Справа № 120/14938/24
Суддя: Драчук Т. О.
Дата ухвалення: 2026-01-07 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

П О С Т А Н О В А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

Справа № 120/14938/24

Головуючий суддя 1-ої інстанції - Свентух В.М.

Суддя-доповідач - Драчук Т. О.

07 січня 2026 року

м. Вінниця

Сьомий апеляційний адміністративний суд у складі колегії:

головуючого судді: Драчук Т. О.

суддів: Полотнянка Ю.П. Смілянця Е. С. ,

розглянувши в порядку письмового провадження апеляційну скаргу Управління Північного офісу Держаудитслужби у Вінницькій області на рішення Вінницького окружного адміністративного суду від 13 березня 2025 року у справі за адміністративним позовом комунального некомерційного підприємства "Гайсинська центральна районна лікарня Гайсинської міської ради" до Управління Північного офісу Держаудитслужби у Вінницькій області, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні позивача - Приватне підприємство "Будівельник-А" про визнання протиправним та скасування висновку,

В С Т А Н О В И В :

в листопаді 2024 року позивач, - КНП "Гайсинська центральна районна лікарня Гайсинської міської ради", звернулась до Вінницького окружного адміністративного суду з адміністративним позовом до Управління Північного офісу Держаудитслужби у Вінницькій області, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні позивача - Приватне підприємство "Будівельник-А" про визнання протиправним та скасування висновку Управління Північного офісу Держаудитслужби у Вінницькій області про результати моніторингу процедури закупівлі UA-2024-04-24-008737-a від 28.10.2024.

Рішенням Вінницького окружного адміністративного суду від 13.03.2025 адміністративний позов задоволено.

Визнано протиправним та скасовано висновок Управління Північного офісу Держаудитслужби у Вінницькій області про результати моніторингу процедури закупівлі UA-2024-04-24-008737-а від 28.10.2024.

Стягнуто на користь Комунального некомерційного підприємства "Гайсинська центральна районна лікарня Гайсинської міської ради" понесені витрати по сплаті судового збору у розмірі 2422,40 грн за рахунок бюджетних асигнувань Північного офісу Держаудитслужби.

Не погоджуючись з рішенням суду першої інстанції, відповідачем подано апеляційну скаргу, в якій апелянт просить рішення суду першої інстанції скасувати та прийняти нове рішення, яким відмовити у задоволенні адміністративного позову, посилаючись на неправильне застосування судом першої інстанції норм матеріального та порушення норм процесуального права.

Згідно з п.1 ч.1 ст.311 КАС України суд апеляційної інстанції може розглянути справу без повідомлення учасників справи (в порядку письмового провадження) за наявними у справі матеріалами, якщо справу може бути вирішено на підставі наявних у ній доказів, у разі відсутності клопотань від усіх учасників справи про розгляд справи за їх участю.

Враховуючи, що матеріали справи містять достатньо доказів для вирішення спору та оскільки від сторін справи заяв, клопотань про розгляд справи за їх участю не надходило, колегія суддів дійшла висновку про можливий розгляд справ у порядку письмового провадження.

Заслухавши суддю-доповідача, перевіривши матеріали справи та доводи апеляційної скарги, законність і обґрунтованість рішення суду в межах доводів апеляційної скарги, а також правильність застосування судом першої інстанції норм матеріального та процесуального права, суд апеляційної інстанції дійшов висновку, що апеляційну скаргу слід залишити без задоволення, а рішення суду - без змін, виходячи з наступного.

Як встановлено судом першої інстанції та підтверджується матеріалами справи, КНП "Гайсинська центральна районна лікарня Гайсинської міської ради" оголошено про проведення відкритих торгів із предметом закупівлі "Реконструкція відділення реабілітації Комунального некомерційного підприємства "Гайсинська центральна районна лікарня Гайсинської міської ради" по вул. Високовича, 19, м. Гайсин, Вінницької області, 33945794 UAH, 45454000-4, ДК021, 1, робота".

Переможцем процедури відкритих торгів згідно предмету закупівлі "Реконструкція відділення реабілітації Комунального некомерційного підприємства "Гайсинська центральна районна лікарня Гайсинської міської ради" по вул. Високовича, 19, м. Гайсин, Вінницької області, 33945794 UAH, 45454000-4, ДК021, 1, робота" визначено Приватне підприємство "Будівельник-А".

21.05.2024 року між Комунальним некомерційним підприємством "Гайсинська центральна районна лікарня Гайсинської міської ради" (замовник) та Приватним підприємством "Будівельник-А" (підрядник) укладено договір на виконання підряду №90 /а.с. 224-235/.

Згідно з пунктом 1.1 зазначеного Договору замовник доручає, а підрядник зобов`язується відповідно до проектної документації та умов цього Договору виконати роботи: "Реконструкція відділення реабілітації Комунального некомерційного підприємства "Гайсинська центральна районна лікарня Гайсинської міської ради" по вул. Високовича, 19, м. Гайсин, Вінницької області".

28.10.2024 Управлінням Північного офісу Держаудитслужби у Вінницькій області прийнято висновок про результати моніторингу процедури закупівлі UA-2024-04-24-008737-a.

При проведенні моніторингу закупівлі відповідачем в констатуючій частині висновку встановлені та відображені порушення законодавства в сфері публічних закупівель.

За результатами моніторингу процедури закупівлі встановлено, що замовником 25 квітня 2024 року до тендерної документації внесені зміни та розміщено в електронній системі закупівель тендерну документацію у новій редакції. Однак, разом із новою редакцією тендерної документації замовник не оприлюднив в окремому документі перелік змін, що вносились, чим не дотримався вимог абзацу 4 пункту 54 Постанови № 1178.

Крім того, зазначено, що абзацом 8 пункту 28 Постанови №1178 визначено, що у тендерній документації зазначаються підстави для відмови в участі у відкритих тогах, встановлені пунктом 47 Постанови №1178, та інформація про спосіб підтвердження відсутності підстав для відхилення.

Замовником в підпункті 5.1 пункту 5 Розділу 3 "Інструкція з підготовки тендерної пропозиції" тендерної документації зазначені вимоги, установлені пунктом 47 Постанови №1178, серед яких вказано, зокрема, що замовник може прийняти рішення про відмову учаснику процедури закупівлі в участі у відкритих торгах та може відхилити тендерну пропозицію учасника процедури закупівлі в разі, коли учасник процедури закупівлі не виконав свої зобов`язання за раніше укладеним договором про закупівлю з цим самим замовником, що призвело до його дострокового розірвання, і було застосовано санкції у вигляді штрафів та/або відшкодування збитків - протягом трьох років з дати дострокового розірвання такого договору. Учасник процедури закупівлі, що перебуває в обставинах, зазначених у цьому абзаці, може надати підтвердження вжиття заходів для доведення своєї надійності, незважаючи на наявність відповідної підстави для відмови в участі у відкритих торгах. Для цього учасник (суб`єкт господарювання) повинен довести, що він сплатив або зобов`язався сплатити відповідні зобов`язання та відшкодування завданих збитків. Якщо Замовник вважає таке підтвердження достатнім, учаснику процедури закупівлі не може бути відмовлено в участі в процедурі закупівлі.

Також, в підпункті 5.2 пункту 5 Розділу 3 "Інструкція з підготовки тендерної пропозиції" тендерної документації встановлено вимогу щодо надання переможцем процедури закупівлі, зокрема, довідки у довільній формі про те, що учасник процедури закупівлі не має невиконаного зі своєї сторони зобов`язання за раніше укладеним договором про закупівлю з замовником, який проводить процедуру закупівлі, що призвело до його дострокового розірвання, і було застосовано санкції у вигляді штрафів та/або відшкодування збитків - протягом трьох років з дати дострокового розірвання такого договору.

При цьому, постановою Кабінету Міністрів України від 02 квітня 2024 року №382 до Постанови №1178 внесені зміни, а саме виключені вищезазначені положення пункту 47 Постанови №1178.

Отже, виходячи із вищевикладеного тендерна документація замовника складена з порушенням абзацу восьмого пункту 28 Постанови №1178.

Окрім того, у Додатку 4 "Інформація про необхідні технічні, якісні та кількісні характеристики предмета закупівлі" тендерної документації замовником передбачені наступні роботи та витрати, зокрема: "ліфт HAS Asansor (Туреччина) або еквівалент 1600 кг на 2 зупинки" та "Транспортні та заготівельно-складські витрати" з зазначенням їх вартості 1800000 грн. та 70686 грн. відповідно.

Водночас, згідно з абзацом другим пункту 1.1 Розділу І Кошторисних норм України у будівництві "Настанова з визначення вартості будівництва", затверджених наказом Міністерства розвитку громад та територій України від 01 листопада 2021 року №281 (далі - Настанова) Настанова є обов`язковою для визначення вартості будівництва об`єктів, що споруджуються із залученням бюджетних коштів, коштів державних і комунальних підприємств, установ та організацій, а також кредитів, наданих під державні гарантії.

Пунктом 5.1. Розділу V Настанови обумовлено, що для розрахунку ціни пропозиції учасника процедури закупівлі (договірної ціни) замовник надає відомість обсягів робіт, відомість ресурсів до неї без цін або затверджену проектну документацію.

Отже, замовником при складанні Додатку 4 "Інформація про необхідні технічні, якісні та кількісні характеристики предмета закупівлі" тендерної документації не дотримано вимог пункту 5.1. Розділу V Настанови.

Крім того, моніторингом встановлено, що учасник ПП "Будівельник-А" у складі своєї тендерної пропозиції надав договірну ціну, зведений кошторисний розрахунок вартості об`єкта будівництва, об`єктний та локальні кошториси на загально-будівельні роботи; електротехнічні рішення, внутрішнє електрообладнання та електроосвітлення; водопостачання та каналізація; загально-будівельні роботи (ліфтова шахта); монтаж ліфтів; пусконалагоджувальні роботи; блискавкозахист будівлі; вогнезахисне оброблення; система пожежної сигналізації, система керування евакуюванням (в частині оповіщування про пожежу і покажчиків напрямку евакування), система централізованого пожежного спостерігання, підсумкову відомість ресурсів.

Однак, зазначеним учасником у складі тендерної пропозиції не надано локальний кошторис на опалення та вентиляцію, що не відповідає Додатку 4 "Інформація про необхідні технічні, якісні та кількісні характеристики предмета закупівлі" тендерної документації замовника, чим порушено вимоги підпункту 4.2 пункту 4 Розділу 1 "Загальні положення" тендерної документації.

Також, моніторингом процедури закупівлі встановлено, що учасником ПП "Будівельник-А" у розділі ІІ. "Будівельні машини і механізми" підсумкової відомості ресурсів зазначено інформацію щодо використання орендованого компресора пересувного Airpress BM 100/330 (з двигуном внутрішнього спалювання) Honda GX).

Водночас, у довідці про наявність обладнання, матеріально-технічної бази та технологій від 09 травня 2024 року №02/05-24, яку надано даним учасником на вимогу пункту 1.1 Додатку 2 "Кваліфікаційні критерії до учасника відповідно до статті 16 Закону" тендерної документації і у якій необхідно зазначити повний перелік обладнання та машин, які будуть використовуватись при виконанні робіт на об`єкті орендований компресор пересувний Airpress BM 100/330 (з двигуном внутрішнього спалювання) Honda GX) відсутній, а вказане обладнання зазначене як власне.

На переконання контролюючого органу, ПП "Будівельник-А" не дотримано вимог пункту 1.1 Додатку 2 "Кваліфікаційні критерії до учасника відповідно до статті 16 Закону" тендерної документації.

Однак, замовник не відхилив тендерну пропозицію учасника ПП "Будівельник-А" як таку, що не відповідала умовам технічної специфікації та іншим вимогам щодо предмета закупівлі тендерної документації.

З огляду на встановлені порушення законодавства у сфері публічних закупівель, керуючись статтями 5 та 10 Закону України "Про основні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні", статтею 8 Закону України "Про публічні закупівлі" Управління Північного офісу Держаудитслужби у Вінницькій області зобов`язало здійснити заходи щодо усунення виявлених порушень шляхом припинення зобов`язань за договором та протягом п`яти робочих днів з дня оприлюднення висновку оприлюднити через електронну систему закупівель інформацію та/або документи, що свідчать про вжиття таких заходів.

Позивач вважає висновок Управління Західного офісу Держаудитслужби у Вінницькій області про результати моніторингу закупівлі робіт протиправним, тому звернувся до суду з цим позовом.

Приймаючи оскаржуване рішення суд першої інстанції виходив з того, що порушення, пов`язані з не публікацією переліку змін до тендерної документації у окремому документі, не є суттєвими, оскільки вони не вплинули на зміст тендерної документації та не заважали учасникам процедури закупівлі ознайомитись з усіма внесеними змінами.

Таким чином, враховуючи, що зміни були відображені в електронній системі закупівель у новій редакції документації, що забезпечувало доступ до актуальної інформації, суд першої інстанції дійшов висновку, що таке порушення не мало значного впливу на результати тендеру або конкуренцію між учасниками процедури закупівлі.

Стосовно висновків контролюючого органу про безпідставність включення позивачем вимоги щодо підтвердження відсутності застосування до учасників санкцій за раніше укладеними договорами, то представник позивача зазначив, що вказана вимога включена з метою недопущення укладення господарських договорів з недобросовісними суб`єктами господарювання відносно яких застосовувалися штрафні санкції або діями яких було завдано збитків.

Суд першої інстанції погодився з твердженням позивача, що наявність вказаної вимоги не вплинула на проведення процедури закупівлі, складення тендерної документації чи на права учасників процедури закупівлі.

Більше того, зазначена вимога не змінювала умов тендеру, не обмежувала доступ до участі в закупівлі та не впливала на процес оцінки пропозиції.

При цьому, будь-яких зауважень, заперечень до тендерної документації замовника у вказаній частині від учасників не було, що підтверджує відсутність негативних наслідків від включення замовником до тендерної документації вимоги щодо підтвердження відсутності застосування до учасників санкцій за раніше укладеними договорами.

Таким чином, процедура закупівлі була проведена в межах чинного законодавства, і жодні права учасників не були порушені через вказану вимогу.

Щодо зазначення вартості ліфта "HAS Asansor (Туреччина) або еквівалент 1600 кг на 2 зупинки" та "Транспортних та заготівельно-складських витрат", представник позивача зауважив що в умовах динамічної договірної ціни, встановленої вимогами тендерної документації (п. 3.1. проекту Договору, арк. 55 Проектної документації) зазначення відповідної вартості немало жодного значення і впливу на процес проведення закупівлі.

Згідно з пунктом 6.3. Кошторисних норм України у будівництві "Настанова з визначення вартості будівництва", затверджених наказом Міністерства розвитку громад та територій України від 01.11.2021 року №281 за динамічної договірної ціни: прямі витрати при визначенні вартості виконаних робіт розраховуються на підставі нормативних витрат трудових і матеріально-технічних ресурсів, виходячи з фізичних обсягів виконаних робіт та цін ресурсів, прийнятих в договірній ціні. Компенсація підряднику витрат, спричинених зростанням вартості матеріально-технічних ресурсів, здійснюється у складі вартості цих ресурсів за поточними цінами відповідно до умов, передбачених договором підряду. Заробітна плата в складі прямих витрат при взаєморозрахунках за обсяги виконаних робіт визначається на підставі нормативних трудовитрат, фізичних обсягів виконаних робіт та вартості людино-години, що відповідає середньому нормативному розрядові цих робіт для ланки робітників-будівельників і монтажників, робітників, зайнятих на керуванні і обслуговуванні будівельних машин та механізмів, розрахованої та погодженої в договірній ціні. Уточнення рівня середньомісячної заробітної плати здійснюється на умовах, передбачених договором.

Тобто, за умови визначення ціни Договору динамічною, вартість ресурсів підлягає обов`язковому уточненню з урахуванням фактичних цін на такі ресурси.

Суд першої інстанції не знайшов підстав для підтвердження порушення з боку позивача в контексті зазначених вартостей у тендерній документації, оскільки ці вартості не мали впливу на результати закупівлі і вони не могли вплинути на її законність чи доцільність.

Стосовно ненадання ПП "Будівельник-А" у складі тендерної пропозиції локального кошторису на опалення та вентиляцію, то суд зазначає, що вимогами підпункту 4.2 пункту 4 Розділу 1 "Загальні положення" тендерної документації було встановлено що "Учасник подає тендерну пропозицію щодо всього предмету закупівлі, визначеного у Додатку 4 до цієї тендерної документації".

Приватним підприємством "Будівельник-А" було надано ряд документів на виконання зазначеного, в тому числі підсумкову відомість ресурсів, договірну ціну, зведений кошторисний розрахунок вартості об`єкта будівництва щодо всього предмету закупівлі.

Разом з тим, представник позивача звернув увагу, що Кошторисні норми України "Настанова з визначення вартості будівництва" не містять вимог щодо необхідності надання локальних кошторисів за окремими напрямками робіт.

У зв`язку із викладеним позивач вказав, що він при формуванні тендерної документації передбачив необхідність надання тендерної пропозиції щодо всього предмету закупівлі і не мав правових підстав вимагати від учасників подання локальних кошторисів чи інших окремих документів щодо окремих етапів та напрямків виконання робіт.

В свою чергу, ПП "Будівельник-А" було надано у складі тендерної пропозиції договірну ціну, зведений кошторисний розрахунок вартості об`єкта будівництва, підсумкову відомість ресурсів, чим фактично виконано вимогу про надання пропозиції щодо всього предмету закупівлі.

Щодо невідповідності в документах тендерної пропозиції ПП "Будівельник-А" стовно права власності/користування на компресор пересувний Airpress BM 100/330, то представник позивача зазначив, що така розбіжність виникла внаслідок технічної помилки працівника ПП "Будівельник-А".

Інформація, що вказаний компресор являється власністю ПП "Будівельник-А" відображена у довідці про наявність обладнання, матеріально-технічної бази та технологій від 09.05.2024 року.

На переконання суду першої інстанції розбіжності стовно правових підстав для розпорядження обладнанням, зокрема компресором, який перебуває у власності третьої особи, жодним чином не могли вплинути на проведення процедури закупівлі та визначення переможця.

За таких підстав, недоліки, що виявлені моніторингом процедури закупівлі є незначущими не містять ознак суттєвого порушення, а тому не можуть бути підставою для застосування наслідків у вигляді припинення зобов`язань за укладеним договором з переможцем закупівлі.

Одночасно, суд першої інстанції не погодився із позицією відповідача щодо визначення в оскаржуваному висновку такого способу усунення виявлених порушень як вжиття заходів щодо припинення зобов`язань за договором.

Управління Північного офісу Держаудитслужби у Вінницькій області виявивши та встановивши певні недоліки тендерної документації, визначаючи способи їх усунення повинно дотримуватись вимог законодавства щодо засад здійснення державного фінансового контролю в Україні та принципу пропорційності.

Однак, на переконання суду першої інстанції такого балансу дотримано не було.

Переможцем процедури відкритих торгів визначено ПП "Будівельник-А", у зв`язку із чим між Комунальним некомерційним підприємством "Гайсинська центральна районна лікарня Гайсинської міської ради" та Приватним підприємством "Будівельник-А" укладено договір підряду №90.

Відповідно до пункту 3.1. вказаного Договору ціна робіт разом з ПДВ становить 26619084,47 грн., що є нижчою за очікувану вартість предмету закупівлі 33945794,00 грн.

Таким чином, економія бюджетних коштів в даній процедурі закупівель становить 7326709,53 грн.

Отже, в процедурі проведення закупівлі досягнуто важливу мету - економічне та раціональне використання бюджетних коштів.

Зобов`язуючи в межах законодавства вжити заходів щодо розірвання договору із переможцем процедури закупівлі, Управлінням Північного офісу Держаудитслужби у Вінницькій області не враховано, що здійснення державного фінансового контролю, спрямоване на оцінку ефективного, результативного використання та збереження фінансових ресурсів, досягнення економії бюджетних коштів, а не виявлення незначних дефектів тендерної документації.

У висновку про результати моніторингу закупівлі відсутнє жодне посилання на неефективне, незаконне, нецільове тощо використання бюджетних коштів, що не узгоджується та є неспівмірним із вимогою відповідача про розірвання укладеного договору за результатами проведеної процедури закупівлі.

Суд першої інстанції також врахував, що встановлене у ході судового розгляду порушення жодним чином не вплинуло на результати закупівлі та не призвело до несприятливих наслідків, що можна кваліфікувати як порушення фінансової дисципліни у використанні коштів Державного бюджету.

При цьому, слід взяти до уваги, що на час прийняття рішення у даній справі ПП "Будівельник-А" за договором підряду №90 виконано 85% робіт, що становить 22626221,80 грн.

За встановлених у цій справі обставин суд першої інстанції вважає, що оскаржуваний висновок не відповідає принципу пропорційності, оскільки вимога усунути порушення шляхом припинення зобов`язань за договором, укладеним з переможцем публічної закупівлі, який сумлінно виконується сторонами, призведе до безпідставного порушення майнових прав господарюючих суб`єктів.

Усунення виявлених під час проведення моніторингу закупівлі недоліків у запропонований в оскаржуваному висновку спосіб, а саме шляхом припинення зобов`язань, призведе до порушення майнових прав та інтересів переможця торгів - ПП "Будівельник-А" та матиме негативні наслідки для репутації Комунального некомерційного підприємства "Гайсинська центральна районна лікарня Гайсинської міської ради", що є непропорційним у співвідношенні з виявленим недоліком.

Таким чином, виходячи з меж заявлених позовних вимог, системного аналізу положень законодавства України та доказів, наявних в матеріалах справи, суд першої інстанції дійшов висновку про необґрунтованість прийнятого Управлінням Північного офісу Держаудитслужби у Вінницькій області висновку про результати моніторингу процедури закупівлі UA-2024-04-24-008737-а від 28.10.2024, а відтак вважає позовні вимоги такими, що підлягають задоволенню.

Колегія суддів, в межах доводів апеляційної скарги, погоджується з такими висновками суду першої інстанції, з огляду на наступне.

Згідно з вимог ч.1 ст.2 КАС України завданням адміністративного судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.

Відповідно до вимог ч.1 ст.5 КАС України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до адміністративного суду, якщо вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб`єкта владних повноважень порушені її права, свободи або інтереси.

Згідно з вимогами ч.1 ст.6 КАС України суд при вирішенні справи керується принципом верховенства права, відповідно до якого, зокрема, людина, її права та свободи визнаються найвищими цінностями та визначають зміст і спрямованість діяльності держави.

Статтею 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

В силу ст.308 КАС України суд апеляційної інстанції перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги.

Правові та організаційні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні визначені Законом України "Про основні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні".

Відповідно до ст.1 Закону України "Про основні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні" здійснення державного фінансового контролю забезпечує центральний орган виконавчої влади, уповноважений Кабінетом Міністрів України на реалізацію державної політики у сфері державного фінансового контролю (далі - орган державного фінансового контролю).

За приписами ч.2 ст.2 Закону України "Про основні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні" державний фінансовий контроль забезпечується органом державного фінансового контролю, зокрема через проведення державного фінансового аудиту, інспектування, перевірки закупівель та моніторингу закупівлі.

Як передбачено ч.1 ст.5 Закону України "Про основні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні" контроль за дотриманням законодавства у сфері закупівель здійснюється шляхом проведення моніторингу закупівлі у порядку, встановленому Законом України "Про публічні закупівлі", проведення перевірки закупівель, а також під час державного фінансового аудиту та інспектування.

Правові та економічні засади здійснення закупівель товарів, робіт і послуг для забезпечення потреб держави, територіальних громад та об`єднаних територіальних громад визначає Закон України "Про публічні закупівлі".

Моніторинг процедури закупівлі - аналіз дотримання замовником законодавства у сфері публічних закупівель під час проведення процедури закупівлі, укладення договору про закупівлю та протягом його дії з метою запобігання порушенням законодавства у сфері публічних закупівель (п. 14 ч. 1 ст. 1 Закону України "Про публічні закупівлі").

Порядок здійснення моніторингу публічних закупівель врегульовано ст.8 Закону України "Про публічні закупівлі".

Згідно з ч.1 ст.8 Закону України "Про публічні закупівлі" моніторинг процедури закупівлі здійснюють центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері державного фінансового контролю, та його міжрегіональні територіальні органи (далі - органи державного фінансового контролю).

Моніторинг процедури закупівлі здійснюється протягом проведення процедури закупівлі, укладення договору про закупівлю та його дії.

Відповідно до ч.6 ст.8 Закону України "Про публічні закупівлі" за результатами моніторингу процедури закупівлі посадова особа органу державного фінансового контролю складає та підписує висновок про результати моніторингу процедури закупівлі (далі - висновок), що затверджується керівником органу державного фінансового контролю або його заступником. Такий висновок підлягає оприлюдненню в електронній системі закупівель протягом трьох робочих днів з дня його складання.

Згідно з ч.8 ст.8 Закону України "Про публічні закупівлі" замовник має право протягом трьох робочих днів з дня оприлюднення висновку одноразово звернутися до органу державного фінансового контролю за роз`ясненням змісту висновку та його зобов`язань, визначених у висновку. Протягом п`яти робочих днів з дня оприлюднення органом державного фінансового контролю висновку замовник оприлюднює через електронну систему закупівель інформацію та/або документи, що свідчать про усунення порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель, усунення виявлених порушень.

Як передбачено ч.10 ст.8 Закону України "Про публічні закупівлі" у разі незгоди замовника з інформацією, викладеною у висновку, він має право оскаржити висновок до суду протягом 10 робочих днів з дня його оприлюднення, про що зазначається в електронній системі закупівель протягом наступного робочого дня з дня оскарження висновку до суду. Замовник зазначає в електронній системі закупівель про відкриття провадження у справі протягом наступного робочого дня з дня отримання інформації про відкриття такого провадження та номер такого провадження.

Відповідно до ч.11 ст.8 Закону України "Про публічні закупівлі" якщо замовник не усунув визначене у висновку порушення, що призвело до невиконання ним вимог, передбачених цим Законом, а також висновок не оскаржено до суду, орган державного фінансового контролю після закінчення строку на оскарження до суду, визначеного у частині десятій цієї статті, за результатами моніторингу вчиняє дії щодо притягнення до адміністративної відповідальності за порушення законодавства у сфері публічних закупівель. Номер протоколу зазначається в електронній системі закупівель наступного робочого дня з дня складання протоколу, а також зазначаються дата та номер відкриття провадження у справі протягом наступного робочого дня з дня отримання інформації про відкриття такого провадження.

Постановою Кабінету Міністрів України від 12 жовтня 2022 року №1178 «Про затвердження особливостей здійснення публічних закупівель товарів, робіт і послуг для замовників, передбачених Законом України «Про публічні закупівлі», на період дії правового режиму воєнного стану в Україні та протягом 90 днів з дня його припинення або скасування» (далі - Особливості) прийнятою відповідно до пункту 3-7 розділу X «Прикінцеві та перехідні положення» Закону, зобов`язано замовників проводити публічні закупівлі відповідно до Закону з урахуванням цих Особливостей.

За змістом абз.2 п.2 ч.1 ст.31 Закону України "Про публічні закупівлі" замовник відхиляє тендерну пропозицію із зазначенням аргументації в електронній системі закупівель у разі, якщо тендерна пропозиція учасника: не відповідає умовам технічної специфікації та іншим вимогам щодо предмета закупівлі тендерної документації.

Згідно з підпунктом 2 пункту 44 Особливостей замовник відхиляє тендерну пропозицію із зазначенням аргументації в електронній системі закупівель у разі, коли тендерна пропозиція не відповідає умовам технічної специфікації та іншим вимогам щодо предмета закупівлі тендерної документації, крім невідповідності в інформації та/або документах, що може бути усунена учасником процедури закупівлі відповідно до пункту 43 цих особливостей.

Відповідно до абз.1,2 п.43 Особливостей, якщо замовником під час розгляду тендерної пропозиції учасника процедури закупівлі виявлено невідповідності в інформації та/або документах, що подані учасником процедури закупівлі у тендерній пропозиції та/або подання яких передбачалося тендерною документацією, він розміщує у строк, який не може бути меншим, ніж два робочі дні до закінчення строку розгляду тендерних пропозицій, повідомлення з вимогою про усунення таких невідповідностей в електронній системі закупівель.

При цьому, під невідповідністю в інформації та/або документах, що подані учасником процедури закупівлі у складі тендерної пропозиції та/або подання яких вимагається тендерною документацією, розуміється у тому числі відсутність у складі тендерної пропозиції інформації та/або документів, подання яких передбачається тендерною документацією (крім випадків відсутності забезпечення тендерної пропозиції, якщо таке забезпечення вимагалося замовником, та/або відсутності інформації (та/або документів) про технічні та якісні характеристики предмета закупівлі, що пропонується учасником процедури в його тендерній пропозиції). Невідповідністю в інформації та/або документах, які надаються учасником процедури закупівлі на виконання вимог технічної специфікації до предмета закупівлі, вважаються помилки, виправлення яких не призводить до зміни предмета закупівлі, запропонованого учасником процедури закупівлі у складі його тендерної пропозиції, найменування товару, марки, моделі тощо.

Згідно з п.19 ч.2 ст.22 Закону України "Про публічні закупівлі" формальними (несуттєвими) помилками є такі, допущення яких учасниками не призведе до відхилення їх тендерних пропозицій. Формальними (несуттєвими) вважаються помилки, що пов`язані з оформленням тендерної пропозиції та не впливають на зміст тендерної пропозиції, а саме - технічні помилки та описки.

На виконання вимог абзацу дванадцятого пункту 11 частини першої статті 9 Закону №922-VIII Наказом Міністерства економіки України від 15.04.2020 №710 «Про затвердження Переліку формальних помилок», зареєстрованим в Міністерстві юстиції України 29.07.2020 за №715/34998, затверджено Перелік формальних помилок.

Разом з цим, колегія суддів зауважує, що як вбачається з оскаржуваного висновку, відповідачем встановлено п`ять порушень:

1) Замовником 25.04.2024 до тендерної документації внесені зміни та розміщено в електронній системі закупівель тендерну документацію у новій редакції. Однак, разом із новою редакцією тендерної документації Замовник не оприлюднив в окремому документі перелік змін, що вносились, чим не дотримався вимог абз.4 п.54 Постанова №1178.

2) Замовником в підпункті 5.1 пункту 5 Розділу 3 "Інструкція з підготовки тендерної пропозиції" тендерної документації зазначені вимоги, установлені пунктом 47 Постанови №1178, серед яких вказано, зокрема, що замовник може прийняти рішення про відмову учаснику процедури закупівлі в участі у відкритих торгах та може відхилити тендерну пропозицію учасника процедури закупівлі в разі, коли учасник процедури закупівлі не виконав свої зобов`язання за раніше укладеним договором про закупівлю з цим самим замовником, що призвело до його дострокового розірвання, і було застосовано санкції у вигляді штрафів та/або відшкодування збитків - протягом трьох років з дати дострокового розірвання такого договору. Учасник процедури закупівлі, що перебуває в обставинах, зазначених у цьому абзаці, може надати підтвердження вжиття заходів для доведення своєї надійності, незважаючи на наявність відповідної підстави для відмови в участі у відкритих торгах. Для цього учасник (суб`єкт господарювання) повинен довести, що він сплатив або зобов`язався сплатити відповідні зобов`язання та відшкодування завданих збитків. Якщо Замовник вважає таке підтвердження достатнім, учаснику процедури закупівлі не може бути відмовлено в участі в процедурі закупівлі.

Також, в підпункті 5.2 пункту 5 Розділу 3 "Інструкція з підготовки тендерної пропозиції" тендерної документації встановлено вимогу щодо надання переможцем процедури закупівлі, зокрема, довідки у довільній формі про те, що учасник процедури закупівлі не має невиконаного зі своєї сторони зобов`язання за раніше укладеним договором про закупівлю з замовником, який проводить процедуру закупівлі, що призвело до його дострокового розірвання, і було застосовано санкції у вигляді штрафів та/або відшкодування збитків - протягом трьох років з дати дострокового розірвання такого договору.

При цьому, постановою Кабінету Міністрів України від 02 квітня 2024 року №382 до Постанови №1178 внесені зміни, а саме виключені вищезазначені положення пункту 47 Постанови №1178.

Отже, виходячи із вищевикладеного тендерна документація замовника складена з порушенням абзацу восьмого пункту 28 Постанови №1178.

3) У Додатку 4 "Інформація про необхідні технічні, якісні та кількісні характеристики предмета закупівлі" тендерної документації замовником передбачені наступні роботи та витрати, зокрема: "ліфт HAS Asansor (Туреччина) або еквівалент 1600 кг на 2 зупинки" та "Транспортні та заготівельно-складські витрати" з зазначенням їх вартості 1800000 грн. та 70686 грн. відповідно.

Водночас, згідно з абзацом другим пункту 1.1 Розділу І Кошторисних норм України у будівництві "Настанова з визначення вартості будівництва", затверджених наказом Міністерства розвитку громад та територій України від 01 листопада 2021 року №281 (далі - Настанова) Настанова є обов`язковою для визначення вартості будівництва об`єктів, що споруджуються із залученням бюджетних коштів, коштів державних і комунальних підприємств, установ та організацій, а також кредитів, наданих під державні гарантії.

Пунктом 5.1. Розділу V Настанови обумовлено, що для розрахунку ціни пропозиції учасника процедури закупівлі (договірної ціни) замовник надає відомість обсягів робіт, відомість ресурсів до неї без цін або затверджену проектну документацію.

Отже, замовником при складанні Додатку 4 "Інформація про необхідні технічні, якісні та кількісні характеристики предмета закупівлі" тендерної документації не дотримано вимог пункту 5.1. Розділу V Настанови.

4) ПП "Будівельник-А" не надано локальний кошторис на опалення та вентиляцію, що не відповідає Додатку 4 "Інформація про необхідні технічні, якісні та кількісні характеристики предмета закупівлі" тендерної документації замовника, чим порушено вимоги підпункту 4.2 пункту 4 Розділу 1 "Загальні положення" тендерної документації.

5) ПП "Будівельник-А" у розділі ІІ. "Будівельні машини і механізми" підсумкової відомості ресурсів зазначено інформацію щодо використання орендованого компресора пересувного Airpress BM 100/330 (з двигуном внутрішнього спалювання Honda GX).

Водночас, у довідці про наявність обладнання, матеріально-технічної бази та технологій від 09 травня 2024 року №02/05-24, яку надано даним учасником на вимогу пункту 1.1 Додатку 2 "Кваліфікаційні критерії до учасника відповідно до статті 16 Закону" тендерної документації і у якій необхідно зазначити повний перелік обладнання та машин, які будуть використовуватись при виконанні робіт на об`єкті орендований компресор пересувний Airpress BM 100/330 (з двигуном внутрішнього спалювання Honda GX) відсутній, а вказане обладнання зазначене як власне.

На переконання контролюючого органу, ПП "Будівельник-А" не дотримано вимог пункту 1.1 Додатку 2 "Кваліфікаційні критерії до учасника відповідно до статті 16 Закону" тендерної документації.

Щодо порушення в частині компресора пересувного Airpress BM 100/330 (з двигуном внутрішнього спалювання Honda GX), колегія суддів погоджується з судом першої інстанції, що вказаний компресор являється власністю ПП "Будівельник-А" відображена у довідці про наявність обладнання, матеріально-технічної бази та технологій від 09.05.2024.

В свою чергу, ПП "Будівельник-А" у розділі ІІ підсумкової відомості ресурсів, зазначив про використання орендованого компресора пересувного Airpress BM 100/330 (з двигуном внутрішнього спалювання) Honda GX.

Разом з цим, позивач і ПП "Будівельник-А" пояснили дану обставину тим, що при формуванні підсумкової відомості ресурсів відповідальна особа ПП "Будівельник-А" здійснила технічну помилку зазначивши компресор пересувний Airpress BM 100/330 як "орендований" замість "власні засоби".

В свою чергу, згідно з п.2 Переліку формальних помилок №710 (Помилка, зроблена учасником процедури закупівлі під час оформлення тексту документа/унесення інформації в окремі поля електронної форми тендерної пропозиції (у тому числі комп`ютерна коректура, заміна літери (літер) та/або цифри (цифр), переставлення літер (цифр) місцями, пропуск літер (цифр), повторення слів, немає пропуску між словами, заокруглення числа), що не впливає на ціну тендерної пропозиції учасника процедури закупівлі та не призводить до її спотворення та/або не стосується характеристики предмета закупівлі, кваліфікаційних критеріїв до учасника процедури закупівлі) дану помилку можна віднести до формальних помилок, і як вірно вказав суд першої інстанції дана помилка жодним чином не вплинула на проведення процедури закупівлі та визначення переможця.

Щодо порушення в частині не надання локального кошторису на опалення та вентиляцію, колегія суддів зазначає, що Наказом Міністерства розвитку громад на території України від 01.11.2021 №281 затверджена Настанова з визначення вартості будівництва.

Ця Настанова визначає основні правила застосування кошторисних норм та нормативів з ціноутворення у будівництві для визначення вартості нового будівництва, реконструкції, капітального ремонту будинків, будівель і споруд будь-якого призначення, їх комплексів та частин, лінійних об`єктів інженерно-транспортної інфраструктури, а також реставрації пам`яток архітектури та містобудування (далі будівництво). (п. 1.1 Настанови)

Як передбачено п.5.1 Настанови ціна пропозиції учасника процедури закупівлі (договірна ціна) розраховується на підставі нормативної потреби в трудових і матеріально-технічних ресурсах, необхідних для здійснення проектних рішень по об`єкту будівництва, та поточних цін на них або з використанням укрупнених показників вартості робіт, обсяги та види яких передбачені затвердженою проектною документацією.

Для розрахунку ціни пропозиції учасника процедури закупівлі (договірної ціни) замовник надає відомість обсягів робіт, відомість ресурсів до неї без цін або затверджену проектну документацію. За рішенням замовника відомість обсягів робіт може бути складена за міжнародною системою вимірювання, визначеною Замовником.

Ціна пропозиції учасника процедури закупівлі (договірна ціна) формується на підставі вартості будівельних робіт, до складу якої включаються прямі, загальновиробничі та інші витрати на будівництво об`єкта, прибуток, кошти на покриття адміністративних витрат будівельних організацій, кошти на покриття ризиків у випадках, передбачених у пункті 4.40 цієї Настанови, кошти на покриття додаткових витрат, пов`язаних з інфляційними процесами, кошти на сплату податків, зборів, обов`язкових платежів (абзац п`ятий пункту 5.1 розділу V Настанови).

Водночас, локальні кошториси не є додатками до договору ні в силу Закону, ні в силу приписів самого договору.

Локальний кошторис це первинний фінансово-плановий документ у будівництві, який детально визначає вартість робіт для конкретного об`єкта або його частини, включаючи вартість матеріалів, заробітної плати, інших витрат і є основою для складання зведеного кошторису проєкту.

Локальні кошториси мають допоміжний характер в розрахунках, однак не визначені в тендерній документації як обов`язкові документи для учасника процедури закупівлі.

Крім того, як вбачається з матеріалів справи та документів тендерної закупівлі, ПП "Будівельник-А" погодився з об`ємом робіт на виконання капітального ремонту опалення та вентиляції, та визначив в об`єктному кошторисі: кошторисну вартість, трудомісткість кошторисну заробітну плату.

Також, сторони не заперечують, що ПП "Будівельник-А" було надано зведений кошторисний розрахунок вартості об`єкта будівництва щодо всього предмету закупівлі.

Відтак, висновки контролюючого органу стосовно порушень третьою особою вимог тендерної документації в цій частині є необґрунтованими.

Щодо порушень зі сторони замовника, колегія суддів зазначає наступне.

В частині порушення щодо надання переможцем процедури закупівлі, зокрема, довідки у довільній формі про те, що учасник процедури закупівлі не має невиконаного зі своєї сторони зобов`язання за раніше укладеним договором про закупівлю з замовником, який проводить процедуру закупівлі, що призвело до його дострокового розірвання, і було застосовано санкції у вигляді штрафів та/або відшкодування збитків - протягом трьох років з дати дострокового розірвання такого договору, колегія суддів зазначає, що абзац 14 пункту 47 Особливостей (до моменту його виключення з пункту 47 Особливостей) передбачав, що Замовник може прийняти рішення про відмову учаснику процедури закупівлі в участі у відкритих торгах та відхилити тендерну пропозицію учасника процедури закупівлі в разі, коли учасник процедури закупівлі не виконав свої зобов`язання за раніше укладеним договором про закупівлю із цим самим замовником, що призвело до його дострокового розірвання, і було застосовано санкції у вигляді штрафів та/або відшкодування збитків протягом трьох років з дати дострокового розірвання такого договору. Учасник процедури закупівлі, що перебуває в обставинах, зазначених у цьому абзаці, може надати підтвердження вжиття заходів для доведення своєї надійності, незважаючи на наявність відповідної підстави для відмови в участі у відкритих торгах. Для цього учасник (суб`єкт господарювання) повинен довести, що він сплатив або зобов`язався сплатити відповідні зобов`язання та відшкодування завданих збитків. Якщо замовник вважає таке підтвердження достатнім, учаснику процедури закупівлі не може бути відмовлено в участі в процедурі закупівлі.

Проте, абзац 14 пункту 47 Особливостей виключено на підставі Постанови Кабінету Міністрів України №382 від 02.04.2024 (набрання чинності 09.04.2024).

Постановою Кабінету Міністрів України №382 від 02.04.2024 визначено, що закупівлі, розпочаті до набрання чинності цією постановою, завершуються в порядку, що діяв до набрання чинності цією постановою.

У даному випадку процедура закупівлі розпочата 24.04.2024, тобто після набрання чинності Постановою Кабінету Міністрів України №382 від 02.04.2024.

Абзац 14 пункту 47 Особливостей був фактично доповненням підстав та одночасно самостійною підставою для прийняття рішення про відмову учаснику процедури закупівлі в участі у відкритих торгах та відхилення тендерної пропозиції учасника процедури закупівлі, перелік яких містився в підпунктах 1-12 пункту 47 Особливостей.

Згідно з абз.8 п.28 Постанови №1178 у тендерній документації зазначаються підстави для відмови в участі у відкритих торгах, встановлені пунктом 47 цих особливостей, та інформація про спосіб підтвердження відсутності підстав для відхилення. Замовник не вимагає документального підтвердження інформації про відсутність підстав для відхилення тендерної пропозиції учасника процедури закупівлі та/або переможця, визначених пунктом 47 цих особливостей, у разі, коли така інформація є публічною, що оприлюднена у формі відкритих даних згідно із Законом України Про доступ до публічної інформації, та/або міститься у відкритих публічних електронних реєстрах, доступ до яких є вільним, та/або може бути отримана електронною системою закупівель шляхом обміну інформацією з іншими державними системами та реєстрами.

Проте, як вбачається з тендеру UA-2024-04-24-008737-a, фактично дане порушення замовником жодним чином не вплинуло та перебіг визначення переможця, укладання договору та виконання вимог. Крім того, як вказав позивач вказана вимога включена з метою недопущення укладення господарських договорів з недобросовісними суб`єктами господарювання відносно яких застосовувалися штрафні санкції або діями яких було завдано збитків.

Тобто, вважати, що вказане порушення є безумовною підставою для розірвання договору у суду немає підстав.

В частині порушення щодо неоприлюднення Замовником разом із новою редакцією тендерної документації в окремому документі переліку змін, що вносились, колегія суддів зазначає, що відповідно до пункту 3 частини першої статті 10 Закону № 922-VIII замовник самостійно та безоплатно через авторизовані електронні майданчики оприлюднює в електронній системі закупівель у порядку, встановленому Уповноваженим органом та цим Законом, інформацію про закупівлю, а саме: зміни до тендерної документації та роз`яснення до неї (у разі наявності) у машинозчитувальному форматі - протягом одного дня з дня прийняття рішення про їх внесення або надання роз`яснень.

Частиною другою статті 24 Закону № 922-VIII визначено, що замовник має право з власної ініціативи або у разі усунення порушень законодавства у сфері публічних закупівель, викладених у висновку органу державного фінансового контролю відповідно до статті 8 цього Закону, або за результатами звернень, або на підставі рішення органу оскарження внести зміни до тендерної документації. У разі внесення змін до тендерної документації строк для подання тендерних пропозицій продовжується замовником в електронній системі закупівель таким чином, щоб з моменту внесення змін до тендерної документації до закінчення кінцевого строку подання тендерних пропозицій залишалося не менше семи днів.

Зміни, що вносяться замовником до тендерної документації, розміщуються та відображаються в електронній системі закупівель у вигляді нової редакції тендерної документації додатково до початкової редакції тендерної документації. Замовник разом із змінами до тендерної документації в окремому документі оприлюднює перелік змін, що вносяться.

У разі несвоєчасного надання замовником роз`яснень щодо змісту тендерної документації електронна система закупівель автоматично призупиняє перебіг тендеру.

Для поновлення перебігу тендеру замовник повинен розмістити роз`яснення щодо змісту тендерної документації в електронній системі закупівель з одночасним продовженням строку подання тендерних пропозицій не менш як на сім днів.

Зазначена у цій частині інформація оприлюднюється замовником відповідно до статті 10 цього Закону.

Відповідно до пункту 3-7 розділу Х "Прикінцеві та перехідні положення" Закону № 922-VIII установлено, що на період дії правового режиму воєнного стану в Україні та протягом 90 днів з дня його припинення або скасування особливості здійснення закупівель товарів, робіт і послуг для замовників, передбачених цим Законом, визначаються Кабінетом Міністрів України із забезпеченням захищеності таких замовників від воєнних загроз.

Постановою Кабінету Міністрів України від 12.10.2022 № 1178 відповідно до пункту 3-7 розділу X "Прикінцеві та перехідні положення" Закону України "Про публічні закупівлі" затверджено Особливості здійснення публічних закупівель товарів, робіт і послуг для замовників, передбачених Законом України "Про публічні закупівлі", на період дії правового режиму воєнного стану в Україні та протягом 90 днів з дня його припинення або скасування (надалі Особливості №1178).

Згідно з пункту 3 Особливостей №1178 замовники, що зобов`язані здійснювати публічні закупівлі товарів, робіт і послуг відповідно до Закону, проводять закупівлі з урахуванням цих особливостей та з дотриманням принципів здійснення публічних закупівель, визначених Законом.

В абзаці 4 п.54 Особливостей №1178 наведено, що зміни, що вносяться замовником до тендерної документації та/або оголошення про проведення відкритих торгів, розміщуються та відображаються в електронній системі закупівель у новій редакції зазначених документації та/або оголошення додатково до їх попередньої редакції. Замовник разом із змінами до тендерної документації та/або оголошення про проведення відкритих торгів в окремому документі оприлюднює перелік змін, що вносяться. Зміни до тендерної документації та/або оголошення про проведення відкритих торгів у машинозчитувальному форматі розміщуються в електронній системі закупівель протягом одного дня з дати прийняття рішення про їх внесення.

В свою чергу, позивачем вносились зміни до тендерної документації, які було оприлюднено. Однак, зміни до тендерної документації окремим файлом позивачем не викладено. Таким чином, позивачем порушено вимоги абзацу четвертого пункту 54 Особливостей № 1178.

Разом з цим, колегія суддів зазначає, що дане порушення замовником жодним чином не вплинуло та перебіг визначення переможця, укладання договору та виконання вимог. Тобто, вважати, що вказане порушення є безумовною підставою для розірвання договору у суду немає підстав.

В частині порушення, що замовником при складанні Додатку 4 "Інформація про необхідні технічні, якісні та кількісні характеристики предмета закупівлі" тендерної документації не дотримано вимог пункту 5.1. Розділу V Настанови, колегія суддів зазначає наступне.

Зведений кошторисний розрахунок складається на підставі Настанови з визначення вартості будівництва.

При цьому згідно з пунктом 1.2 розділу І Настанови:

- зведений кошторисний розрахунок вартості об`єкта будівництва - кошторисний документ, який визначає повну кошторисну вартість будівництва або його черги, який включає кошторисну вартість будівельних робіт, витрати на придбання устаткування, меблів та інвентарю, а також інші витрати, та складається на основі об`єктних кошторисів та/або об`єктних кошторисних розрахунків і кошторисних розрахунків на окремі види витрат;

- локальний кошторис - первинний кошторисний документ, який визначає кошторисну вартість окремих видів будівельних робіт та витрат по об`єктах і складається на підставі обсягів робіт, визначених проектною документацією;

- об`єктний кошторис - кошторисний документ, який визначає кошторисну вартість об`єкта і об`єднує у своєму складі підсумкові дані з локальних кошторисів на окремі види будівельних робіт та витрати.

Відповідно до пункту 3.17 Настанови у складі локальних кошторисів окремі конструктивні елементи будівлі, споруди, види робіт групуються в розділи. Порядок розташування робіт у локальних кошторисах та їх групування у розділи мають відповідати технологічній послідовності проведення робіт і враховувати специфічні особливості окремих видів робіт:

1) будівельні роботи (земляні роботи; фундаменти; стіни, каркас; перекриття; балкони та лоджії; перегородки; сходові марші та площадки; підлоги, дах і покрівля; віконні заповнення і балконні двері; дверні заповнення; внутрішнє опорядження; зовнішнє опорядження; вбудовані меблі; інші роботи тощо);

2) спеціальні будівельні роботи (фундаменти під устаткування; канали і приямки; обмурування, футерування та ізоляція; хімічні захисні покриття тощо);

3) внутрішні санітарно-технічні роботи (водопровід; каналізація; опалення; вентиляція та кондиціонування повітря тощо);

4) монтаж устаткування (монтаж технологічного устаткування; технологічні трубопроводи; металеві комплекти, що пов`язані зі встановленням устаткування тощо).

У розділі V Настанови викладені загальні положення зі складання ціни пропозиції учасника процедури закупівлі (договірної ціни).

Пунктом 5.1 розділу V Настанови визначено, що ціна пропозиції учасника процедури закупівлі (договірна ціна) розраховується на підставі нормативної потреби в трудових і матеріально-технічних ресурсах, необхідних для здійснення проектних рішень по об`єкту будівництва, та поточних цін на них або з використанням укрупнених показників вартості робіт, обсяги та види яких передбачені затвердженою проектною документацією.

Для розрахунку ціни пропозиції учасника процедури закупівлі (договірної ціни) замовник надає відомість обсягів робіт, відомість ресурсів до неї без цін або затверджену проектну документацію. За рішенням замовника відомість обсягів робіт може бути складена за міжнародною системою вимірювання, визначеною Замовником.

Ціна пропозиції учасника процедури закупівлі (договірна ціна) формується на підставі вартості будівельних робіт, до складу якої включаються прямі, загальновиробничі та інші витрати на будівництво об`єкта, прибуток, кошти на покриття адміністративних витрат будівельних організацій, кошти на покриття ризиків у випадках, передбачених у пункті 4.40 цієї Настанови, кошти на покриття додаткових витрат, пов`язаних з інфляційними процесами, кошти на сплату податків, зборів, обов`язкових платежів (абзац п`ятий пункту 5.1 розділу V Настанови).

В свою чергу, у Додатку 4 "Інформація про необхідні технічні, якісні та кількісні характеристики предмета закупівлі" тендерної документації замовником передбачені наступні роботи та витрати, зокрема: "ліфт HAS Asansor (Туреччина) або еквівалент 1600 кг на 2 зупинки" та "Транспортні та заготівельно-складські витрати" з зазначенням їх вартості 1800000 грн. та 70686 грн. відповідно.

Отже, позивачем порушено вимоги пункту 5.1 розділу V Настанови. Разом з цим, колегія суддів зазначає, що дане порушення замовником жодним чином не вплинуло та перебіг визначення переможця, укладання договору та виконання вимог. Тобто, вважати, що вказане порушення є безумовною підставою для розірвання договору у суду немає підстав.

Щодо заходів усунення недоліків, колегія суддів зазначає наступне.

Основні вимоги до договору про закупівлю та внесення змін до нього визначено статтею 41 Закону України "Про публічні закупівлі", частиною першою якої передбачено, що договір про закупівлю укладається відповідно до норм Цивільного та Господарського кодексів України з урахуванням особливостей, визначених цим Законом.

Отже, замовникам слід керуватися приписами Цивільного та Господарського кодексів України, з урахуванням вимог, передбачених Законом України "Про публічні закупівлі".

Визначення відповідачем способу усунення виявлених порушень «шляхом припинення зобов`язань за договором, в тому числі із застосуванням відповідних наслідків недійсності/нікчемності договору» не вирішує питання обґрунтованості та вмотивованості спірного висновку як акту індивідуальної дії, оскільки, зокрема, главою 50 Цивільного кодексу України передбачено більше десяти способів припинення зобов`язання, серед яких, і припинення зобов`язання виконанням.

Згідно з ч.1 ст.626 Цивільного кодексу України договором є домовленість двох або більше сторін, що спрямована на встановлення, зміну або припинення цивільних прав та обов`язків.

Відповідно до ч.1, 4 ст.188 Господарського кодексу України зміна та розірвання господарських договорів в односторонньому порядку не допускаються, якщо інше не передбачено законом або договором. У разі якщо сторони не досягли згоди щодо зміни (розірвання) договору або у разі неодержання відповіді у встановлений строк з урахуванням часу поштового обігу, заінтересована сторона має право передати спір на вирішення суду.

Як передбачено ст.651 Цивільного кодексу України зміна або розірвання договору допускається лише за згодою сторін, якщо інше не встановлено договором або законом. Договір може бути змінено або розірвано за рішенням суду на вимогу однієї із сторін у разі істотного порушення договору другою стороною та в інших випадках, встановлених договором або законом.

У частині першій статті 203 Цивільного кодексу України наведено вимоги, додержання яких є необхідним для чинності правочину.

Частина 1 ст.215 Цивільного кодексу України визначає підставою недійсності правочину недодержання в момент його вчинення стороною (сторонами) вимог, встановлених наведеними приписами статті 203 Кодексу.

Відповідно до ч.1 ст.216 Цивільного кодексу України недійсний правочин не створює юридичних наслідків, крім тих, що пов`язані з його недійсністю. У разі недійсності правочину кожна із сторін зобов`язана повернути другій стороні у натурі все, що вона одержала на виконання цього правочину, а в разі неможливості такого повернення, зокрема тоді, коли одержане полягає у користуванні майном, виконаній роботі, наданій послузі, - відшкодувати вартість того, що одержано, за цінами, які існують на момент відшкодування.

Аналіз наведених нормативних підстав недійсності правочинів та її наслідків дає можливість дійти висновку, що метою інституту недійсності правочину є повне скасування правочину як юридичного факту, а його застосування має приводити до відновлення стану, який існував до укладення правочину, який суперечить законодавству. Наслідком визнання правочину недійсним є недійсність зобов`язання, породженого таким правочином. У разі припинення договору з підстав, не пов`язаних з його недійсністю (виконання чи розірвання), припиняються зобов`язання за цим договором.

Згідно з ч.1 ст.215 Цивільного кодексу України, якщо недійсність правочину прямо не встановлена законом, але одна із сторін або інша заінтересована особа заперечує його дійсність на підставах, встановлених законом, такий правочин може бути визнаний судом недійсним (оспорюваний правочин).

Відповідно до ст.43 Закону України "Про публічні закупівлі" договір про закупівлю є нікчемним у разі: 1) якщо замовник уклав договір про закупівлю до/без проведення процедури закупівлі/спрощеної закупівлі згідно з вимогами цього Закону; 2) укладення договору з порушенням вимог частини четвертої статті 41 цього Закону; 3) укладення договору в період оскарження процедури закупівлі відповідно до статті 18 цього Закону; 4) укладення договору з порушенням строків, передбачених частинами п`ятою і шостою статті 33 та частиною сьомою статті 40 цього Закону, крім випадків зупинення перебігу строків у зв`язку з розглядом скарги органом оскарження відповідно до статті 18 цього Закону.

Крім того, укладення договорів є завершальною стадією проведення процедури закупівлі, тому не відхилення пропозиції учасника і неналежне відхилення пропозиції учасника та, як наслідок, укладення договору, є підставою для розірвання такого договору.

Також, Верховний Суд неодноразово наголошував, що проведення публічних закупівель, в першу чергу, направлене на забезпечення потреб держави, територіальних громад або об`єднаних територіальних громад. Отже, укладаючи договір за результатами проведення публічної закупівлі, держава фактично має право контролю за проведенням закупівлі, враховуючи і етап укладення та виконання договору.

Проте, хоча припис контролюючого органу має обов`язковий характер у частині вимоги усунути порушення, але спосіб такого усунення має відповідати вимогам законодавства, зокрема Цивільного та Господарського кодексів, і не може суперечити принципу свободи договору та охороні майнових прав сторін.

Суд першої інстанції вірно зазначив, що у спірному висновку про результати моніторингу закупівлі не йде мова про неефективне, незаконне, нецільове використання бюджетних коштів. Вимога припинити зобов`язання за договором про закупівлю з переможцем публічної закупівлі, який сумлінно виконується сторонами, може призвести до безпідставного порушення майнових прав господарюючих суб`єктів - сторін договору.

Враховуючи вищенаведене, апеляційний суд визнає, що суд першої інстанції, вирішуючи даний публічно-правовий спір, правильно встановив обставини справи та ухвалив законне рішення з дотриманням норм матеріального і процесуального права, рішення суду першої інстанції ґрунтується на повно, об`єктивно і всебічно з`ясованих обставинах, доводи апеляційної скарги їх не спростовують, а тому підстав для скасування рішення суду першої інстанції немає.

З огляду на вказане, колегія суддів зазначає, що з боку приватного підприємства "Будівельник-А", відсутні порушення. В свою чергу, наявні незначні порушення з боку замовника (КНП "Гайсинська центральна районна лікарня Гайсинської міської ради").

Разом з цим, при незначних порушеннях з боку замовника, що вказані порушення замовником жодним чином не вплинули та перебіг визначення переможця, укладання договору та виконання вимог договору, охороні майнових прав сторін, відсутності обставин щодо неефективного, незаконного, нецільового використання бюджетних коштів, колегія суддів вважає, що спосіб усунення порушень, які вчинив саме замовник, має відповідати вимогам законодавства і в даному випадку припинення зобов`язань за договором є надмірним і непропорційним у всіх аспектах.

Зобов`язання вжити заходів для усунення виявлених порушень шляхом припинення зобов`язань за договором, в тому числі із застосування відповідних наслідків недійсності/нікчемності договору, може призвести до нового можливого порушення законодавства.

Такі висновки викладені в постановах Верховного Суду від 05 березня 2020 року в справі № 640/467/19, від 23 квітня 2020 року в справі №160/5735/19, від 11 червня 2020 року в справі №160/6502/19, від 26 листопада 2020 року в справі № 160/11367/19.

Крім того, Верховним Судом в постановах від 21 січня 2021 року в справі № 120/1297/20-а, від 13 січня 2021 року в справі № 825/1525/19 зауважено, що усунення порушень у запропонований спосіб може призвести до порушення прав третьої особи виконавця та мати негативні наслідки для репутації замовника, що є непропорційним у співвідношенні з виявленими недоліками.

Отже, суд першої інстанції дійшов вірного висновку щодо задоволення вимог адміністративного позову, з чим погоджується суд апеляційної інстанції.

Крім того, у рішення ЄСПЛ по справі «Ґарсія Руіз проти Іспанії» (Garcia Ruiz v. Spain), заява № 30544/96, п. 26, ECHR 1999-1, Суд зазначив, що хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, це не може розумітись як вимога детально відповідати на кожен довід.

Згідно з п. 41 висновку № 11 (2008) Консультативної ради європейських суддів до уваги Комітету Міністрів Ради Європи щодо якості судових рішень обов`язок суддів наводити підстави для своїх рішень не означає необхідності відповідати на кожен аргумент захисту на підтримку кожної підстави захисту. Обсяг цього обов`язку може змінюватися залежно від характеру рішення. Згідно з практикою Європейського суду з прав людини очікуваний обсяг обґрунтування залежить від різних доводів, що їх може наводити кожна зі сторін, а також від різних правових положень, звичаїв та доктринальних принципів, а крім того, ще й від різних практик підготовки та представлення рішень у різних країнах. З тим, щоб дотриматися принципу справедливого суду, обґрунтування рішення повинно засвідчити, що суддя справді дослідив усі основні питання, винесені на його розгляд.

Оскільки, доводи апеляційної скарги не спростовують висновків суду першої інстанції, колегія суддів вважає, що суд першої інстанції ухвалив оскаржуване рішення відповідно до норм матеріального права при дотриманні норм процесуального права, а тому підстави для його скасування або зміни відсутні.

Відповідно до п.1 ч.1 ст.315, 316 КАС України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Керуючись ст.ст. 243, 250, 308, 311, 315, 316, 321, 322, 325, 329 КАС України, суд

П О С Т А Н О В И В :

апеляційну скаргу Управління Північного офісу Держаудитслужби у Вінницькій області залишити без задоволення, а рішення Вінницького окружного адміністративного суду від 13 березня 2025 року - без змін.

Постанова суду набирає законної сили з моменту прийняття та оскарженню не підлягає, крім випадків передбачених пп. "а"-"г" п.2 ч.5 ст. 328 КАС України.

Головуючий Драчук Т. О.

Судді Полотнянко Ю.П. Смілянець Е. С.