Справа № 320/46206/25
Суддя: Колеснікова І.С.
Дата ухвалення: 2026-01-08 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

КИЇВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А

08 січня 2026 року № 320/46206/25

Київський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Колеснікової І.С., розглянувши в порядку письмового провадження за правилами загального позовного провадження у підготовчому засіданні адміністративну справу

за позовом Приватного підприємства «Агрофірма «Могутнє»

до Головного управління ДПС у Київській області

про визнання протиправними та скасування податкових повідомлень-рішень,-

ВСТАНОВИВ:

До Київського окружного адміністративного суду звернулось Приватне підприємство «Агрофірма «Могутнє» із позовом до Головного управління ДПС у Київській області, в якому просить суд:

- визнати протиправним та скасувати прийняте Головного управління ДПС у Київській області податкове повідомлення-рішення від 02.09.2024 року № 396170705;

- визнати протиправним та скасувати прийняте Головного управління ДПС у Київській області податкове повідомлення-рішення 04.08.2025 року №360150705.

Ухвалою Київського окружного адміністративного суду від 09.10.2025 відкрито провадження в адміністративній справі за правилами загального позовного провадження, у справі призначено підготовче засідання.

Ухвалою Київського окружного адміністративного суду від 11.12.2025 позовну заяву в частині позовних вимог про визнання протиправним та скасування прийнятого Головним управлінням ДПС у Київській області податкового повідомлення-рішення від 02.09.2024 № 396170705 залишено без руху. Встановлено позивачу строк для усунення недоліків позовної заяви п`ять днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

16.12.2025 від представника позивача через систему «Електронний суд» надійшло клопотання, в якому просив визнати поважними причини пропуску приватним підприємством «Агрофірма «Могутнє» строк на звернення до адміністративного суду та поновити приватному підприємству Агрофірма «Могутнє» строк на звернення до адміністративного суду з позовною заявою про визнання протиправним та скасування податкового повідомлення-рішення від 02.09.2024 № 396170705.

В обґрунтування поданого клопотання представник позивача вказував на невідворотність та надзвичайність обставин, що склалися на території Україні після початку повномасштабної війни, важливу роль приватного підприємства «Агрофірма «Могутнє» для економіки України у складний період війни у якості сільськогосподарського товаровиробника, суттєве значення справи для приватного підприємства «Агрофірма «Могутнє» особисто.

Вважає, що існують всі підстави для поновлення строку для звернення до суду з позовною заявою про визнання протиправним та скасування податкового повідомлення-рішення від 02.09.2024 року № 396170705

Розглянувши подане клопотання про поновлення строку на звернення до адміністративного суду, дослідивши наявні матеріали справи, суд виходив із такого.

Згідно частини першої статті 122 КАС України позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів (частина друга статті 122 КАС України).

Строк звернення до адміністративного суду - це проміжок часу після виникнення спору у публічно-правових відносинах, протягом якого особа має право звернутися до адміністративного суду із заявою за вирішенням цього спору і захистом своїх прав, свобод чи інтересів.

Відповідно до частини третьої статті 122 КАС України для захисту прав, свобод та інтересів особи цим Кодексом та іншими законами можуть встановлюватися інші строки для звернення до адміністративного суду, які, якщо не встановлено інше, обчислюються з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Частиною четвертою цієї статті встановлено, якщо законом передбачена можливість досудового порядку вирішення спору і позивач скористався цим порядком, або законом визначена обов`язковість досудового порядку вирішення спору, то для звернення до адміністративного суду встановлюється тримісячний строк, який обчислюється з дня вручення позивачу рішення за результатами розгляду його скарги на рішення, дії або бездіяльність суб`єкта владних повноважень.

Якщо рішення за результатами розгляду скарги позивача на рішення, дії або бездіяльність суб`єкта владних повноважень не було прийнято та (або) вручено суб`єктом владних повноважень позивачу у строки, встановлені законом, то для звернення до адміністративного суду встановлюється шестимісячний строк, який обчислюється з дня звернення позивача до суб`єкта владних повноважень із відповідною скаргою на рішення, дії або бездіяльність суб`єкта владних повноважень.

Відповідно до частини першої статті 121 КАС України суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення.

Правовий інститут строків звернення до адміністративного суду за захистом свого порушеного права не містить вичерпного, детально описаного переліку причин чи критеріїв їх визначення. Натомість закон запроваджує оцінні, якісні параметри визначення таких причин - вони повинні бути поважними, реальними або непереборними і об`єктивно нездоланними на час плину строків звернення до суду. Ці причини (чи фактори об`єктивної дійсності) мають бути несумісними з обставинами, коли суб`єкт звернення до суду знав або не міг не знати про порушене право, ніщо правдиво йому не заважало звернутися до суду, але цього він не зробив і через власну недбалість, легковажність, байдужість, неорганізованість чи інші подібні за суттю ставлення до права на доступ до суду порушив ці строки.

Інакшого способу визначити, які причини належить віднести до поважних, ніж через зовнішню оцінку (кваліфікацію) змісту конкретних обставин, хронологію та послідовність дій суб`єкта правовідносин перед зверненням до суду за захистом свого права, немає. Під таку оцінку мають потрапляти певні явища, фактори та їх юридична природа; тривалість строку, який пропущений; те, чи могли і яким чином певні фактори завадити вчасно звернутися до суду, чи перебувають вони у причинному зв`язку із пропуском строку звернення до суду; яка була поведінка суб`єкта звернення протягом цього строку; які дії він вчиняв, і чи пов`язані вони з готуванням до звернення до суду тощо.

Спеціальною нормою, яка встановлює порядок оскарження рішень контролюючих органів, є стаття 56 ПК України, зі змісту якої вбачається, що у платника податків є право розсуду в обранні адміністративного та/або судового порядку оскарження такого рішення після його отримання. Обрання платником податків в першу чергу адміністративного порядку оскарження рішення не виключає можливості надалі звернутися до суду з відповідним позовом, що визнається досудовим порядком вирішення спору. Водночас якщо після отримання рішення контролюючого органу платник податків звертається до суду з позовом, його право на адміністративне оскарження такого рішення втрачається.

Відповідно до пункту 56.18 статті 56 ПК України з урахуванням строків давності, визначених статтею 102 цього Кодексу, платник податків має право оскаржити в суді податкове повідомлення - рішення або інше рішення контролюючого органу у будь-який момент після отримання такого рішення.

26.11.2020 Верховний Суд у складі судової палати з розгляду справ щодо податків, зборів та інших обов`язкових платежів Касаційного адміністративного суду ухвалив постанову у справі № 500/2486/19, у якій зазначив, що граматичне тлумачення змісту пункту 56.18 статті 56 ПК України дає підстави для висновку, що вказана норма не встановлює процесуальних строків звернення до суду. Абзац перший цієї норми презюмує право платника податків використати судовий порядок оскарження відповідного рішення контролюючого органу та встановлює момент виникнення права на відповідне оскарження - з моменту отримання платником податків податкового повідомлення-рішення або іншого рішення контролюючого органу. Також він передбачає, що при реалізації такого права необхідно враховувати строки давності, установлені статтею 102 ПК України.

Велика Палата Верховного Суду у постанові від 16.07.2025 у справі №500/2276/24, яка є подібною до справи, що розглядається, і за предметом спору, і за суб`єктним складом, і за правовою природою правовідносин, зазначила, що за сформованою судовою практикою, яка є обов`язковою для врахування, строк звернення до суду з позовом про скасування податкового повідомлення-рішення або іншого рішення контролюючого органу про нарахування грошового зобов`язання, якщо платник податків не оскаржував рішення контролюючого органу в досудовому (адміністративному) порядку - строк звернення до суду становить 6 місяців (частина друга статті 122 КАС України).

У справі, що розглядається, предметом оскарження є податкове повідомлення-рішення Головного управління ДПС у Київській області від 02.09.2024 № 396170705, яке було отримано платником податку 07.11.2024.

Позовна заява подана до адміністративного суду 10.09.2025 через систему «Електронний суд», тобто з пропуском шестимісячного строку звернення до адміністративного суду, встановленого статтею 122 КАС України.

На виконання ухвали Київського окружного адміністративного суду від 11.12.2025 про залишення позовної заяви в частині визнання протиправним та скасування податкового повідомлення-рішення Головного управління ДПС у Київській області від 02.09.2024 року № 396170705 без руху, представником позивача через систему «Електронний суд» подано клопотання про визнання поважними причини пропуску та поновлення строку звернення до адміністративного суду.

Доводи представника позивача зводяться до невідворотності та надзвичайності обставин, що склалися на території Україні після початку повномасштабної війни, зокрема введення воєнного стану з 24.02.2022 у зв`язку з військовою агресією російської федерації проти України, постійних ракетних обстрілів та пов`язаних з цим регулярних вимкнень електропостачання, важливу роль приватного підприємства «Агрофірма «Могутнє» для економіки України у складний період війни у якості сільськогосподарського товаровиробника, суттєве значення справи для приватного підприємства «Агрофірма «Могутнє» особисто.

Так, у зв`язку з військовою агресією російської федерації проти України, на підставі пропозиції Ради національної безпеки і оборони України, відповідно до пункту 20 частини першої статті 106 Конституції України, Закону України «Про правовий режим воєнного стану Указом Президента України від 24.02.2022» № 64/202 в Україні введено воєнний стан із 05 години 30 хвилин 24 лютого 2022 року строком на 30 діб, який продовжено та діє на даний час.

Втім, варто зауважити, що після запровадження воєнного стану в Україні Київський окружний адміністративний суд не припиняв своєї роботи.

Так, Верховний Суд в ухвалах від 23.06.2022 у справі № 380/7251/21, у справі № 520/8674/2020 та у справі №440/2822/20 зазначив, що питання продовження процесуального строку у випадку невиконання вимог ухвали суду про залишення касаційної скарги без руху з причин, пов`язаних із запровадженням воєнного стану в Україні, вирішується у кожному конкретному випадку, виходячи з доводів, наведених у клопотанні скаржника. Однак, сам лише факт запровадження воєнного стану не може бути підставою для безумовного продовження процесуального строку, відстрочення, розстрочення чи звільнення від сплати судового збору у всіх абсолютно випадках.

Також, Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду у постанові від 02.12.2021 у справі № 640/20314/20, досліджуючи питання щодо поважності причин пропуску процесуального строку зазначив, що причина пропуску строку звернення до суду може вважатися поважною, якщо вона відповідає одночасно усім таким умовам: 1) це обставина або кілька обставин, яка безпосередньо унеможливлює або ускладнює можливість вчинення процесуальних дій у визначений законом строк; 2) це обставина, яка виникла об`єктивно, незалежно від волі особи, яка пропустила строк; 3) ця причина виникла протягом строку, який пропущено; 4) ця обставина підтверджується належними і допустимими засобами доказування.

Тобто, поважними причинами можуть бути визнані лише такі обставини, які є об`єктивно непереборними, не залежать від волевиявлення особи, що звернулась з адміністративним позовом, пов`язані з дійсно істотними перешкодами чи труднощами для своєчасного вчинення процесуальних дій, при цьому такі обставини повинні бути підтверджені належним чином.

Поряд з цим, покликання представника позивача на тривалі відключення електроенергії в результаті яких підприємство не могло здійснювати свою діяльність у звичному режимі не можуть вважатись істотною перешкодою для своєчасного звернення до суду, оскільки такі аварійні відключення відбувалися згідно затвердженого графіку відключень та не мали постійного характеру. Представником позивачем не наведено об`єктивних підстав неможливості підготовки документів для подання позовної заяви у період подачі електроенергії.

Крім того, позивачем не надано доказів неможивості звернення до суду в межах процесуально визначених строків у зв`язку з систематичними ракетними обстрілами, зокрема, пошкодження/знищення офісних, виробничих приміщень позивача, як суб`єкта господарювання.

Зважаючи на викладене, вказані позивачем обставини не можуть бути визнані судом як поважні причини пропуску строку звернення до суду.

Разом з цим, суд звертає увагу, що при вирішенні питання поновлення строку звернення з позовом істотне значення мають такі обставини: строк, який сплинув після зміни судової практики і до моменту звернення до суду з позовом; причини, які заважали звернутися до суду з позовом у максимально короткий термін після зміни судової практики; чи є підстави вважати, що позивачем було допущено необґрунтовані зволікання.

При цьому, норма частини четвертої статті 122 КАС України з дня виникнення спірних правовідносин змін не зазнавала, правове регулювання питань, пов`язаних з обчисленням строку звернення до суду із позовами про оскарження актів індивідуальної дії після використання процедури адміністративного оскарження таких не змінився.

Тому суд критично оцінює доводи представника позивача про наявність підстав для поновлення строку звернення до суду із позовом в частині позовних вимог про визнання протиправним та скасування податкового повідомлення-рішення від 02.09.2024 № 396170705.

Таким чином, встановлені обставини у сукупності свідчать про неповажність причин пропуску строку звернення до суду приватного підприємства «Агрофірма «Могутнє» в частині позовних вимог про визнання протиправними та скасування податкового повідомлення-рішення від 02.09.2024 № 396170705, а тому клопотання представника про визнання поважними причини пропуску та поновлення строку звернення до адміністративного суду задоволенню не підлягає, а позовна заява в цій частині підлягає залишенню без розгляду.

На підставі наведеного, керуючись статтями 123, 169, 171, 243, 248, 256, 293, 294 Кодексу адміністративного судочинства України, суд -

УХВАЛИВ:

У задоволенні клопотання представника позивача про поновлення строку звернення до суду відмовити.

Визнати неповажними причини пропуску строку звернення до суду приватним підприємством «Агрофірма «Могутнє» в частині позовних вимог про визнання протиправним та скасування податкового повідомлення-рішення від 02.09.2024 № 396170705.

Залишити адміністративний позов приватного підприємства «Агрофірма «Могутнє» до Головного управління ДПС у Київській області про визнання протиправними та скасування податкових-повідомлень рішень, без розгляду в частині позовних вимог про визнання протиправним та скасування податкового повідомлення-рішення від 02.09.2024 № 396170705.

Продовжити розгляд справи № 320/46206/25 в частині позовних вимог щодо визнання протиправним та скасування податкового повідомлення-рішення від 04.08.2025 № 360150705.

Призначити підготовче засідання, яке відбудеться 26 січня 2026 року о 15:00 год. в приміщенні Київського окружного адміністративного суду (адреса: місто Київ, бульвар Лесі Українки, будинок 26).

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання.

Ухвала про залишення позовної заяви без розгляду в частині позовних вимог може бути оскаржена до Шостого апеляційного адміністративного суду в п`ятнадцятиденний строк з дня складання повного тексту ухвали.

Повний текст ухвали складено та підписано 08.01.2026.

Суддя Колеснікова І.С.