Справа № 380/7841/25
Суддя: Костецький Назар Володимирович
Дата ухвалення: 2026-01-07 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ЛЬВІВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

07 січня 2026 рокусправа № 380/7841/25

Львівський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Костецького Н.В., розглянувши в порядку спрощеного позовного провадження адміністративну справу за позовом Приватного підприємства «АКТИВИ ЛЬВОВА» (вул. Півколо 14, м. Львів, ) до Головного управління ДПС у Львівській області (вул. Стрийська, 35, м. Львів, ) про визнання протиправним та скасування рішення,-

в с т а н о в и в:

на розгляд Львівського окружного адміністративного суду надійшла позовна заява Приватного підприємства «АКТИВИ ЛЬВОВА» до Головного управління ДПС у Львівській області, у якій позивач просить суд:

- визнати протиправним та скасувати Рішення Головного управління Державної податкової служби у Львівській області про відповідність/невідповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податку від 23.12.2024 року № 44011 про відповідність платника податку Приватного підприємства «АКТИВИ ЛЬВОВА» критеріям ризиковості платника податку;

- зобов`язати Головне управління Державної податкової служби у Львівській області виключити Приватне підприємство «АКТИВИ ЛЬВОВА» з переліку платників податків, які відповідають критеріям ризиковості.

В обґрунтування позовних вимог позивач зазначає, що оскаржуване рішення відповідача не відповідає положенням ПК України та Порядку №1165, є протиправним та підлягає скасуванню, оскільки прийняте контролюючим органом не у зв`язку із поданою на реєстрацію податковою накладною за ризиковою господарською операцією, яка знаходиться у процесі перевірки для прийняття рішення про реєстрацію чи зупинення реєстрації, а у зв`язку із наявністю податкової інформації, в якій не зазначено про ризиковість конкретної господарської операції за участю позивача та ним не подана на реєстрацію податкова накладна за ризиковою господарською операцією, яка знаходиться у процесі перевірки для прийняття рішення про реєстрацію чи зупинення реєстрації.

Наголошує, що відсутність конкретизації інформації з боку відповідача не тільки позбавило права позивача на обґрунтоване та вмотивоване оскарження рішення, але і свідчить про недотримання відповідачем як суб`єктом владних повноважень вимог Конституції України щодо обов`язку діяти в межах повноважень, на підставі та у спосіб встановлений законодавством. Крім цього, внаслідок прийняття оскаржуваного рішення позивач потрапляє у стан правової невизначеності, позаяк контролюючий орган не повідомив, які саме документи необхідно подати для виключення платника податків з переліку ризикових.

Ухвалою суду від 23.04.2025 відкрито спрощене позовне провадження у справі без повідомлення (виклику) сторін.

Відповідач щодо задоволення позову заперечив з підстав, викладених у відзиві на позовну заяву. Зазначає, що позивачем було подано до відповідача пакет документів на підтвердження реальності проведених ним операцій з контрагентами. Проте, такі документи не є достатніми та не спростовують здійснення фінансово-господарських операцій з ризиковими контрагентами, що підтверджується рішенням Комісії, якими Приватне підприємство «АКТИВИ ЛЬВОВА» віднесено до «ризикового платника податку» (у тому числі оскаржуваного у цій справі - № 44011 від 23 грудня 2024 року). При цьому, попереднє рішення Комісії № 36483 від 16 жовтня 2024 року позивач не оскаржував у судовому порядку, та дане рішення не визнавалося судом протиправними і на теперішній час не скасоване. А відтак, кожне наступне рішення є продовженням моніторингу, а не заміщенням. При цьому усі попередні підстави залишаються чинними, якщо не спростовані доказами.

Податкова інформація, яка стала підставою для винесення спірного рішення, була отримана в межах аналітичної та контрольної діяльності контролюючого органу та підтверджує наявність фінансово-господарських операцій з контрагентами, які на момент здійснення відповідних операцій вже були включені до переліку ризикових платників податків. Відповідно, господарські взаємовідносини з такими контрагентами мають ознаки ризикових операцій, які підпадають під коди податкової інформації 12 і 13 згідно з Додатком 4 до Порядку №1165.

Звертає увагу, що відповідно пункту 8 Критеріїв ризиковості платника податку, критерієм є сам факт здійснення господарської операції з ризиковим контрагентом, а не виключно дата її проведення у конкретному податковому періоді. Якщо платник податку здійснював операцію з контрагентом, який: на момент такої операції був включений до переліку платників, що відповідають критеріям ризиковості, або був включений до такого переліку в іншому періоді то така обставина є підставою для визнання операції ризиковою. Таким чином, навіть якщо конкретна операція була здійснена в іншому періоді, ніж дата включення контрагента до переліку ризикових, це не спростовує ризиковість діяльності платника податку, оскільки в таких випадках контролюючий орган враховує комплекс податкової інформації, яка свідчить про системність схемного характеру діяльності таких контрагентів та їх зв`язок із платником. Крім того, відповідно до пункту 8 Критеріїв, для висновку про ризиковість платника достатньо наявності податкової інформації, отриманої у процесі поточної діяльності контролюючого органу, яка свідчить про фіктивність або безтоварність відповідних операцій. Просить відмовити в задоволенні позову.

Дослідивши наявні у справі докази та письмові пояснення, викладені у заявах по суті справи, суд встановив такі обставини.

Комісією Головного управління ДПС у Львівській області з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, у зв`язку з виявленням обставин та/або отриманням інформації контролюючим органом у процесі поточної діяльності, прийнято рішення про відповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податку від 16.10.2024 №36483, за яким ПП «АКТИВИ ЛЬВОВА» визнано таким, що відповідає п. 8 Критеріїв ризиковості платника податку: 12 - постачання товарів (послуг) платнику(ам) податку, щодо якого(их) прийняте рішення про відповідність критеріям ризиковості платника податку; 13 - придбання товарів (послуг) у платника(ів) податку, щодо якого(их) прийняте рішення про відповідність критеріям ризиковості платника податку.

Відповідачем прийнято рішення за наслідками господарських операцій з постачання/придбання товарів (послуг) ризиковим контрагентам-покупцям/у ризикових контрагентів-постачальників:

Товариство з обмеженою відповідальністю «МОРТІС ТРЕЙД КОМПАНІ», , період здійснення господарської операції з 01.09.2024 по 16.10.2024;

Товариство з обмеженою відповідальністю «ДИЗЕЛЬ ІНДАСТРІ», , період здійснення господарської операції з 01.05.2024 по 01.06.2024;

Товариство з обмеженою відповідальністю «ТЕХСІСТЕМ СХІД», , період здійснення господарської операції з 01.05.2024 по 01.06.2024;

Товариство з обмеженою відповідальністю «СХІДНІ МАШИНОБУДІВНІ ТЕХНОЛОГІЇ», , період здійснення господарської операції з 01.05.2024 по 01.06.2024;

Приватне підприємство «ІНЖЕНЕРНО-ВИРОБНИЧИЙ ЦЕНТР «ВЕКТОР», , період здійснення господарської операції з 01.08.2024 по 16.10.2024;

Товариство з обмеженою відповідальністю «РЕНТАЛХАУС», ; період здійснення господарської операції з 01.05.2024 по 01.06.2024;

Товариство з обмеженою відповідальністю «АГРО-СТИМУЛ ЛАЙН», , період здійснення господарської операції з 01.07.2024 по 16.10.2024.

Позивачем направлено до контролюючого органу Повідомлення про надання інформації та копій документів щодо невідповідності платника податку критеріям ризиковості платника податку від 18.10.2024 року № 1 на спростування вказаної позиції, відсутності підстав для віднесення позивача до Критеріїв ризиковості платника податку, та відповідні докази, в яких зазначено про умови господарських операцій.

За результатами розгляду поданих позивачем документів, Комісією ГУ ДПС у Львівській області з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, у зв`язку з виявленням обставин та/або отриманням інформації контролюючим органом у процесі поточної діяльності, прийнято рішення про відповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податку від 23.12.2024 №44011, за яким ПП «АКТИВИ ЛЬВОВА» визнано таким, що відповідає п. 8 Критеріїв ризиковості платника податку: 12 - постачання товарів (послуг) платнику (ам) податку, щодо якого(их) прийняте рішення про відповідність критеріям ризиковості платника податку; 13 - придбання товарів (послуг) у платника(ів) податку, щодо якого(их) прийняте рішення про відповідність критеріям ризиковості платника податку; ненадання платником податку копій документів, які можуть свідчити про невідповідність критеріям ризиковості платника податку: договір з додатками до нього, складські документи (інвентаризаційні описи), розрахунковий документ, акт приймання-передачі товарів (робіт, послуг), первинні документи щодо постачання/ придбання товарів/послуг.

Відповідачем прийнято рішення за наслідками господарських операцій з постачання/придбання товарів (послуг) ризиковим контрагентам-покупцям/у ризикових контрагентів-постачальників:

Товариство з обмеженою відповідальністю «МОРТІС ТРЕЙД КОМПАНІ», , період здійснення господарської операції з 01.09.2024 по 16.10.2024;

Товариство з обмеженою відповідальністю «ДИЗЕЛЬ ІНДАСТРІ», , період здійснення господарської операції з 01.05.2024 по 01.06.2024;

Товариство з обмеженою відповідальністю «ТЕХСІСТЕМ СХІД», , період здійснення господарської операції з 01.05.2024 по 01.06.2024;

Товариство з обмеженою відповідальністю «СХІДНІ МАШИНОБУДІВНІ ТЕХНОЛОГІЇ», , період здійснення господарської операції з 01.05.2024 по 01.06.2024;

Приватне підприємство «ІНЖЕНЕРНО-ВИРОБНИЧИЙ ЦЕНТР «ВЕКТОР», , період здійснення господарської операції з 01.08.2024 по 16.10.2024;

Товариство з обмеженою відповідальністю «РЕНТАЛХАУС», ; період здійснення господарської операції з 01.05.2024 по 01.06.2024;

Товариство з обмеженою відповідальністю «АГРО-СТИМУЛ ЛАЙН», , період здійснення господарської операції з 01.07.2024 по 16.10.2024;

Товариство з обмеженою відповідальністю «БАМ-ГРУПП», , період здійснення господарської операції з 15.08.2024 по 23.12.2024.

У графі «Інформація, за якою встановлено відповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку» рішення Комісії від 23.12.2024 №44011 зазначено типи операцій:

- «придбання», період здійснення господарської операції з 01 вересня 2024 року по 16 жовтня 2024 року, код згідно УКТЗЕД операції, визначеної як ризикова 1701, податковий номер платника податку, заподіяного в ризиковій операції 45412701, дата включення платника податку, задіяного в ризиковій операції, до переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості платника податку 16 жовтня 2024 року.

- «постачання», період здійснення господарської операції з 01 травня 2024 року по 01 червня 2024 року, код згідно УКТЗЕД операції, визначеної як ризикова , податковий номер платника податку, заподіяного в ризиковій операції 45132275, дата включення платника податку, задіяного в ризиковій операції, до переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості платника податку 06 травня 2024 року.

- «постачання», період здійснення господарської операції з 01 травня 2024 року по 01 червня 2024 року, код згідно УКТЗЕД операції, визначеної як ризикова , податковий номер платника податку, заподіяного в ризиковій операції 45132275, дата включення платника податку, задіяного в ризиковій операції, до переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості платника податку 06 травня 2024 року.

- «постачання», період здійснення господарської операції з 01 травня 2024 року по 01 червня 2024 року, код згідно УКТЗЕД операції, визначеної як ризикова , податковий номер платника податку, заподіяного в ризиковій операції 45224952, дата включення платника податку, задіяного в ризиковій операції, до переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості платника податку 28 травня 2024 року.

- «постачання», період здійснення господарської операції з 01 травня 2024 року по 01 червня 2024 року, код згідно УКТЗЕД операції, визначеної як ризикова , податковий номер платника податку, заподіяного в ризиковій операції 45224952, дата включення платника податку, задіяного в ризиковій операції, до переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості платника податку 28 травня 2024 року.

- «постачання», період здійснення господарської операції з 01 травня 2024 року по 01 червня 2024 року, код згідно УКТЗЕД операції, визначеної як ризикова , податковий номер платника податку, заподіяного в ризиковій операції 44784192, дата включення платника податку, задіяного в ризиковій операції, до переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості платника податку 07 травня 2024 року.

- «постачання», період здійснення господарської операції з 01 серпня 2024 року по 16 жовтня 2024 року, код згідно УКТЗЕД операції, визначеної як ризикова 3214, податковий номер платника податку, заподіяного в ризиковій операції 37131764, дата включення платника податку, задіяного в ризиковій операції, до переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості платника податку 05 вересня 2024 року.

- «постачання», період здійснення господарської операції з 01 серпня 2024 року по 16 жовтня 2024 року, код згідно УКТЗЕД операції, визначеної як ризикова 3921, податковий номер платника податку, заподіяного в ризиковій операції 37131764, дата включення платника податку, задіяного в ризиковій операції, до переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості платника податку 05 вересня 2024 року.

- «постачання», період здійснення господарської операції з 01 травня 2024 року по 01 червня 2024 року, код згідно УКТЗЕД операції, визначеної як ризикова 40111000, податковий номер платника податку, заподіяного в ризиковій операції 44103437, дата включення платника податку, задіяного в ризиковій операції, до переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості платника податку 07 травня 2024 року.

- «постачання», період здійснення господарської операції з 01 липня 2024 року по 16 жовтня 2024 року, код згідно УКТЗЕД операції, визначеної як ризикова , податковий номер платника податку, заподіяного в ризиковій операції 43631132, дата включення платника податку, задіяного в ризиковій операції, до переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості платника податку 15 серпня 2024 року.

- «постачання», період здійснення господарської операції з 15 серпня 2024 року по 23 грудня 2024 року, код згідно УКТЗЕД операції, визначеної як ризикова , податковий номер платника податку, заподіяного в ризиковій операції 45381195, дата включення платника податку, задіяного в ризиковій операції, до переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості платника податку 19 листопада 2024 року.

У вказаному рішенні Комісії також зазначено про ненадання платником податку копій документів, які можуть свідчити про невідповідність критеріям ризиковості платника податку: платником податку не надано інформацію та копії документів, що спростовують здійснення фінансово-господарських операцій з ризиковим контрагентом, шляхом визначення податкового зобов`язання з ПДВ за основною ставкою, згідно п. 198.5, ст. 198 Податкового кодексу України, а також платником не зменшено податковий кредит по податку на додану вартість по операціях, здійснених з ризиковими контрагентами; договір з додатками до нього; складські документи (інвентаризаційні описи); розрахунковий документ; акт приймання-передачі товарів (робіт, послуг); первинні документи щодо постачання/придбання товарів/послуг.

Не погоджуючись із рішенням відповідача від 23.12.2024 №44011 та вважаючи його протиправним, позивач звернувся до суду із даним позовом.

Надаючи оцінку спірним правовідносинам суд керувався таким.

Згідно ч. 2 ст. 19 Конституції України, органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

За визначенням, наведеним у пункті 61.1 статті 61 Податкового кодексу України (далі -ПК України) податковий контроль - система заходів, що вживаються контролюючими органами та координуються центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну фінансову політику, з метою контролю правильності нарахування, повноти і своєчасності сплати податків і зборів, а також дотримання законодавства з питань регулювання обігу готівки, проведення розрахункових та касових операцій, патентування, ліцензування та іншого законодавства, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи.

Відповідно до пунктом 62.1 статті 62 ПК України, податковий контроль здійснюється шляхом: ведення обліку платників податків; інформаційно-аналітичного забезпечення діяльності контролюючих органів; перевірок та звірок відповідно до вимог цього Кодексу, а також перевірок щодо дотримання законодавства, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи, у порядку, встановленому законами України, що регулюють відповідну сферу правовідносин; моніторингу контрольованих операцій та опитування посадових, уповноважених осіб та/або працівників платника податків відповідно до статі 39 цього Кодексу.

Згідно з пунктом 201.1 статті 201 ПК України на дату виникнення податкових зобов`язань платник податку зобов`язаний скласти податкову накладну в електронній формі з дотриманням умови щодо реєстрації у порядку, визначеному законодавством, кваліфікованого електронного підпису уповноваженої платником особи та зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних у встановлений цим Кодексом термін.

Пунктом 201.10 статті 201 ПК України передбачено, що при здійсненні операцій з постачання товарів/послуг платник податку - продавець товарів/послуг зобов`язаний в установлені терміни скласти податкову накладну, зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних та надати покупцю за його вимогою. Податкова накладна, складена та зареєстрована в Єдиному реєстрі податкових накладних платником податку, який здійснює операції з постачання товарів/послуг, є для покупця таких товарів/послуг підставою для нарахування сум податку, що відносяться до податкового кредиту.

Відповідно до пункту 201.16 статті 201 ПК України реєстрація податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних може бути зупинена в порядку та на підставах, визначених Кабінетом Міністрів України.

Постановою Кабінету Міністрів України від 11 грудня 2019 року № 1165 окрім іншого затверджено Порядок зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних (далі - Порядок № 1165, в редакції чинній на момент виникнення спірних правовідносин).

Так, Порядком № 1165 визначено процедуру прийняття комісією ДПС рішення про відповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку.

Згідно з пунктом 2 Порядку № 1165 автоматизований моніторинг відповідності податкової накладної/розрахунку коригування критеріям оцінки ступеня ризиків - сукупність заходів та методів, що застосовуються контролюючим органом для виявлення ознак наявності ризиків порушення норм податкового законодавства за результатами проведення автоматизованого аналізу наявної в інформаційних системах контролюючих органів податкової інформації.

Відповідно до пункту 3 Порядку № 1165 податкові накладні/ розрахунки коригування (крім розрахунків коригування, складених у разі зменшення суми компенсації вартості товарів/послуг їх постачальнику, та розрахунків коригування, складених на неплатника податку), що подаються для реєстрації в Реєстрі, перевіряються щодо відповідності ознакам безумовної реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування.

Пунктом 6 Порядку № 1165 передбачено, що у разі коли за результатами автоматизованого моніторингу платник податку, яким складено податкову накладну/розрахунок коригування, відповідає хоча б одному критерію ризиковості платника податку, реєстрація таких податкової накладної/розрахунку коригування зупиняється. Питання відповідності/ невідповідності платника податку критеріям ризиковості платника податку розглядається комісією регіонального рівня.

У разі встановлення відповідності платника податку хоча б одному з критеріїв ризиковості платника податку, комісією регіонального рівня приймається рішення про відповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку. Включення платника податку до переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості платника податку, здійснюється в день проведення засідання комісії регіонального рівня та прийняття відповідного рішення. Платник податку отримує рішення про відповідність критеріям ризиковості платника податку через електронний кабінет у день прийняття такого рішення. У рішенні зазначається підстава, відповідно до якої встановлено відповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку.

Комісією регіонального рівня розглядається питання виключення платника податку з переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості платника податку, у разі виявлення обставин та/або отримання інформації, що свідчать про невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку та/або отримання інформації та копій відповідних документів від платника податку, що свідчать про невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку. У разі виявлення обставин та/або отримання інформації, визначених абзацом сьомим цього пункту, та прийняття комісією регіонального рівня рішення про невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку платник податку отримує таке рішення в електронному кабінеті в день його прийняття.

Інформація та копії документів подаються платником податку до ДПС в електронній формі засобами електронного зв`язку з урахуванням вимог Законів України «Про електронні документи та електронний документообіг», «Про електронні довірчі послуги» та Порядку обміну електронними документами з контролюючими органами, затвердженого Мінфіном.

Документами, необхідними для розгляду питання виключення платника податку з переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості платника податку, можуть бути: договори, зокрема зовнішньоекономічні контракти, з додатками до них; договори, довіреності, акти керівного органу платника податку, якими оформлено повноваження осіб, які одержують продукцію в інтересах платника податку для здійснення операції; первинні документи щодо постачання/придбання товарів/послуг, зберігання і транспортування, навантаження, розвантаження продукції, складські документи (інвентаризаційні описи), у тому числі рахунки-фактури/інвойси, акти приймання-передачі товарів (робіт, послуг) з урахуванням наявних типових форм та галузевої специфіки, накладні; розрахункові документи та/або банківські виписки з особових рахунків; документи щодо підтвердження відповідності продукції (декларації про відповідність, паспорти якості, сертифікати відповідності), наявність яких передбачено договором та/або законодавством; інші документи, що підтверджують невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку.

Інформацію та копії документів, подані платником податку, комісія регіонального рівня розглядає протягом семи робочих днів, що настають за датою їх надходження, та приймає відповідне рішення.

За результатами розгляду інформації та копій документів комісією регіонального рівня приймається рішення про відповідність/невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку, яке платник податку отримує в електронному кабінеті у день його прийняття.

Виключення платника податку з переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості платника податку, здійснюється в день проведення засідання комісії регіонального рівня та прийняття відповідного рішення.

Якщо комісією регіонального рівня протягом семи робочих днів, що настають за датою надходження зазначеної інформації та документів, не прийнято відповідного рішення, платник податку виключається з переліку платників податку, які відповідають критеріям ризиковості платника податку.

У разі надходження до контролюючого органу відповідного рішення суду, яке набрало законної сили, комісія регіонального рівня виключає платника податку з переліку платників податку, які відповідають критеріям ризиковості платника податку.

Комісія регіонального рівня постійно проводить моніторинг щодо відповідності/невідповідності платників податку критеріям ризиковості платника податку.

Крім того, пунктом 7 Порядку № 1165 передбачено, що у разі коли за результатами автоматизованого моніторингу податкової накладної/розрахунку коригування встановлено, що відображена в них операція відповідає хоча б одному критерію ризиковості здійснення операції, крім податкової накладної/розрахунку коригування, складених платником податку, який відповідає хоча б одному показнику, за яким визначається позитивна податкова історія, реєстрація таких податкової накладної/розрахунку коригування зупиняється.

Згідно з пунктом 25 Порядку № 1165 комісії регіонального рівня приймають рішення про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі або відмову в такій реєстрації, врахування або неврахування таблиці даних платника податку, відповідність/невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку.

Аналіз наведених вище приписів Порядку № 1165 дає підстави для висновку про те, що рішення про відповідність/невідповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податку повинно містити чітку підставу, відповідно до якої встановлено відповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку.

Водночас, додаток 1 до Порядку №1165 містить перелік Критеріїв ризиковості платника податку на додану вартість.

Так, віднесення до пункту 8 Критеріїв ризиковості платника податку на додану вартість здійснюється у разі наявної у контролюючого органу податкової інформації, яка стала відома у процесі провадження поточної діяльності під час виконання покладених на контролюючі органи завдань і функцій, що визначає ризиковість здійснення господарської операції, зазначеної в поданих для реєстрації податковій накладній/розрахунку коригування.

У затвердженій формі рішення (про відповідність/невідповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податку (додаток 4 до Порядку №1165) передбачено необхідність зазначення контролюючим органом однієї із двох підстав для прийняття такого рішення, а саме: у зв`язку з виявленням обставин та/або отриманням інформації контролюючим органом у процесі поточної діяльності, або з урахуванням отриманих від платника податку інформації та копій відповідних документів.

Отже, при здійсненні опрацювання податкових накладних, направлених для реєстрації в Єдиному реєстрі податкових накладних, податковий орган проводить моніторинг відповідності/не відповідності критеріям ризиковості платника податку або здійсненої господарської операції.

При цьому, форма рішення про відповідність/невідповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податку передбачає зазначення контролюючим органом конкретної податкової інформації, яка стала підставою для прийняття вказаного рішення на підставі пункту 8 Критеріїв.

Згідно з додатком 4 Порядку № 1165 в рішенні про відповідність/невідповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податку обов`язково зазначається підстава його прийняття, зокрема, відповідний пункт критеріїв ризиковості платника податку та у разі відповідності пункту 8 критеріїв ризиковості платника податку розшифровується, яка саме податкова інформація.

З урахуванням викладеного, суд зауважує, що законодавцем установлена певна послідовність прийняття рішення про відповідність платника податку на додану вартість Критеріям ризиковості платника податку на додану вартість.

Так, рішенню Комісії щодо відповідності платника податку Критеріям ризиковості платника податку на додану вартість має передувати складання та направлення таким платником податкової накладної/розрахунку коригування, за наслідками чого здійснюється моніторинг платника податку, податкової накладної/розрахунку коригування.

При цьому, встановленню наявності у контролюючих органах податкової інформації, що визначає ризиковість здійснення господарської операції, яка стала відома контролюючому органу у процесі провадження поточної діяльності під час виконання покладених на контролюючі органи завдань і функцій, має передувати моніторинг податкової накладної/розрахунку коригування, поданої для реєстрації.

Отже, питання відповідності підприємства Критеріям ризиковості платника ПДВ має розглядатись Комісією регіонального рівня за наслідками подання товариством для реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування та моніторингу платника податку і податкової накладної/розрахунку коригування, що направлена для реєстрації.

При цьому моніторинг проводиться в автоматизованому порядку.

На необхідність належного заповнення встановленої форми рішення звернув увагу Верховний Суд у постанові від 05.01.2021 у справі №640/11321/20 у подібних правовідносинах, згідно правових висновків якого при вирішенні спорів такої категорії суди попередніх інстанцій з огляду на правове регулювання характер цих відносин мають досліджувати і надавати оцінку змісту оскаржуваного Рішення, змісту протоколу засідання комісій та наданих податковим органом документів, порядку прийняття рішення та повноваженням комісії контролюючого органу. Так, у затвердженій формі рішення про відповідність/невідповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податку передбачено необхідність зазначення контролюючим органом однієї із двох підстав для прийняття такого рішення, а саме: - у зв`язку з виявленням обставин та/або отриманням інформації контролюючим органом у процесі поточної діяльності, або - з урахуванням отриманих від платника податку інформації та копій відповідних документів від р. № -. У формі рішення вказано про необхідність зазначення пункту критерію ризиковості платника податку, а у разі відповідності суб`єкта п. 8 Критеріїв ризиковості платника податку необхідно також зазначити, яка саме інформація була підставою для висновків про відповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку.

Відповідно до оскаржуваного рішення від 23.12.2024 №44011, таке прийнято відповідачем з урахуванням отриманих від платника податку інформації та копій відповідних документів від 18.12.2024 №1 та у зв`язку із не наданням платником податку копій документів, які можуть свідчити про невідповідність критеріям ризиковості платника податку.

З аналізу оскаржуваного рішення суд робить висновок, що контролюючим органом не ідентифіковано конкретні ризикові операції та/або податкові накладні платника, в яких були зафіксовані такі операції, а також не зазначено, на чому базуються висновки відповідача та якими обставинами (фактами) вони підтверджуються.

Відповідач у відзиві стверджує, що податкова інформація щодо позивача, яка стала підставою для винесення спірного рішення, була отримана в межах аналітичної та контрольної діяльності контролюючого органу та підтверджує наявність фінансово-господарських операцій з контрагентами, які на момент здійснення відповідних операцій вже були включені до переліку ризикових платників податків.

Отже, доводи/мотиви відповідача про непідтвердження реальності здійснення господарських відносин ґрунтуються лише на інформації, що наявна в інформаційно-аналітичних базах податкового органу відносно контрагентів позивача по ланцюгах постачання/придбання.

Суд зауважує, що відповідач не посилається на докази, які б свідчили про наявність фактів протиправної поведінки позивача та про обізнаність позивача щодо протиправної поведінки його контрагентів.

Верховний Суд неодноразово, зокрема у постанові від 24.06.2024 у справі №420/13918/22, висловлював позицію, що податкова інформація, що наявна в інформаційно-аналітичних базах, а також податкова інформація надана іншими контролюючими органами відносно контрагентів платника податків по ланцюгах постачання, не є носієм доказової інформації щодо порушення вимог податкового законодавства. Належними та допустимими доказами для висновку про нездійснення Товариством господарських операцій, могли б бути відповідні довідки за результатами зустрічних звірок постачальників. Інформація, що наявна в інформаційно-аналітичних базах, носить інформативний характер та сама по собі не доводить та не може свідчити про наявність податкових правопорушень.

У наданих податковому органу поясненнях від 18.12.2024 позивач, зокрема, вказав, що надає копії документів на підтвердження реальності здійснених операцій із ТОВ «МОРТІС ТРЕЙД КОМПАНІ» (45412701), ТОВ «ТЕХСІСТЕМ СХІД» (45224952) та ТОВ «ІНЖЕНЕРНО-ВИРОБНИЧИЙ ЦЕНТР «ВЕКТОР» (37131764).

Також позивач вказав про не здійснення операцій: із ТОВ «ДИЗЕЛЬ ІНДАСТРГ (45132275) за період 01.05.2024-01.06.2024; із ТОВ «СХІДНІ МАШИНОБУДІВНІ ТЕХНОЛОГІЇ» (44784192) за період 01.05.2024-01.06.2024; із ТОВ «РЕНТАЛХАУС» (44103437) за період 01.05.2024-01.06.2024; із ТОВ «АНДА-БУД ПРОГРЕС» (43631132) за періоди 01.05.2024-01.06.2024 та 01.07.2024- 16.10.2024.

З наведеного суд робить висновок, що позивачем було надано відповідачу копії первинних документів на підтвердження невідповідності платника податку критеріям ризиковості.

Суд зауважує, що відповідачем в оскаржуваному рішенні не вказано, які конкретно документи мав ще подати позивач на підтвердження невідповідності критеріям ризиковості платника податку, з огляду на те, що позивач подав відповідачу копії документів на підтвердження того, що всі господарські операції позивача були реальними. Можливість надання платником податків переліку документів на підтвердження провадження фінансово-господарської діяльності підприємства залежить від чіткого формулювання фіскальним органом, що прямо впливає на можливість надання платником податку в подальшому відповідних документів, достатніх для прийняття рішення про невідповідністю платника податку критеріям ризиковості платника податку.

В оскаржуваному рішенні відповідачем, зокрема, зазначено про договір з додатками до нього; складські документи (інвентаризаційні описи); розрахунковий документ; акт приймання-передачі товарів (робіт, послуг); первинні документи щодо постачання/придбання товарів/послуг. Водночас, у рішенні не вказано щодо якого контрагента позивачем не надано таких документів.

Згідно п.п.40, 42, 43, 44, 45, 46 Порядку №1165 засідання комісії контролюючого органу проводиться у разі наявності матеріалів для розгляду. Під час засідання секретарем комісії контролюючого органу ведеться протокол, в якому фіксуються прийняті рішення та надані доручення. Рішення, прийняті комісіями контролюючих органів, підлягають реєстрації засобами інформаційних систем ДПС. Матеріали засідання комісії контролюючого органу зберігаються десять років. Комісія контролюючого органу перевіряє подані платником податку копії документів щодо їх достовірності шляхом звірки даних, які містяться в таких копіях документів, з даними, що надходять або можуть бути отримані з інших джерел інформації (реєстри, що ведуться державними органами, документи, зокрема електронні). У протоколі засідання комісії контролюючого органу зазначається перелік осіб, присутніх на засіданні, порядок денний засідання, питання, що розглядалися на засіданні, перелік осіб, які виступали під час засідання, результати голосування, прийняті такою комісією рішення.

Суду не надано протоколу засідання комісії ГУ ДПС у Львівській області з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, з якого можна встановити підстави віднесення позивача до переліку ризикових підприємств.

Відповідачем не надано належних доказів, які досліджувалися в ході засідання Комісії і які слугували підставою для прийняття оскаржуваного рішення, зокрема, не надано доказів провадження заявником господарської діяльності в умовах та обставинах, котрі характеризуються ознаками недодержання вимог чинного законодавства України, а текст оскаржуваного рішення контролюючого органу не містять ані юридичних мотивів, ані фактичних мотивів класифікації заявника як ризикового платника податків.

У постанові від 23.06.2022 у справі № 640/6130/20 Верховний Суд зазначив, що питання відповідності підприємства Критеріям ризиковості платника ПДВ має розглядатися Комісією регіонального рівня за наслідками подання товариством для реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування та моніторингу платника податку і податкової накладної/розрахунку коригування, що направлена для реєстрації. Віднесення суб`єкта господарювання до ризикових на підставі рішення, яке прийнято не за наслідками подання останнім податкової накладної/розрахунку коригування для реєстрації суперечить положенням Порядку №1165.

Також віднесення позивача до ризикових платників з тих підстав, що підприємство мало господарські відносини з платниками податків, по відношенню до яких податковим органом прийнято рішення про відповідність останніх критеріям ризиковості, є необґрунтованим, адже поширення на позивача «ризиковості» через відносини з іншими «ризиковими» платниками податків суперечить базовим принципам та основам податкового законодавства, зокрема, принципу індивідуальної відповідальності, що проголошений статтею 61 Конституції України, положення якої є нормами прямої дії.

Зміст даної концепції полягає в тому, що платник не може нести відповідальність за невиконання його контрагентами своїх зобов`язань, зокрема, настання визначеної законом відповідальності повинно відбуватися у разі порушення податкового законодавства безпосередньо платником податків.

Вказаний підхід застосовано також і Європейським судом з прав людини, який у справах «Булвес» АД проти Болгарії» (2009 рік, заява № 3991/03), «Бізнес Супорт Центр» проти Болгарі ї» (2010 рік, заява № 6689/03), «Компанія «Вестберґа таксі Актіеболаґ» та Вуліч проти Швеції» (заява № 36985/97), «Полторацький проти України» від 29.04.2003 (заява № 38812/97), дійшов висновку про правило «індивідуальної юридичної відповідальності», тобто платник податків не повинен нести відповідальності за порушення, допущені його контрагентами.

Отже, Європейський суд з прав людини однозначно вказав на правило індивідуальної відповідальності платника податків. Це означає, що добросовісний платник податків не має зазнавати негативних наслідків через порушення законодавства його контрагентом.

Відтак, віднесення позивача до ризикових платників з тих підстав, що підприємство мало господарські відносини із платниками податків, по відношенню до яких податковим органом прийнято рішення про відповідність критеріям ризиковості, потрібно оцінювати критично.

Норми податкового законодавства не ставлять у залежність достовірність даних податкового обліку платника податків від дотримання податкової дисципліни його контрагентами, якщо цей платник (покупець) мав реальні витрати у зв`язку з придбанням товарів (робіт, послуг), призначених для використання у його господарській діяльності. Порушення певними постачальниками товару (робіт, послуг) у ланцюгу постачання вимог податкового законодавства чи правил ведення господарської діяльності не може бути підставою для висновку про порушення покупцем товару (робіт, послуг) вимог закону щодо формування витрат та податкового кредиту, тому платник податків (покупець товарів (робіт, послуг)) не повинен зазнавати негативних наслідків за можливу неправомірну діяльність його контрагента за умови, якщо судом не було встановлено фактів, які свідчать про обізнаність платника податків щодо такої поведінки контрагента та злагодженість дій між ними.

Саме така правова позиція викладена у постанові Великої Палати Верховного Суду від 07.07.2022 у справі № 160/3364/19.

Термін «добросовісний платник», яке вживається у сфері податкових правовідносинах, не передбачає виникнення у платника додаткового обов`язку з контролю за дотриманням його постачальниками правил оподаткування, а сам платник не наділений повноваженнями податкового контролю для виконання функцій, покладених на податкові органи. А відтак платник не може зазнавати негативних наслідків внаслідок діянь інших осіб, що перебувають поза межами його впливу.

При цьому, суб`єкт владних повноважень повинен уникати прийняття невмотивованих висновків, обґрунтованих припущеннями та неперевіреними фактами, а не конкретними обставинами. Несприятливе для особи рішення має бути мотивованим.

Водночас, документального підтвердження обставин, що позивача та/або його контрагенти задіяні у проведенні ризикових операцій, відповідач не надав. Жодних доказів провадження позивачем господарської діяльності в умовах та обставинах, котрі характеризуються ознаками недодержання вимог чинного законодавства України, відповідачем не надано.

Згідно п. 19 ст. 4 КАС України індивідуальний акт - акт (рішення) суб`єкта владних повноважень, виданий (прийняте) на виконання владних управлінських функцій або в порядку надання адміністративних послуг, який стосується прав або інтересів визначеної в акті особи або осіб, та дія якого вичерпується його виконанням або має визначений строк.

Характерною особливістю такого індивідуального акту є їх виражений правозастосовний характер, тобто конкретність, а саме: чітке формулювання конкретних юридичних волевиявлень суб`єктами владних повноважень, які вдають такі акти; розв`язання за їх допомогою конкретних, а саме індивідуальних, справ або питань, що виникають у сфері державного управління; чітка визначеність адресата конкретної особи або осіб; виникнення конкретних адміністративно- правових відносин, обумовлених цими актами.

Загальними вимогами, які висуваються до акту індивідуальної дії, як акта правозастосування, є його обґрунтованість та вмотивованість, тобто наведення податковим органом конкретних підстав його прийняття (фактичних і юридичних), а також переконливих і зрозумілих мотивів його прийняття.

Європейським Судом з прав людини у рішенні по справі «Суомінен проти Фінляндії» від 01.07.2003 вказано, що орган влади зобов`язаний виправдати свої дії, навівши обґрунтування своїх рішень.

Отже, рішення суб`єкта владних повноважень повинно ґрунтуватися на оцінці усіх фактів та обставин, що мають значення. Мають значення, як правило, ті обставини, які передбачені нормою права, що застосовується. Суб`єкт владних повноважень повинен врахувати усі ці обставини, тобто надати їм правову оцінку: прийняти до уваги або відхилити. У разі відхилення певних обставин висновки повинні бути мотивованими, особливо, коли має місце несприятливе для особи рішення.

Крім цього, суд зауважує, що законодавцем установлена певна послідовність прийняття рішення про відповідність платника податку на додану вартість Критеріям ризиковості платника податку на додану вартість.

Відповідно до ч. 2 ст. 2 КАС України у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: 1) на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; 2) з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; 3) обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); 4) безсторонньо (неупереджено); 5) добросовісно; 6) розсудливо; 7) з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; 8) пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); 9) з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; 10) своєчасно, тобто протягом розумного строку.

Матеріали справи свідчать, що відповідні положення відповідачем при прийнятті оскаржуваного рішення дотримані не були, що зумовило звернення позивача до суду з цим позовом.

За встановлених обставин справи, суд робить висновок про порушення відповідачем порядку прийняття рішення, а також вимог щодо його обґрунтованості.

Суд не вбачає необхідності надавати оцінку іншим аргументам відповідача, позаяк вони не впливають на викладений висновок суду.

Окрім того, всі сумніви та протиріччя контролюючого органу щодо дотримання позивачем вимог податкового законодавства України під час здійснення господарської діяльності повинні досліджуватися шляхом проведення перевірок такого платника податків, за умови наявності підстав для її проведення визначених Податковим кодексом України, а не шляхом визнання його «ризиковим» та фактично припинення господарської діяльності у зв`язку з неможливістю здійснювати реєстрацію податкових накладних та гарантування виконання своїх зобов`язань перед контрагентами (зокрема в частині реєстрації податкових накладних).

Таким чином, відповідачем не доведено існування підстав для застосування до позивача пункту 8 Критеріїв ризиковості платників податку з відповідним внесенням до переліку ризикових суб`єктів господарювання, у зв`язку із чим оскаржуване рішення від 23.12.2024 року № 44011 є протиправним та підлягає скасуванню.

Щодо позовних вимог в частині зобов`язання ГУ ДПС у Львівській області виключити позивача з переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості платника податку, то суд зазначає таке.

Пунктом 6 Порядку №1165 передбачено, що у разі надходження до контролюючого органу відповідного рішення суду, яке набрало законної сили, комісія регіонального рівня виключає платника податку з переліку платників податку, які відповідають критеріям ризиковості платника податку.

Згідно із ч. ч. 1, 2 ст.6 КАС України суд при вирішенні справи керується принципом верховенства права, відповідно до якого, зокрема, людина, її права та свободи визнаються найвищими цінностями та визначають зміст і спрямованість діяльності держави. Суд застосовує принцип верховенства права з урахуванням судової практики Європейського суду з прав людини.

Європейський суд з прав людини у рішенні від 13.01.2011 (остаточне) у справі «Чуйкіна проти України» зазначив, що процесуальні гарантії, викладені у ст. 6 Конвенції, забезпечують кожному право звертатися до суду з позовом щодо своїх цивільних прав та обов`язків. Таким чином ст. 6 Конвенції втілює «право на суд», в якому право на доступ до суду, тобто право ініціювати в судах провадження з цивільних питань становить один з його аспектів (див. рішення від 21.02.1975 у справі «Толдер проти Сполученого Королівства». Крім того, порушення судового провадження саме по собі не задовольняє усіх вимог п. 1 ст. 6 Конвенції. Ціль Конвенції гарантувати права, які є практичними та ефективними, а не теоретичними або ілюзорними. Право на доступ до суду включає в себе не лише право ініціювати провадження, а й право отримати «вирішення» спору судом. Воно було б ілюзорним, якби національна правова система Договірної держави дозволяла особі подати до суду цивільний позов без гарантії того, що справу буде вирішено остаточним рішенням в судовому провадженні. Для п. 1 ст. 6 Конвенції було б неможливо детально описувати процесуальні гарантії, які надаються сторонам у судовому процесі провадженні, яке є справедливим, публічним та швидким, не гарантувавши сторонам того, що їхні цивільні спори будуть остаточно вирішені (див. рішення у справах «Мултіплекс проти Хорватії» (Multiplex v. Croatia), заява № 58112/00, п. 45, від 10.07.2003 та «Кутіч проти Хорватії» (Kutic v. Croatia), заява № 48778/99, п. 25, ECHR 2002-ІІ).

У даному випадку позовна вимога щодо зобов`язання виключити позивача з переліку платників податків, які відповідають критеріям ризиковості, не є втручанням у дискреційні повноваження суб`єкта владних повноважень, а є гарантією того, що спір між сторонами буде остаточно вирішений.

Стаття 13 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод (право на ефективний засіб юридичного захисту) гарантує, що кожен, чиї права та свободи, визнані в цій Конвенції, було порушено, має право на ефективний засіб юридичного захисту в національному органі, навіть якщо таке порушення було вчинене особами, які здійснювали свої офіційні повноваження

При цьому під ефективним засобом (способом) необхідно розуміти такий, що призводить до потрібних результатів, наслідків, дає найбільший ефект. Тобто ефективний спосіб захисту повинен забезпечити поновлення порушеного права, бути адекватним наявним обставинам.

Суд враховує, що спосіб відновлення порушеного права позивача має бути ефективним та таким, який виключає подальші протиправні рішення, дії чи бездіяльність суб`єкта владних повноважень, а у випадку невиконання, або неналежного виконання рішення не виникала б необхідність повторного звернення до суду, а здійснювалося примусове виконання рішення.

Така правова позиція узгоджується із висновками Верховного Суду, викладеними у постанові від 08.11.2019 по справі №227/3208/16-а.

Обираючи належний спосіб захисту порушеного права позивача, суд вважає за необхідне зобов`язати ГУ ДПС у Львівській області виключити позивача з переліку платників податків, які відповідають критеріям ризиковості.

Згідно із вимогами статті 77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків встановлених статтею 78 цього Кодексу.

В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача, якщо він заперечує проти адміністративного позову.

Відповідно до статті 90 КАС України суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні.

Отже, виходячи з меж заявлених позовних вимог, системного аналізу положень чинного законодавства України, оцінки доказів, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному розгляді всіх обставин справи в їх сукупності, суд робить висновок про наявність підстав для задоволення позову повністю.

Що стосується судового збору, то, у відповідності до вимог ст.139 КАС України, такий підлягає стягненню на користь позивача.

Керуючись статтями 242-246, 295 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

ухвалив:

1. Позов задовольнити повністю.

2. Визнати протиправним та скасувати рішення Головного управління ДПС у Львівській області 23.12.2024 року № 44011 про відповідність Приватного підприємства «АКТИВИ ЛЬВОВА» критеріям ризиковості платника податку.

3. Зобов`язати Головне управління ДПС у Львівській області (вул. Стрийська, 35, м. Львів, ) виключити Приватне підприємство «АКТИВИ ЛЬВОВА» (вул. Півколо 14, м. Львів, ) з переліку платників податків, які відповідають критеріям ризиковості.

4. Стягнути на користь Приватного підприємства «АКТИВИ ЛЬВОВА» (вул. Півколо 14, м. Львів, ) за рахунок бюджетних асигнувань Головного управління ДПС у Львівській області (вул. Стрийська, 35, м. Львів, ) 3028,00 грн. сплаченого судового збору.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги, рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду може бути подана протягом тридцяти днів з дня складення повного тексту судового рішення до Восьмого апеляційного адміністративного суду.

Повний текст судового рішення складено 07.01.2026 року.

СуддяКостецький Назар Володимирович