Справа № 120/143/26
Суддя: Свентух Віталій Михайлович
Дата ухвалення: 2026-01-12 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

УХВАЛА

про залишення позовної заяви без руху

м. Вінниця

12 січня 2026 р. Справа № 120/143/26

Суддя Вінницького окружного адміністративного суду Свентух Віталій Михайлович, розглянувши матеріали позовної заяви за позовом ОСОБА_1 до Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Вінницької області про визнання протиправним та скасування рішення,-

ВСТАНОВИВ:

до Вінницького окружного адміністративного суду надійшла позовна заява ОСОБА_1 до Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Вінницької області про визнання протиправним та скасування рішення.

Згідно з пунктом 3 частини 1 статті 171 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України) суддя після одержання позовної заяви з`ясовує, чи відповідає позовна заява вимогам, встановленим статтями 160, 161, 172 цього Кодексу.

Ознайомившись з позовною заявою та доданими матеріалами, вважаю, що зазначена позовна заява підлягає залишенню без руху з наступних підстав.

Частиною 1 статті 122 КАС України визначено, що позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Абзацом 1 частини 2 статті 122 КАС України визначено, що для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Водночас, частиною третьою статті 122 КАС України передбачено, що для захисту прав, свобод та інтересів особи цим Кодексом та іншими законами можуть встановлюватися інші строки для звернення до адміністративного суду, які, якщо не встановлено інше, обчислюються з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Згідно з частиною 3 статті 32 Закону України "Про адвокатуру та адвокатську діяльність" рішення кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури про зупинення права на заняття адвокатською діяльністю може бути оскаржено протягом тридцяти днів з дня його прийняття до Вищої кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури або до суду. Оскарження такого рішення не зупиняє його дії.

Отже, Законом України "Про адвокатуру та адвокатську діяльність" встановлений тридцятиденний строк для оскарження рішення кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури або до Вищої кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури, або до суду.

Із змісту позову вбачається, що позивачем заявлено вимогу про визнання протиправним та скасування рішення Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури у Вінницькій області від 22.05.2025 про притягнення адвоката ОСОБА_1 до дисциплінарної відповідальності у вигляді зупинення права на зайняття адвокатською діяльністю строком на 12 місяців.

Втім, до суду з даним адміністративним позовом позивач звернувся засобами поштового зв`язку лише 28.12.2025 року, тобто із пропуском тридцятиденного строку для оскарження такого рішення до суду, передбаченого частиною 3 статті 32 Закону України "Про адвокатуру та адвокатську діяльність".

Разом з тим, у змісті позовних вимог позивач просить поновити строк на оскарження рішення Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури у Вінницькій області від 22.05.2025.

В обґрунтування поважності причин пропуску звернення до суду зазначив, що хоча оскаржуване рішення прийнято 22.05.2025 та могло бути оскаржене до 23.06.2025, позивач не мав можливості своєчасно отримати кореспонденцію за адресою, зазначеною в Єдиному реєстрі адвокатів України. Про існування оскаржуваного рішення він дізнався з публічних джерел та лише згодом через уповноваженого представника отримав його копію й ознайомився з матеріалами дисциплінарного провадження.

У подальшому позивач звернувся з позовом до Вінницького окружного адміністративного суду, однак подана позовна заява не відповідала вимогам статті 161 КАС України, у зв`язку з чим ухвалою від 06.11.2025 у справі №120/15367/25 її залишено без руху.

Позивач вказав, що зазначену ухвалу він не отримав через неможливість отримання поштової кореспонденції за місцем проживання, що було зумовлено дією воєнного стану та тривалими відключеннями електропостачання, унаслідок чого недоліки усунуті не були.

Ухвалою від 12.12.2025 у справі №120/15367/25 позовну заяву повернуто.

За таких обставин, на його переконання, пропуск строку звернення до суду з цією позовною заявою, яка відповідає вимогам статті 161 КАС України, є зумовленим поважними причинами.

Надаючи оцінку таким доводам щодо поважності причин пропуску строку звернення до суду, суд наголошує на тому, що позивач обмежився загальними посиланнями на неможливість отримання кореспонденції, однак не навів жодних мотивів існування непереборних обставин та не надав належних і допустимих доказів, які б підтверджували об`єктивну неможливість отримання поштової кореспонденції або ознайомлення з оскаржуваним рішенням у встановлений законом строк.

Суд зауважує, що ініціюючи судовий спір, позивач повинен проявляти належну процесуальну зацікавленість та вживати активних дій для захисту своїх прав, у тому числі цікавитися ходом судового провадження.

Водночас з дати подання позовної заяви до Вінницького окружного адміністративного суду (справа №120/15367/25) позивач не вчиняв жодних дій для з`ясування її руху, не звертався до суду, не перевіряв стан розгляду справи, достовірно знаючи про факт подання позову та можливість його залишення без руху.

Така пасивна поведінка свідчить про відсутність належної зацікавленості у вирішенні власного питання.

Cуд також враховує, що позивач є адвокатом, тобто особою, яка здійснює професійну діяльність на підставах та в порядку, визначених Законом України "Про адвокатуру та адвокатську діяльність", а отже має реальну та об`єктивну можливість виявляти належну обачність, уважність і вчиняти активні дії для отримання інформації, що безпосередньо стосується можливості здійснення ним адвокатської діяльності, зокрема щодо результатів дисциплінарного провадження.

Правова позиція Європейського суду з прав людини, викладена у рішенні у справі "Karakutsya v. Ukraine" від 16.02.2017 (заява №18986/06), підтверджує, що саме на зацікавлену сторону покладається обов`язок виявляти особливу уважність та вживати необхідних заходів для отримання інформації про рух своєї справи.

Невиконання такого обов`язку не може виправдовувати пропуск процесуальних строків.

Крім того, вирішуючи питання дотримання строку звернення до суду, необхідно розмежовувати поняття "дізнався" та "повинен був дізнатись".

Так, вжиття конструкції "повинен був дізнатись" в розумінні положень частини 3 статті 122 КАС України означає неможливість незнання, припущення про високу вірогідність дізнатися, а не обов`язок особи дізнатися про порушення своїх прав. Незнання про порушення через байдужість до своїх прав або небажання дізнатися не є поважною причиною пропуску строку звернення до суду (постанова Великої Палати Верховного Суду від 24.02.2021 у справі № 800/30/17).

Матеріали позовної заяви не містять належного обґрунтування та доказів того, що позивач був об`єктивно позбавлений можливості своєчасно дізнатися про рішення Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури у Вінницькій області від 22.05.2025 або звернутися до суду в межах строку, визначеного частиною третьою статті 32 Закону України "Про адвокатуру та адвокатську діяльність".

За таких обставин, суд визнає неповажними підстави для поновлення строку звернення до адміністративного суду.

В силу частини 1 статті 123 КАС України у разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду з заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду або вказати інші підстави для поновлення строку.

Частиною 6 статті 161 КАС України визначено, що у разі пропуску строку звернення до адміністративного суду позивач зобов`язаний додати до позову заяву про поновлення цього строку та докази поважності причин його пропуску.

Крім того, 18.10.2023 набув чинності Закон України від 29 червня 2023 року № 3200-IX, яким внесено зміни до КАС України щодо обов`язкової реєстрації та використання електронних кабінетів в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами.

Частинами 4-6 статті 18 КАС України передбачено, що Єдина судова інформаційно-телекомунікаційна система відповідно до закону забезпечує обмін документами (надсилання та отримання документів) в електронній формі між судами, між судом та учасниками судового процесу, а також фіксування судового процесу і участь учасників судового процесу у судовому засіданні в режимі відеоконференції.

Суд направляє судові рішення та інші процесуальні документи учасникам судового процесу до їхніх електронних кабінетів, вчиняє інші процесуальні дії в електронній формі із застосуванням Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи або її окремої підсистеми (модуля), що забезпечує обмін документами, у порядку, визначеному цим Кодексом, Положенням про Єдину судову інформаційно-телекомунікаційну систему та/або положеннями, що визначають порядок функціонування її окремих підсистем (модулів).

Електронний кабінет - це персональний кабінет (веб-сервіс чи інший користувацький інтерфейс) у підсистемі (модулі) Єдиної судової інформаційно-комунікаційної системи, за допомогою якого особі, яка пройшла електронну ідентифікацію, надається доступ до інформації та сервісів Єдиної судової інформаційно-комунікаційної системи або її окремих підсистем (модулів), у тому числі можливість обміну (надсилання та отримання) документами (в тому числі процесуальними документами, письмовими та електронними доказами тощо) між судом та учасниками судового процесу, а також між учасниками судового процесу. Електронна ідентифікація особи здійснюється з використанням кваліфікованого електронного підпису чи інших засобів електронної ідентифікації, які дають змогу однозначно встановити особу.

Адвокати, нотаріуси, державні та приватні виконавці, судові експерти, органи державної влади та інші державні органи, зареєстровані за законодавством України як юридичні особи, їх територіальні органи, органи місцевого самоврядування, інші юридичні особи, зареєстровані за законодавством України, реєструють свої електронні кабінети в Єдиній судовій інформаційно-комунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, в обов`язковому порядку. Інші особи реєструють свої електронні кабінети в Єдиній судовій інформаційно-комунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, в добровільному порядку.

Якщо реєстрація електронного кабінету в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, суперечить релігійним переконанням особи, яка зобов`язана його зареєструвати відповідно до цієї частини, передбачені цим Кодексом процесуальні наслідки звернення до суду такою особою без реєстрації електронного кабінету у вигляді залишення її документа без руху, його повернення або залишення без розгляду не застосовуються за умови, що особа заявила про такі обставини одночасно із поданням відповідного документа шляхом подання окремої обґрунтованої письмової заяви.

Відповідно до пункту 2 частини 5 статті 160 КАС України в позовній заяві зазначаються, серед іншого, відомості про наявність або відсутність електронного кабінету.

Суд враховує, що позовну заяву (у паперовій формі) подано позивачем, який є адвокатом, однак при цьому у позовній заяві не зазначено інформації про наявність в адвоката електронного кабінету, тобто не підтверджено факту обов`язкової реєстрації в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі.

Згідно з частиною 1 статті 169 КАС України суд постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху також у разі, якщо позовну заяву подано особою, яка відповідно до частини шостої статті 18 цього Кодексу зобов`язана зареєструвати електронний кабінет, але не зареєструвала його.

Окрім того, відповідно до вимог частини 1 статті 161 КАС України до позовної заяви додаються її копії, а також копії доданих до позовної заяви документів відповідно до кількості учасників справи, крім випадків, визначених частиною другою цієї статті.

Вимоги до оформлення документів, що додаються до позовної заяви встановлено статтею 94 КАС України.

Так, частиною 2 статті 94 КАС України передбачено, що письмові докази подаються в оригіналі або в належним чином засвідченій копії, якщо інше не визначено цим Кодексом. Якщо для вирішення спору має значення лише частина документа, подається засвідчений витяг з нього.

Копії документів вважаються засвідченими належним чином, якщо їх засвідчено в порядку, встановленому чинним законодавством (ч. 4 ст. 94 КАС України).

Учасник справи, який подає письмові докази в копіях (електронних копіях), повинен зазначити про наявність у нього або іншої особи оригіналу письмового доказу (ч. 5 ст. 94 КАС України).

Отже, копії письмових доказів, які подаються до суду, зокрема до позовної заяви, фізичною особою повинні бути засвідчені належним чином у відповідності до зазначених положень.

В порушення вказаних норм законодавства додані до позовної заяви документи не засвідчені належним чином.

Разом з тим, суд зауважує, що копії документів, які додані позивачем до позовної заяви, зокрема, договір купівлі-продажу квартири від 22.03.2024, позовна заява від 24.10.2024, опис вкладення щодо поштового направлення №506, рішення про порушення дисциплінарної справи від 28.02.2025, рішення від 22.05.2025, не дають змоги чітко та достеменно встановити їх інформаційний зміст, оскільки є неналежної якості.

Також, позивач в позовній заяві зазначив в якості третьої особи ОСОБА_2 , при цьому, у позовній заяві відсутні мотиви/підстави щодо доцільності участі у справі третьої особи, відповідного клопотання не заявлено.

Згідно частини 2 статті 49 КАС України треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору, можуть вступити у справу на стороні позивача або відповідача до закінчення підготовчого засідання або до початку першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження, у разі коли рішення у справі може вплинути на їхні права, свободи, інтереси або обов`язки. Вони можуть бути залучені до участі у справі також за клопотанням учасників справи.

Частиною четвертою даної норми визначено, що у заявах про залучення третіх осіб і у заявах третіх осіб про вступ у справу на стороні позивача або відповідача зазначається, на яких підставах третіх осіб належить залучити до участі у справі.

Отже, у позовній заяві слід навести підстави/мотиви визначеного складу учасників, зокрема надати клопотання щодо доцільності залучення до участі у справі третьої особи або уточнити склад учасників.

Відтак суд вважає, що дану позовну заяву необхідно залишити без руху, надавши особі, яка її подала строк для усунення недоліків шляхом:

- надання заяви про поновлення строку звернення до суду з обґрунтуванням поважності інших причин пропуску такого строку з доданням доказів, що підтверджують зазначені обставини;

- письмового підтвердження адвокатом факту реєстрації електронного кабінету в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі або, у разі його відсутності, шляхом реєстрації такого електронного кабінету відповідно до статті 18 КАС України з наступним письмовим повідомленням суду про цей факт (або подання до суду обґрунтованої письмової заяви про те, що реєстрація електронного кабінету суперечить релігійним переконанням адвоката);

- надання до суду засвідчених копій документів, що долучені до матеріалів позовної заяви в трьох примірниках (для суду та для направлення відповідачу і третій особі);

- надання належної якості копій документів, що долучені до матеріалів позовної заяви, зокрема, договір купівлі-продажу квартири від 22.03.2024, позовну заяву від 24.10.2024, опис вкладення щодо поштового направлення №506, рішення про порушення дисциплінарної справи від 28.02.2025, рішення від 22.05.2025;

- наведення підстав/мотивів визначеного складу учасників, зокрема надати клопотання щодо доцільності залучення до участі у справі третьої особи або уточнити склад учасників справи.

За правилами визначеними частиною 1 статті 169 КАС України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Керуючись ст. 160, 161, 169, 171, 172 КАС України, -

УХВАЛИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 до Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Вінницької області про визнання протиправним та скасування рішення залишити без руху.

Позивачу у десятиденний строк з дня отримання копії ухвали усунути недоліки позовної заяви, зазначені в мотивувальній частині ухвали суду.

Копію ухвали направити особі, яка подала позовну заяву

Ухвала суду набирає законної сили в порядку, визначеному ст. 256 КАС України.

Відповідно до ч. 3 ст. 293 КАС України, заперечення на ухвали, що не підлягають оскарженню окремо від рішення суду, включаються до апеляційної скарги на рішення суду.

Суддя Свентух Віталій Михайлович