Справа № 460/20849/25
Суддя: В.В. Щербаков
Дата ухвалення: 2026-01-09 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

РІВНЕНСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А

з питань залишення позову без розгляду

09 січня 2026 року м. Рівне№460/20849/25

Рівненський окружний адміністративний суд у складі судді Щербакова В.В. розглянувши адміністративну справу за позовом

ОСОБА_1
доВійськової частини НОМЕР_1
про визнання дій протиправними, зобов`язання вчинення певних дій,

В С Т А Н О В И В:

В провадженні Рівненського окружного адміністративного суду перебуває справа за позовом ОСОБА_1 до Військової частини НОМЕР_1 про визнання дій протиправними, зобов`язання вчинення певних дій.

Ухвалою суду від 03.06.2024 позовну заяву прийнято до розгляду, відкрито провадження в адміністративній справі та вирішено розглядати справу за правилами спрощеного позовного провадження, без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами.

На адресу суду від представника Військової частини НОМЕР_1 надійшло клопотання про залишення позовної заяви без розгляду. В обґрунтування клопотання зазначає, що позивач звернувся до суду з цим позовом після закінчення тримісячного строку, визначеного частиною другою статті 233 КЗпП України, і не наведені обставини, якими обґрунтовано поважність причин пропуску строку звернення до суду з позовом, тому відповідно до частини четвертої статті 123 КАС України позовну заяву необхідно залишити без розгляду.

Суд, дослідивши письмові докази у справі, дійшов висновку про відсутність підстав для залишення позовної заяви без розгляду, з огляду на наступне.

Надаючи оцінку доводам дотримання позивачем строку звернення до суду з цим позовом, суд виходить з того, що спір щодо перерахунку та виплати індексації грошового забезпечення є спором, пов`язаним з недотриманням законодавства про оплату праці.

Приписами частин третьої і п`ятої статті 122 КАС України передбачено, що для звернення до суду у справах щодо прийняття громадян на публічну службу, її проходження, звільнення з публічної служби встановлюється місячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Разом з тим, частиною першою статті 122 КАС України передбачено, що позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Вирішуючи питання про те, якою нормою закону слід керуватися при розгляді цієї справи, суд, зважаючи на гарантування конституційного права на своєчасне одержання винагороди за працю та рівність усіх працівників у цьому праві, наголошує, що положення статті 233 КЗпП України в частині, що стосуються строку звернення до суду у справах, пов`язаних з недотриманням законодавства про оплату праці, мають перевагу в застосуванні перед частиною п`ятою статті 122 КАС України.

Відповідно до частини другої статті 233 КЗпП України (у редакції, чинній до змін, внесених згідно із Законом України від 01.07.2022 №2352-IX) у разі порушення законодавства про оплату праці працівник має право звернутися до суду з позовом про стягнення належної йому заробітної плати без обмеження будь-яким строком.

Законом України від 01.07.2022 №2352-IX, який набрав чинності з 19 липня 2022 року, частини першу і другу статті 233 КЗпП України викладено в такій редакції:

"Працівник може звернутися із заявою про вирішення трудового спору безпосередньо до суду в тримісячний строк з дня, коли він дізнався або повинен був дізнатися про порушення свого права, крім випадків, передбачених частиною другою цієї статті.

Із заявою про вирішення трудового спору у справах про звільнення працівник має право звернутися до суду в місячний строк з дня вручення копії наказу (розпорядження) про звільнення, а у справах про виплату всіх сум, що належать працівникові при звільненні, - у тримісячний строк з дня одержання ним письмового повідомлення про суми, нараховані та виплачені йому при звільненні (стаття 116)".

Отже, до 19 липня 2022 року КЗпП України не обмежував будь-яким строком право працівника на звернення до суду з позовом про стягнення належної йому заробітної плати. Після цієї дати строк звернення до суду з трудовим спором, у тому числі про стягнення належної працівнику заробітної плати, обмежений трьома місяцями з дня, коли працівник дізнався або повинен був дізнатися про порушення свого права.

Аналогічний правовий висновок викладений у постанові Верховного Суду від 25 квітня 2023 року у справі №380/15245/22, у рішенні Верховного Суду від 06 квітня 2023 року у справі №260/3564/22, від 19 січня 2023 року у справі №460/17052/21.

Наведене дає cуду підстави для висновку, що після 19 липня 2022 року строк звернення позивача цим позовом до суду був обмежений трьома місяцями з дня, коли працівник дізнався або повинен був дізнатися про порушення свого права.

Зазначений позов стосується порушення законодавства про оплату праці, а тому суд, з врахуванням позицій Верховного Суду, дійшов висновку, що має застосовуватися трьохмісячнимй строк на звернення до суду.

Як вбачається з матеріалів справи, зокрема відповідно до військового квитка серії НОМЕР_2 ОСОБА_1 був переведений до Військової частини НОМЕР_3 з 13.05.2024 де і проходить військову службу станом на даний час.

Відтак, суд приходить до висновку, що тримісячний строк звернення до суду, в даному випадку не застосовується.

За наведених обставин, у задоволенні клопотання про залишення позову без розгляду слід відмовити.

На підставі викладеного, керуючись статтями 240, 243, 248, 256, 294 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

У Х В А Л И В :

В задоволенні клопотання Військової частини НОМЕР_1 про залишення без розгляду позову ОСОБА_1 до Військової частини НОМЕР_1 про визнання дій протиправними, зобов`язання вчинення певних дій - відмовити.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання.

Ухвала окремо не оскаржується. Заперечення на ухвалу можуть бути включені до апеляційної скарги на рішення суду.

Повний текст ухвали складений дата 09 січня 2026 року

Суддя В.В. Щербаков