Справа № 160/31973/25
Суддя: Юрков Едуард Олегович
Дата ухвалення: 2026-01-09 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД РІШЕННЯ ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
Дніпропетровський окружний адміністративний суд у складі: головуючого судді Юркова Е.О., розглянувши в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін у місті Дніпро адміністративну справу за позовною заявою Управління капітального будівництва виконавчого комітету Криворізької міської ради до Східного офісу Держаудитслужби, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору - Товариство з обмеженою відповідальністю "Вайт" про визнання протиправним та скасування висновку,-
06 листопада 2025 року Управління капітального будівництва виконавчого комітету Криворізької міської ради в особі представника Катькіна Валерія Євгенійовича, через систему "Електронний Суд" звернулось до Дніпропетровського окружного адміністративного суду із позовною заявою до Східного офісу Держаудитслужби, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору - Товариство з обмеженою відповідальністю "Вайт" з вимогами:
- визнати протиправним та скасувати висновок Східного офісу Держаудитслужби від 27.10.2025р. про результати моніторингу закупівлі UA-2025-09-02-007522-a Держаудитслужби, яким зобов`язано здійснити заходи щодо усунення виявлених порушень шляхом приведення умов договору до вимог законодавства (здійснити перерахунок договірної ціни), а у разі неможливості припинити зобов`язання за договором від 02.10.2025 № 934/25 та протягом п`яти робочих днів з дня оприлюднення висновку оприлюднити через електронну систему закупівель інформацію та/або документи, що свідчать про вжиття таких заходів.
В обґрунтування позову позивач посилається на протиправність висновку Східного офісу Держаудитслужби від 27.10.2025р. про результати моніторингу процедури закупівлі UA-2025-09-02-007522-a у зв`язку з незаконністю та безпідставністю викладених і ньому приписів.
Ухвалою суду від 10.11.2025 відкрито провадження у справі та призначено розгляд справи в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін.
26.11.2025 відповідачем надано до суду відзив, в якому просив у задоволенні позову відмовити, посилаючись на те, що Східним офісом Держаудитслужби проведено моніторинг закупівлі послуг Позивача «Капітальний ремонт аварійних конструкцій житлового будинку за адресою: вул. Українська,55, м. Кривий Ріг, Дніпропетровська обл. у зв`язку з пошкодженням внаслідок позапроєктних впливів (заходи з ліквідації наслідків збройної агресії Російської Федерації в житловому фонді)» (І черга)». За результатами проведеного моніторингу процедури закупівлі Офісом було складено висновок UA-2025-09-02-007522-a, який оприлюднений в електронній системі закупівель 27.10.2025р.. За результатами аналізу питання: розгляду тендерної пропозиції ТОВ "Вайт" встановлено порушення підпункту 2 пункту 44 Особливостей.
20.11.2025 третьою особою було надано пояснення на позов в якому підтримано позицію, викладену в позовній заяві, та зазначено, що підстави для відмови у задоволенні позову відсутні.
01.12.2025 на адресу суду від позивача надійшла відповідь на відзив, в якій підтримано позицію, викладену в позовній заяві, та зазначено, що відзив є законодавчо необґрунтованим та таким, що не спростовує доводи, викладені в позовній заяві, як підстави для задоволення позову.
Дослідивши матеріали справи, з`ясувавши всі фактичні обставини на яких ґрунтуються вимоги позову, оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд встановив такі обставини справи.
Судом встановлено, що 02.09.2025р. Управлінням капітального будівництва виконкому Криворізької міської ради Замовником прийнято рішення про закупівлю за процедурою відкриті торги з Особливостями: «Капітальний ремонт аварійних конструкцій житлового будинку за адресою: вул. Українська,55, м. Кривий Ріг, Дніпропетровська обл. у зв`язку з пошкодженням внаслідок позапроєктних впливів (заходи з ліквідації наслідків збройної агресії Російської Федерації в житловому фонді)» (І черга), (ДК 021:2015: 45453000-7 Капітальний ремонт і реставрація), очікуваною вартістю 5 831 462,00 грн.
17.09.2025р. відбулось розкриття тендерних пропозицій. Подана одна тендерна пропозиція учасником процедури закупівлі ТОВ «ВАЙТ».
В ході розгляду замовником тендерної пропозиції ТОВ «ВАЙТ» на відповідність вимогам тендерної документації, невідповідностей та підстав для відхилення не встановлено.
Позивачем прийнято рішення про намір укласти договір про закупівлю і, як наслідок, оприлюднено повідомлення про намір укласти договір про закупівлю на веб-порталі Уповноваженого органу відповідно до вимог ч.5,6 ст.40 Закону.
Результатом даної процедури є укладений між Позивачем та ТОВ «ВАЙТ» договір підряду №934/25 від 02.10.2025р. на виконання робіт з капітального ремонту об`єкта: «Капітальний ремонт аварійних конструкцій житлового будинку за адресою: вул. Українська,55, м. Кривий Ріг, Дніпропетровська обл. у зв`язку з пошкодженням внаслідок позапроєктних впливів (заходи з ліквідації наслідків збройної агресії Російської Федерації в житловому фонді)» (І черга).
На підставі виявлених органом державного фінансового контролю ознак порушень законодавства у сфері публічних закупівель в інформації, оприлюдненій в електронній системі закупівель, Східний офіс Держаудитслужби видав наказ від 06.10.2025 року №269 «Про початок здійснення моніторингу закупівель», згідно з переліком, серед яких також була включена закупівля Управління капітального будівництва виконавчого комітету Криворізької міської ради, унікальний номер якої UA-2025-09-02-007522-a.
За результатами проведеного моніторингу процедури закупівлі UA-2025-09-02-007522-a, Офісом було складено висновок, який оприлюднений в електронній системі закупівель 27.10.2025 року.
Згідно зазначеного висновку інформація про предмет закупівлі зазначено:
1. «Капітальний ремонт аварійних конструкцій житлового будинку за адресою: вул. Українська,55, м. Кривий Ріг, Дніпропетровська обл. у зв`язку з пошкодженням внаслідок позапроєктних впливів (заходи з ліквідації наслідків збройної агресії Російської Федерації в житловому фонді)» (І черга), 5831462 UAN, 45453000-7, ДК021,1, робота.
2. За результатами аналізу питання розгляду тендерної пропозиції ТОВ «БАЙТ» встановлено порушення підпункту 2 пункту 44 Особливостей.
3. З огляду на встановлені порушення законодавства у сфері закупівель, керуючись статтями 5 та 10 Закону України «Про основні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні» від 26,01.1993 № 2939-ХП, статтею 8 Закону України «Про публічні закупівлі» від 25.12.2015 № 922-УШ Східний офіс Держаудитслужби зобов`язує здійснити заходи щодо усунення виявлених порушень шляхом приведення умов договору до вимог законодавства (здійснити перерахунок договірної ціни), а у разі неможливості - припинити зобов`язання за договором від 02.10.2025 № 934/25 та протягом п`яти робочих днів з дня оприлюднення висновку оприлюднити через електронну систему закупівель інформацію та/або документи, що свідчать про вжиття таких заходів.
Вважаючи протиправним висновок Східного офісу Держаудитслужби від 27.10.2025р. про результати моніторингу процедури закупівлі UA-2025-09-02-007522-a, позивач звернувся до суду з цим позовом.
Надаючи правову оцінку відносинам, що виникли між сторонами, суд виходить з наступного.
Статтею 19 Конституції України визначено, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.
Правові та організаційні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні визначає Закон України від 26.01.1993 № 2939-XII «Про основні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні» (далі Закон № 2939-XII).
Відповідно до частини першої статті 1 Закону №2939-XII здійснення державного фінансового контролю забезпечує центральний орган виконавчої влади, уповноважений Кабінетом Міністрів України на реалізацію державної політики у сфері державного фінансового контролю (далі - орган державного фінансового контролю).
Пунктом 1 Положення про Державну аудиторську службу України, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 03.02.2016 №43 (далі - Положення №43) передбачено, що Державна аудиторська служба України (Держаудитслужба) є центральним органом виконавчої влади, діяльність якого спрямовується і координується Кабінетом Міністрів України через Міністра фінансів та який реалізує державну політику у сфері державного фінансового контролю.
Згідно з частиною другою статті 2 Закону №2939-XII державний фінансовий контроль забезпечується органом державного фінансового контролю через проведення державного фінансового аудиту, інспектування, перевірки закупівель та моніторингу закупівлі.
За приписами статті 8 Закону №2939-XII орган державного фінансового контролю, зокрема, здійснює державний фінансовий контроль та контроль за цільовим та ефективним використанням коштів державного і місцевих бюджетів; вживає в установленому порядку заходів до усунення виявлених під час здійснення державного фінансового контролю порушень законодавства та притягнення до відповідальності винних осіб; розробляє пропозиції щодо усунення виявлених недоліків і порушень та запобігання їм у подальшому.
Державний фінансовий контроль забезпечується органом державного фінансового контролю шляхом проведення державного фінансового аудиту, інспектування, перевірки закупівель та моніторингу закупівлі.
Порядок проведення органом державного фінансового контролю державного фінансового аудиту, інспектування установлюється Кабінетом Міністрів України.
Відповідно до пункту 1 статті 10 Закону №2939-ХІІ органу державного фінансового контролю надається право перевіряти в ході державного фінансового контролю грошові та бухгалтерські документи, звіти, кошториси й інші документи, що підтверджують надходження і витрачання коштів та матеріальних цінностей, документи щодо проведення закупівель, проводити перевірки фактичної наявності цінностей (коштів, цінних паперів, сировини, матеріалів, готової продукції, устаткування тощо).
Згідно з пунктом 1 частини першої статті 113 Бюджетного кодексу України до повноважень органів державного фінансового контролю з контролю за дотриманням бюджетного законодавства належить здійснення контролю, зокрема, за цільовим та ефективним використанням коштів державного бюджету та місцевих бюджетів (включаючи проведення державного фінансового аудита).
Відповідно до пунктів 32, 33 частини першої статті 116 Бюджетного кодексу України порушенням бюджетного законодавства визнається порушення учасником бюджетного процесу встановлених цим Кодексом чи іншим бюджетним законодавством норм щодо складання, розгляду, затвердження, внесення змін, виконання бюджету та звітування про його виконання, а саме: включення недостовірних даних до звітів про виконання державного бюджету (місцевого бюджету), річного звіту про виконання закону про Державний бюджет України (рішення про місцевий бюджет), а також порушення порядку та термінів подання таких звітів; порушення встановлених вимог щодо ведення бухгалтерського обліку та складання звітності про виконання бюджетів.
Згідно із пунктами 1, 2 частини першої статті 117 Бюджетного кодексу України за порушення бюджетного законодавства до учасників бюджетного процесу можуть застосовуватися такі заходи впливу, зокрема, як: попередження про неналежне виконання бюджетного законодавства з вимогою щодо усунення порушення бюджетного законодавства - застосовується в усіх випадках виявлення порушень бюджетного законодавства; зупинення операцій з бюджетними коштами - застосовується за порушення бюджетного законодавства, визначені пунктами 1 - 3, 10, 11, 14 - 29, 32 - 36, 38 і 40 частини першої статті 116 цього Кодексу, у порядку, встановленому статтею 120 цього Кодексу.
За правилами частини першої статті 118 Бюджетного кодексу України попередження про неналежне виконання бюджетного законодавства з вимогою щодо усунення порушення бюджетного законодавства може застосовуватися учасниками бюджетного процесу, уповноваженими цим Кодексом на здійснення контролю за дотриманням бюджетного законодавства.
Відповідно до підпункту 9 пункту 4 Положення №43 Держаудитслужба вживає в установленому порядку заходів до усунення виявлених під час здійснення державного фінансового контролю порушень законодавства та притягнення до відповідальності винних осіб, зокрема, вимагає від керівників та інших осіб підприємств, установ та організацій, що контролюються, усунення виявлених порушень законодавства; здійснює контроль за виконанням таких вимог; звертається до суду в інтересах держави у разі незабезпечення виконання вимог щодо усунення виявлених під час здійснення державного фінансового контролю порушень законодавства з питань збереження і використання активів.
Згідно з пунктом 6 Положення №43 Держаудитслужба для виконання покладених на неї завдань має право в установленому порядку, зокрема, пред`являти керівникам та іншим особам підприємств, установ та організацій, що контролюються, обов`язкові до виконання вимоги щодо усунення виявлених порушень законодавства (підпункт 16); у разі виявлення збитків, завданих державі чи підприємству, установі, організації, що контролюється, визначати їхній розмір в установленому законодавством порядку (підпункт 23).
Зазначені норми кореспондуються з положеннями пунктів 7, 10 та 13 статті 10 Закону №2939-ХІІ, згідно із якими органу державного фінансового контролю надано право: 1) пред`являти керівникам та іншим особам підприємств, установ та організацій, що контролюються, обов`язкові до виконання вимоги щодо усунення виявлених порушень законодавства, вилучати в судовому порядку до бюджету виявлені ревізіями приховані і занижені валютні та інші платежі, ставити перед відповідними органами питання про припинення бюджетного фінансування і кредитування, якщо отримані підприємствами, установами та організаціями кошти і позички використовуються з порушенням чинного законодавства; 2) звертатися до суду в інтересах держави, якщо підконтрольною установою не забезпечено виконання вимог щодо усунення виявлених під час здійснення державного фінансового контролю порушень законодавства з питань збереження і використання активів; 3) при виявленні збитків, завданих державі чи підприємству, установі, організації, що контролюється, визначати їх розмір у встановленому законодавством порядку.
Згідно з частиною другою статті 15 Закону №2939-XII законні вимоги службових осіб органу державного фінансового контролю є обов`язковими для виконання службовими особами об`єктів, що контролюються.
Зазначені норми неодноразово були предметом аналізу Верховного Суду у постановах: від 02.02.2020 у справі №804/2282/16, від 20.03.2020 у справі №814/380/17, від 02.04.2020 у справі №820/3534/16, від 09.04.2020 у справі №0940/1822/18 та від 30.07.2020 у справі №817/663/18, в тому числі його Великою Палатою (зокрема, постанова від 21.11.2018 у справі №820/3534/16).
В яких Верховний Суд зазначив, що орган державного фінансового контролю наділений повноваженнями здійснювати контроль за використанням коштів державного і місцевого бюджетів та у разі виявлення порушень законодавства пред`являти обов`язкові до виконання вимоги щодо усунення таких правопорушень; при виявленні збитків, завданих державі чи об`єкту контролю, орган державного фінансового контролю має право визначати їх розмір згідно з методикою, затвердженою Кабінетом Міністрів України, та звертатися до суду в інтересах держави про стягнення збитків, якщо підконтрольною установою не забезпечено виконання вимог щодо усунення виявлених під час здійснення державного фінансового контролю порушень законодавства з питань збереження і використання активів; вимога органу державного фінансового контролю спрямована на корегування роботи підконтрольної організації та приведення її у відповідність із вимогами законодавства є обов`язковою до виконання; що стосується відшкодування виявлених збитків, завданих державі чи об`єкту контролю, то про їх наявність може бути зазначено у вимозі, але вони не можуть бути примусово стягнуті шляхом вимоги. Такі збитки відшкодовуються у добровільному порядку або шляхом звернення органу фінансового контролю до суду з відповідним позовом.
Отже, в органу фінансового контролю наявне право заявляти вимогу про усунення порушень, виявлених у ході перевірки підконтрольних установ, яка обов`язкова до виконання лише в частині усунення допущених порушень законодавства; вимога органу державного фінансового контролю спрямована на корегування роботи підконтрольної організації та приведення її у відповідність із вимогами законодавства.
Відповідно до пункту 3-7 розділу X «Прикінцеві та перехідні положення» Закону України «Про публічні закупівлі» № 922 встановлено, що на період дії правового режиму воєнного стану в Україні та протягом 90 днів з дня його припинення або скасування особливості здійснення закупівель товарів, робіт і послуг для замовників, передбачених цим Законом, визначаються Кабінетом Міністрів України із забезпеченням захищеності таких замовників від воєнних загроз.
У свою чергу, постановою Кабінету Міністрів України від 12.10.2022 № 1178 затверджено Особливості здійснення публічних закупівель товарів, робіт і послуг для замовників, передбачених Законом України «Про публічні закупівлі», на період дії правового режиму воєнного стану в Україні та протягом 90 днів з дня його припинення або скасування» та зобов`язано замовників проводити публічні закупівлі відповідно до Закону Х№ 922 з урахуванням цих Особливостей (далі - Особливості).
Відповідно до пункту 31 частини 1 статті 1 Закону №922 тендерна документація - документація щодо умов проведення тендеру, що розробляється та затверджується замовником і оприлюднюється для вільного доступу в електронній системі закупівель.
Відповідно до пункту 32 частини 1 статті І Закону №922 тендерна пропозиція - пропозиція щодо предмета закупівлі або його частини (лота), яку учасник процедури закупівлі подає замовнику відповідно до вимог тендерної документації.
З вищенаведених термінів, відображених у Законі №922, слідує, що Замовник формує тендерну документацію задля реалізації публічної закупівлі товарів, робіт та послуг, а учасник, який виявив бажання взяти участь у публічній закупівлі, зобов`язаний підтвердити свою відповідність, шляхом підготовки тендерної пропозиції з урахуванням вимог тендерної документації.
Як вбачається з матеріалів справи, при здійсненні моніторингу процедури закупівлі UA-2025-09-02-007522-a Офісом встановлено порушення підпункту 2 пункту 44 Особливостей, яке полягало у наступному.
Так, моніторингом установлено, що у документах тендерної пропозиції ТОВ «БАЙТ» міститься договірна ціна на Капітальний ремонт аварійних конструкцій житлового будинку за адресою: вул. Українська, 55, м.Кривий Ріг, Дніпропетровська обл. у зв`язку з пошкодженням внаслідок позапроєктних впливів (заходи з ліквідації наслідків збройної агресії Російської Федерації в житловому фонді) (І черга), що здійснюється в 2025 році, до складу якої відповідно до частини 5 включено податок на додану вартість (далі - ПДВ) у розмірі 861 344,20 гривень.
Відповідно до даних річного плану закупівель UАР-2025-09-02-009430-а джерело фінансування закупівлі - місцевий бюджет.
Відповідно до пункту 197.15 статті 197 розділу V ПКУ звільняються від оподаткування податком на додану вартість операції з постачання будівельно- монтажних робіт з будівництва доступного житла та житла, що будується за державні кошти.
При цьому будівництво це нове будівництво, реконструкція, реставрація, капітальний ремонт об`єкта будівництва (пункт 1 частини першої статті 1 Закону України від 17.02.2011 № 3038-УІ "Про регулювання містобудівної діяльності", із змінами і доповненнями (далі - Закон № 3038- VI)). Згідно з підпунктом 14.1.129 пункту 14.1 статті 14 розділу І ПКУ об`єкти житлової нерухомості - це будівлі, зареєстровані згідно із законодавством як об`єкти житлової нерухомості, дачні та садові будинки.
Підпунктом підпункту 14.1.129.1 підпункту 14.1.129 пункту 14.1 статті 14 розділу І ПКУ визначено, що житловий будинок - будівля капітального типу, споруджена з дотриманням вимог, встановлених законом, іншими нормативно- правовими актами, і призначена для постійного у ній проживання. В свою чергу, відповідно до пункту 1 частини першої статті 1 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» від 17.02.2011 № 3038-УІ із змінами і доповненнями (далі - Закон В» 3038) будівництво - це нове будівництво, реконструкція, реставрація, капітальний ремонт об`єкта будівництва.
Згідно з «Правилами утримання жилих будинків та прибудинкових територій», затвердженими наказом Державного комітету України з питань житлово-комунального господарства від 17.05.2005 № 76 капітальний ремонт будинку - комплекс ремонтно-будівельних робіт, пов`язаних з відновленням або поліпшенням експлуатаційних показників будинку, із заміною або відновленням несучих або огороджувальних конструкцій, інженерного обладнання та обладнання протипожежного захисту без зміни будівельних габаритів об`єкта та його техніко-економічних показників.
Враховуючи вищенаведене та «Узагальнюючу податкову консультацію щодо окремих питань застосування режиму звільнення від оподаткування податком на додану вартість, встановленого пунктом 197.15 статті 197 Податкового кодексу України», затверджену наказом Міністерства фінансів України від 09.08.2024 № 397 (далі - Наказ № 397) від оподаткування ПДВ звільняються операції підрядника з постачання Замовнику будівельно- монтажних робіт з капітального ремонту житла, фінансування якого здійснюється за рахунок коштів державного та/або місцевого бюджетів.
З урахуванням вищезазначеного суд доходить висновку, що ТОВ «ВАНТ», в порушення пункту 197.15 статті 197 розділу V ПКУ та Наказу Міністерства фінансів України від 09.08.2024 № 397, до договірної ціни на постачання Замовнику будівельно - монтажних робіт з капітального ремонту аварійних конструкцій житлового будинку за адресою: вул. Українська, 55, м. Кривий Ріг, Дніпропетровська обл. у зв`язку з пошкодженням внаслідок позапроєктних впливів (заходи з ліквідації наслідків збройної агресії Російської Федерації в житловому фонді безпідставно включено ПДВ, чим завищено вартість тендерної пропозиції, що в свою чергу не відповідає вимогам Технічної специфікації в частині визначення ціни пропозиції (договірної ціни) відповідно до чинного законодавства України.
Згідно з підпунктом 2 пунктом 44 Особливостей, Замовник відхиляє тендерну пропозицію із зазначенням аргументації в електронній системі закупівель у разі, коли тендерна пропозиція не відповідає умовам технічної специфікації та іншим вимогам щодо предмета закупівлі тендерної документації.
Проте, на порушення вимоги підпункту 2 пункту 44 Особливостей Позивач не відхилив тендерну пропозицію учасника закупівлі ТОВ «БАЙТ» та уклав договір підряду від 02.10.2025 № 934/25 на суму 5 168 065,20 гривень.
Враховуючи викладене, суд вважає, що порушення зафіксоване Відповідачем у висновку від 27.10.2025 про результати моніторингу процедури UA-2025-09-02-007522-a щодо закупівлі послуг «Капітальний ремонт аварійних конструкцій житлового будинку за адресою: вул. Українська,55, м. Кривий Ріг, Дніпропетровська обл. у зв`язку з пошкодженням внаслідок позапроєктних впливів (заходи з ліквідації наслідків збройної агресії Російської Федерації в житловому фонді)» (І черга)» є обґрунтованим та сформованим з урахуванням фактичних обставин, встановлених під час здійснення моніторингу.
Стосовно твердження Позивача проте, що Відповідачем у оскаржуваному висновку не зазначено чіткий конкретних захід, який слід вжити Позивачу для усунення виявленого порушення суд зазначає наступне.
Згідно з п. 7 ст. 10 Закону № 2939 органу державного фінансового контролю надається право пред`являти керівникам та іншим особам підприємств, установ та організацій, що контролюються, обов`язкові до виконання вимоги щодо усунення виявлених порушень законодавства, вилучати в судовому порядку до бюджету виявлені ревізіями приховані і занижені валютні та інші платежі, ставити перед відповідними органами питання про припинення бюджетного фінансування і кредитування, якщо отримані підприємствами, установами та організаціями кошти і позички використовуються з порушенням чинного законодавства.
Відповідно до п. 14 ч. 1 ст. 1 Закону №922 моніторинг процедури закупівлі - аналіз дотримання замовником законодавства у сфері публічних закупівель під час проведення процедури закупівлі, укладення договору про закупівлю та протягом його дії з метою запобігання порушенням законодавства у сфері публічних закупівель.
Тобто, на виконання легітимної мети проведення моніторингу - запобігання порушенням законодавства у сфері публічних закупівель, вимогами Закону №922 передбачено обов`язкове зазначення у висновку зобов`язання щодо усунення порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель.
Так, у оскаржуваному висновку Відповідач зобов`язує Позивача здійснити заходи щодо усунення виявлених порушень шляхом приведення умов договору до вимог законодавства (здійснити перерахунок договірної ціни), а у разі неможливості - припинити зобов`язання за договором від 02.10.2025 № 934/25 та протягом п`яти робочих днів з дня оприлюднення висновку оприлюднити через електронну систему закупівель інформацію та/або документи, що свідчать про вжиття таких заходів.
Суд вважає, що такий вид усунення порушення є обґрунтованим, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення розсудливим, пропорційним, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення.
Враховуючи викладене, суд дійшов висновку про відсутність підстав для задоволення позову в частині визнання протиправним та скасування висновку Східного офісу Держаудитслужби від 27.10.2025 про результати моніторингу процедури закупівлі UA-2025-09-02-007522-a.
Згідно пункту 41 висновку № 11 (2008) Консультативної ради європейських суддів до уваги Комітету Міністрів Ради Європи щодо якості судових рішень, обов`язок суддів наводити підстави для своїх рішень не означає необхідності відповідати на кожен аргумент захисту на підтримку кожної підстави захисту. Обсяг цього обов`язку може змінюватися залежно від характеру рішення. Згідно з практикою Європейського суду з прав людини, очікуваний обсяг обґрунтування залежить від різних доводів, що їх може наводити кожна зі сторін, а також від різних правових положень, звичаїв та доктринальних принципів, а крім того, ще й від різних практик підготовки та представлення рішень у різних країнах. З тим, щоб дотриматися принципу справедливого суду, обґрунтування рішення повинно засвідчити, що суддя справді дослідив усі основні питання, винесені на його розгляд.
Крім того, відповідно до практики Європейського суду з прав людини та зокрема, рішення у справі «Серявін та інші проти України» від 10.02.2010, заява № 4909/04, відповідно до пункту 58 якого суд повторює, що згідно з його усталеною практикою, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (рішення у справі «Руїс Торіха проти Іспанії» від 09.12.1994, серія A, № 303-A, пункт 29).
Відтак, решта доводів та аргументів сторін, що наведена у заявах по суті справи, не потребує окремої оцінки суду, оскільки жодного правового значення для правильного вирішення справи не мають.
Частиною першою статті 9 КАС України передбачено, що розгляд і вирішення справ в адміністративних судах здійснюються на засадах змагальності сторін та свободи в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.
Частинами першою, другою статті 77 КАС України встановлено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу. Суб`єкт владних повноважень повинен подати суду всі наявні у нього документи та матеріали, які можуть бути використані як докази у справі.
Відповідно до положень статті 90 КАС України суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні. Жодні докази не мають для суду наперед встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності.
За вказаних обставин, виходячи з меж заявлених позовних вимог, системного аналізу положень чинного законодавства України та матеріалів справи, суд дійшов висновку, що викладені в позовній заяві доводи позивача є не обґрунтованими, а вимоги такими, що не підлягають задоволенню.
У зв`язку з відмовою у задоволенні позовних вимог підстави щодо розподілу судових витрат відсутні.
Керуючись ст.ст. 9, 72-77, 139, 242-243, 245-246, 258, 262 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -
Рішення суду набирає законної сили відповідно до вимог статті 255 Кодексу адміністративного судочинства України та може бути оскаржене в строки, передбачені статтею 295 Кодексу адміністративного судочинства України.

Повний текст рішення суду складений 09 січня 2026 року.

Суддя Е.О. Юрков