Справа № 607/84/26
Суддя: Якімець Т. І.
Дата ухвалення: 2026-01-07 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

07.01.2026 Справа №607/84/26 Провадження №2-а/607/3/2026

місто Тернопіль

Суддя Тернопільського міськрайонного суду Тернопільської області Якімець Тарас Ігорович, під час вивчення позовної заяви ОСОБА_1 та доданих до неї документів, до Головного управління Національної поліції в Тернопільській області про скасування протоколу про адміністративне правопорушення

У С Т А Н О В И В:

Через підсистему «Електронний суд» позивач ОСОБА_1 звернулася до Тернопільського міськрайонного суду Тернопільської області з адміністративним позовом до ГУНП в Тернопільській області про скасування протоколу про адміністративне правопорушення серії ВАД № 425403 від 16 грудня 2025 року.

Під час ознайомлення з матеріалами зазначеної позовної заяви судом встановлено, що на підставі статей 170, 294 Кодексу адміністративного судочинства України (далі КАС України) у відкритті провадження має бути відмовлено, з огляду на таке.

В Україні визнається і діє принцип верховенства права; Конституція України має найвищу юридичну силу, а закони та інші нормативно-правові акти приймаються на основі Конституції України і повинні відповідати їй (частини перша та друга статті 8 Конституції України).

Статтею 55 Конституції України визначено, що кожному гарантується право на оскарження в суді рішень, дій чи бездіяльності органів державної влади, органів місцевого самоврядування, посадових і службових осіб.

Відповідно до частини третьої статті 124 Конституції України юрисдикція судів поширюється на будь-який юридичний спір та будь-яке кримінальне обвинувачення; у передбачених законом випадках суди розглядають також інші справи.

Згідно з частиною першою статті 2 КАС України завданням адміністративного судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.

Частиною першою статті 5 КАС України визначено, що кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до адміністративного суду, якщо вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб`єкта владних повноважень порушені її права, свободи або законні інтереси.

У пункті 1 частини першої статті 19 КАС України вказано, що юрисдикція адміністративних судів поширюється на справи у публічно-правових спорах, зокрема спорах фізичних чи юридичних осіб із суб`єктом владних повноважень щодо оскарження його рішень (нормативно-правових актів чи індивідуальних актів), дій чи бездіяльності, крім випадків, коли для розгляду таких спорів законом встановлено інший порядок судового провадження.

Юрисдикція адміністративних судів не поширюється на справи про накладення адміністративних стягнень, крім випадків, визначених цим Кодексом (частина друга статті 19 КАС України).

Згідно з пунктом 1 частини першої статті 20 КАС України місцевим загальним судам як адміністративним судам підсудні адміністративні справи з приводу рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень у справах про притягнення до адміністративної відповідальності.

За статтею 286 КАС України адміністративна справа з приводу рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень у справах про притягнення до адміністративної відповідальності вирішується місцевими загальними судами як адміністративними судами протягом десяти днів з дня відкриття провадження у справі (частина перша).

Відповідно до частини першої статті 254 Кодексу України про адміністративні правопорушення (далі КУпАП) про вчинення адміністративного правопорушення складається протокол уповноваженими на те посадовими особами.

За приписами статті 251 КУпАП визначено, що доказами у справі про адміністративне правопорушення є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, висновком експерта, речовими доказами, показаннями технічних приладів та технічних засобів, що мають функції фото- і кінозйомки, відеозапису чи засобів фото- і кінозйомки, відеозапису, які використовуються при нагляді за виконанням правил, норм і стандартів, що стосуються забезпечення безпеки дорожнього руху, протоколом про вилучення речей і документів, а також іншими документами.

У постанові від 13 березня 2019 року, прийнятій за наслідками розгляду справи № 712/7385/17 про визнання протиправними дій щодо незаконного складення протоколу про адміністративне правопорушення, Велика Палата Верховного Суду зазначила: «оскільки дії відповідачів щодо складання протоколу про адміністративне правопорушення без ухвалення рішення про притягнення особи до адміністративної відповідальності не породжують правових наслідків для особи та не порушують його права, то вони окремо від постанови суду про притягнення до адміністративної відповідальності не оскаржуються».

Верховний Суд у постанові від 04 березня 2019 року (справа № 199/7360/17) вказав, що питання правомірності складання протоколу про адміністративне правопорушення в окремому позовному провадженні без аналізу матеріалів про притягнення позивача до адміністративної відповідальності та рішення суб`єкта владних повноважень, винесеного за результатами їх розгляду, у сукупності з іншими доказами, не дозволить ефективно захистити та відновити порушене право позивача, не відповідає завданням адміністративного судочинства та у подальшому може призвести до виникнення нових судових спорів.

Загалом суд зауважує, що протокол про адміністративне правопорушення має доказовий характер, не породжує правових наслідків, оскільки не встановлює права і обов`язки для учасників спірних правовідносин, а тому не є рішенням суб`єкта владних повноважень в розумінні статті 19 КАС України. Протокол, разом з іншими матеріалами справи, у подальшому буде оцінено судом у межах провадження у справі про адміністративне правопорушення, згідно з приписами КУпАП. Власне у межах такого провадження особа матиме можливість надати свої заперечення щодо протоколу.

Кінцевим результатом розгляду справи про адміністративне правопорушення є прийняття одного з рішень, визначених статтею 284 КУпАП, а саме: 1) про накладення адміністративного стягнення; 2) про застосування заходів впливу, передбачених статтею 24-1 цього Кодексу; 3) про закриття справи.

У контексті зазначеного вище суд висновує, що протокол про адміністративне правопорушення без ухвалення рішення про притягнення особи до адміністративної відповідальності не є рішенням суб`єкта владних повноважень у розумінні відповідних приписів КАС України та не породжує самостійних правових наслідків, а спір щодо його оскарження не належить до публічно-правових і не підлягає розгляду в порядку адміністративного судочинства.

Відповідно до пункту 1 частини першої статті 170 КАС України суддя відмовляє у відкритті провадження в адміністративній справі, якщо позов не належить розглядати за правилами адміністративного судочинства. Тож, оскільки позовні вимоги про визнання протиправними дій працівників поліції під час складання протоколу про адміністративне правопорушення, вимога щодо його скасування не пов`язані з вирішенням публічно-правового спору, то у відкритті провадження необхідно відмовити.

На підставі наведеного та керуючись статтями 2, 4, 5, 19, 20, 170, 256, 294, 295 КАС України, суд

У Х В А Л И В:

1. У відкритті провадження за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Головного управління Національної поліції в Тернопільській області про скасування протоколу про адміністративне правопорушення серії ВАД № 425403 від 16 грудня 2025 року відмовити.

2. Копію ухвали про відмову у відкритті провадження надіслати особі, яка подала позовну заяву.

3. Згідно статті 256 КАС України ухвала набирає законної сили негайно після її проголошення. Ухвала, постановлена судом поза межами судового засідання або в судовому засіданні у разі неявки всіх учасників справи, під час розгляду справи в письмовому провадженні, набирає законної сили з моменту її підписання суддею (суддями).

4. Відповідно до статті 295 КАС України апеляційна скарга на ухвалу суду може бути подана протягом п`ятнадцяти днів з дня складення повного судового рішення безпосередньо до Восьмого апеляційного адміністративного суду.

Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Головуючий суддя Т. І. Якімець