Справа № 500/5339/25
Суддя: Чепенюк Ольга Володимирівна
Дата ухвалення: 2026-01-09 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ТЕРНОПІЛЬСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
УХВАЛА

Справа № 500/5339/25

09 січня 2026 рокум.Тернопіль
Тернопільський окружний адміністративний суд у складі судді Чепенюк О.В., розглянувши у письмовому провадженні клопотання Головного управління Держгеокадастру у Тернопільській області про розгляд за правилами спрощеного позовного провадження з викликом сторін адміністративної справи за позовом ОСОБА_1 до Головного управління Держгеокадастру у Тернопільській області про визнання дій протиправними та зобов`язання вчинити певні дії,

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 через представника звернулася до суду з позовом до Головного управління Держгеокадастру у Тернопільській області, у якому просить:

визнати відмову відповідача у внесенні змін до Державного земельного кадастру вихідний номер 29-19-0.61-1101/2-25 від 10.03.2025 протиправною;

зобов`язати Головне управління Держгеокадастру у Тернопільській області виправити помилки у відомостях Державного земельного кадастру, присвоїти земельним ділянкам, які позивач успадкувала після смерті ОСОБА_2 , вірні кадастрові номери, які зазначені у державних актах на право власності на земельні ділянки, а саме: земельній ділянці площею 1,2151 га, що знаходиться на території Сущинської сільської ради Тернопільського (колишнього Теребовлянського) району Тернопільської області, присвоїти кадастровий номер :01:001:0542 у відповідності до державного акта на право власності на земельну ділянку серії ЯГ №453335, виданого Теребовлянською районною державною адміністрацією 10.08.2007; земельній ділянці площею 0,2254 га, що знаходиться на території Сущинської сільської ради Тернопільського (колишнього Теребовлянського) району Тернопільської області, присвоїти кадастровий номер :01:001:1095 у відповідності до державного акта на право власності на земельну ділянку серії ЯГ №453337, виданого Теребовлянською районною державною адміністрацією 10.08.2007.

Ухвалою Тернопільського окружного адміністративного суду (суддя Мандзій О.П.) від 15.09.2025 прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито провадження у справі, постановлено справу розглядати суддею одноособово за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) учасників справи за наявними у справі матеріалами.

30.09.2025 до суду надійшов відзив на позовну заяву, у якому відповідач одночасно просив призначити розгляд справи з повідомленням (викликом) сторін. Обґрунтування такого клопотання відсутнє.

У зв`язку з відрахуванням зі штату Тернопільського окружного адміністративного суду судді Мандзія О.П. (у провадженні якого перебувала дана справа) 05.01.2026 проведено повторний автоматизований розподіл цієї адміністративної справи. Відповідно до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями Тернопільського окружного адміністративного суду цю справу передано для розгляду судді Чепенюк О.В.

Ухвалою Тернопільського окружного адміністративного суду від 09.01.2026 справу прийнято до провадження новим складом суду, постановлено справу розглядати суддею одноособово за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) учасників справи за наявними у справі матеріалами, розгляд справи розпочато спочатку.

Відповідно до частини третьої статті 166 Кодексу адміністративного судочинства України (далі КАС України) заяви, клопотання і заперечення подаються та розглядаються в порядку, встановленому цим Кодексом. У випадках, коли цим Кодексом такий порядок не встановлений, він встановлюється судом. Розгляд вказаних клопотань за встановленим судом порядком проведено в порядку письмового провадження.

Вирішуючи клопотання Головного управління Держгеокадастру у Тернопільській області про розгляд справи за правилами спрощеного позовного провадження у судовому засіданні з повідомленням сторін, суд зазначає про таке.

Відповідно до частин п`ятої, сьомої статті 262 КАС України суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами, за відсутності клопотання будь-якої зі сторін про інше. За клопотанням однієї із сторін або з власної ініціативи суду розгляд справи проводиться в судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін. Клопотання про розгляд справи у судовому засіданні з повідомленням сторін відповідач має подати в строк для подання відзиву, а позивач - разом з позовом або не пізніше п`яти днів з дня отримання відзиву. При цьому клопотання за формою та змістом повинно відповідати вимогам частини першої статті 167 КАС України.

За приписами частини сьомої статті 262 КАС України суд може відмовити в задоволенні клопотання сторони про розгляд справи в судовому засіданні з повідомленням сторін: 1) у випадках, визначених статтею 263 цього Кодексу; 2) якщо характер спірних правовідносин та предмет доказування у справі незначної складності не вимагають проведення судового засідання з повідомленням сторін для повного та всебічного встановлення обставин справи.

Отже, за загальним правилом, суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами, за відсутності клопотання будь-якої зі сторін про інше. За клопотанням однієї із сторін або з власної ініціативи суду розгляд справи проводиться в судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін.

Заявляючи клопотання про розгляд справи у судовому засіданні з повідомленням учасників справи відповідач не наводить обґрунтування такого клопотання з урахуванням обставин цієї конкретної справи: у чому полягає складність справи, її значення для сторін, обсяг та характер доказів, необхідність виклику та допиту свідків тощо, які зумовлюють необхідність проведення судового засідання та що об`єктивно перешкоджає розглянути цю справу за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін.

При вирішенні клопотання про розгляд справи в судовому засіданні з повідомленням сторін, доводи особи, яка заявляє заяву, є важливими, однак не мають визначального значення. Натомість вирішальним є те, чи має суд можливість із урахуванням характеру спірних правовідносин та предмету доказування надати оцінку важливим аргументам учасників справи та прийняти рішення, що у повній мірі відповідало б критеріям законності та обґрунтованості.

Варто зауважити, що забезпечуючи принцип змагальності сторін, законодавцем встановлено правило, за яким свої доводи, аргументи, пояснення та міркування щодо предмета спору сторони викладають у заявах по суті справи. Згідно з частиною другою статті 159 КАС України заявами по суті справи для позивача є позовна заява, відповідь на відзив, а для відповідача відзив на позовну заяву (відзив), заперечення. У свою чергу, частиною другою статті 72 КАС України усні пояснення учасників справи не віднесено до засобів доказування.

Засоби доказування визначені у частині другій статті 72 КАС України, відповідно до якої обставини, що входять у предмет доказування, встановлюються на підставі: 1) письмових, речових і електронних доказів; 2) висновків експертів; 3) показань свідків.

Згідно з частиною другою статті 73 КАС України предметом доказування є обставини, які підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення.

У цій справі предметом доказування є обставини щодо правомірності чи протиправності дій Головного управління Держгеокадастру у Тернопільській області щодо відмови у внесенні змін до Державного земельного кадастру.

З метою з`ясування обставин справи, що підлягають доказуванню, суд ухвалою про відкриття провадження в адміністративній справі від 15.09.2025 витребував необхідні для розгляду справи матеріали, які будуть досліджені судом незалежно від того, чи розгляд справи буде здійснено у письмовому провадженні чи у судовому засіданні. Важливим у цьому випадку є належне виконання учасниками справи обов`язку надати докази на підтвердження обставин справи. При цьому суд зазначає, що порядок надання доказів чітко регламентований КАС України і відповідач не позбавлений права надати такі, незалежно від того проводиться розгляд справи у відкритому судовому засіданні чи у порядку письмового провадження.

Велика Палата Верховного Суду в ухвалах суду від 05.04.2022 у справі №520/13981/21 та від 03.12.2020 у справі №440/2722/20 зазначила, що бажання сторони у справі викласти під час публічних слухань свої аргументи, які висловлені нею в письмових та додаткових поясненнях, не зумовлюють необхідності призначення до розгляду справи з викликом її учасників.

З огляду на викладене, суд не вбачає підстав для продовження розгляду цієї справи у порядку спрощеного позовного провадження із проведенням судового засідання.

Керуючись статтями 12, 166, 248, 257, 260, 262 КАС України, суд

УХВАЛИВ:

У задоволенні клопотання Головного управління Держгеокадастру у Тернопільській області про розгляд за правилами спрощеного позовного провадження з викликом сторін адміністративної справи за позовом ОСОБА_1 до Головного управління Держгеокадастру у Тернопільській області про визнання дій протиправними та зобов`язання вчинити певні дії відмовити.

Копію ухвали направити учасникам справи.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею і оскарженню не підлягає. Заперечення на ухвалу може бути включене до апеляційної скарги на рішення суду.

Повний текст ухвали виготовлено і підписано 09 січня 2026 року.

Суддя Чепенюк О.В.