Справа № 612/14/26
Суддя: Масло С. П.
Дата ухвалення: 2026-01-09 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

09 січня 2026 року с-ще Близнюки

Близнюківський районний суд Харківської області у складі судді Масло С.П., розглянувши в порядку письмового провадження матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до Військової частини НОМЕР_1 в особі командира полковника ОСОБА_2 про визнання бездіяльності протиправною та зобов`язання вчинити певні дії,-

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 звернувся до Близнюківського районного суду Харківської області з позовною заявою до Військової частини НОМЕР_1 в особі командира полковника ОСОБА_2 , в якій просить: 1) визнати протиправною відмову військової частини НОМЕР_1 у звільненні з військової служби ОСОБА_1 , як військовослужбовця, який проходить військову службу за призовом під час мобілізації під час воєнного стану, на підставі підпункту «г» пункту 2 частини 4 ст.26 Закону України «Про військовий обов?язок і військову службу» через такі сімейні обставини: у зв?язку з необхідністю здійснювати постійний догляд за матір?ю, яка є особою з інвалідністю ІІ групи, тому що відсутні інші члени сім?ї першого і другого ступеня споріднення у матері; 2) зобов?язати військову частину НОМЕР_1 прийняти рішення про звільнення ОСОБА_1 з військової служби на підставі підпункту «г» пункту 2 частини 4 ст.26 Закону України «Про військовий обов?язок і військову службу» через такі сімейні обставини: у зв?язку з необхідністю здійснювати постійний догляд за матір?ю, яка є особою з інвалідністю ІІ групи, тому що відсутні інші члени сім?ї першого і другого ступеня споріднення у матері.

Зі змісту позовної заяви вбачається, що спір виник у зв`язку з проходженням позивачем військової служби, його звільненням зі служби.

Відповідачем у справі є військова частина, яка є суб`єктом владних повноважень, а заявлені позовні вимоги стосуються оскарження бездіяльності такого суб`єкта та зобов`язання його вчинити дії, що випливають із публічно-правових відносин.

У статті 124 Конституції України визначено, що правосуддя в Україні здійснюють виключно суди. Юрисдикція судів поширюється на будь-який юридичний спір та будь-яке кримінальне обвинувачення. У передбачених законом випадках суди розглядають також інші справи.

Критеріями розмежування судової юрисдикції, тобто передбаченими законом умовами, за яких певна справа підлягає розгляду за правилами того чи іншого виду судочинства, є суб`єктний склад правовідносин, предмет спору та характер спірних матеріальних правовідносин у їх сукупності. Крім того, таким критерієм може бути пряма вказівка в законі на вид судочинства, у якому розглядається визначена категорія справ.

Вирішуючи питання про наявність або відсутність юрисдикції суду, необхідно з`ясувати, зокрема, характер спірних правовідносин, а також суть права та/або інтересу, за захистом якого звернулася особа.

Розглянувши матеріали позовної заяви, приходжу до наступного.

Згідно статті 55 Конституції України, кожному гарантується право на оскарження в суді рішень, дій чи бездіяльності органів державної влади, органів місцевого самоврядування, посадових і службових осіб.

За правилами статті 19 КАС України юрисдикція адміністративних судів поширюється на справи у публічно-правових спорах, зокрема, у спорах фізичних чи юридичних осіб із суб`єктом владних повноважень щодо оскарження його рішень (нормативно-правових актів чи індивідуальних актів), дій чи бездіяльності, крім випадків, коли для розгляду таких спорів законом встановлено інший порядок судового провадження.

Із позовної заяви вбачається, що позивач фактично оскаржує індивідуальне адміністративне рішення та невиконання військовою частиною обов`язку щодо звільнення з військової служби.

Даний адміністративний позов подано до Близнюківського районного суду Харківської області із порушенням правил предметної підсудності.

Відповідно до ст. 20 КАС України місцевим загальним судам як адміністративним судам підсудні адміністративні справи з приводу рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень у справах про притягнення до адміністративної відповідальності; адміністративні справи, пов`язані з виборчим процесом чи процесом референдуму; адміністративні справи, пов`язані з перебуванням іноземців та осіб без громадянства на території України; адміністративні справи з приводу рішень, дій чи бездіяльності державного виконавця чи іншої посадової особи державної виконавчої служби щодо виконання ними рішень судів у справах, визначених пунктами 1 - 3 частини першої зазначеної статті.

Всі інші адміністративні справи, крім визначених частиною першою статті 20 КАС України, підсудні окружним адміністративним судам.

З огляду на зазначене положення, справи за позовами про оскарження дій державного виконавця під час виконання постанов у справах про адміністративні правопорушення за предметною підсудністю належать до юрисдикції окружних адміністративних судів відповідно до ч. 2 ст. 20 КАС України.

Місце проживання позивача та місцезнаходження відповідача відноситься до територіальної юрисдикції (підсудності) Харківського окружного адміністративного суду.

Враховуючи зазначене, керуючись відповідно до ст. 129 Конституції України засадами верховенства права, провадження у даній адміністративній справі не може бути відкрито місцевим загальним судом, як адміністративним судом, оскільки справа предметно не підсудна цьому суду, а вирішення справи по суті завідомо створює підставу для скасування прийнятого по ній судового рішення.

Разом з тим, чинне процесуальне законодавство не передбачає можливості повернення позовної заяви у разі її предметної непідсудності суду чи відмови у відкритті провадження за такою заявою.

В той же час ст. 29 КАС України не передбачено і можливості передачі адміністративної справи з одного адміністративного суду до іншого відповідно до предметної юрисдикції.

У зв`язку з викладеним, оскільки чинним законодавством не визначена процедура передачі адміністративної справи на розгляд іншому адміністративному суду у випадку порушення правил предметної підсудності, необхідно застосовувати до правовідносин аналогію закону, визначену ч. 6 ст. 7 КАС України.

Відповідно до п. 2 ч. 1 ст. 29 КАС України, суд передає адміністративну справу на розгляд іншого адміністративного суду, якщо при відкритті провадження у справі суд встановить, що справа належить до територіальної юрисдикції (підсудності) іншого суду.

Частинами 6 та 8 статті 29 КАС України визначено, що питання про передачу адміністративної справи, крім випадку, визначеного пунктами 4-6 частини першої цієї статті, суд вирішує ухвалою. Ухвалу про передачу адміністративної справи з одного адміністративного суду до іншого може бути оскаржено. Передача адміністративної справи з одного суду до іншого на підставі відповідної ухвали, яка підлягає оскарженню, здійснюється не пізніше наступного дня після закінчення строку на оскарження такої ухвали, а в разі подання апеляційної скарги - після залишення її без задоволення.

Беручи до уваги викладене, враховуючи, що спір у даному випадку предметно не підсудний місцевому загальному суду, як адміністративному суду, тобто дана справа предметно не підсудна Близнюківському районному суду Харківської області, суд дійшов висновку про передачу адміністративної справи за позовом ОСОБА_1 до Військової частини НОМЕР_1 в особі командира полковника ОСОБА_2 про визнання бездіяльності протиправною та зобов`язання вчинити певні дії до Харківського окружного адміністративного суду за підсудністю.

Керуючись ст.ст. 29, 248, 256, 294 КАС України, суддя -

УХВАЛИВ:

Адміністративну справу № 612/14/26 провадження № 2-а/612/1/26 за позовом ОСОБА_1 до Військової частини НОМЕР_1 в особі командира полковника ОСОБА_2 про визнання бездіяльності протиправною та зобов`язання вчинити певні дії, передати за підсудністю до Харківського окружного адміністративного суду (майдан Свободи, 6, м. Харків, 61022).

Копію ухвали надіслати учасникам справи.

Ухвала набирає законної сили в порядку, визначеному ст. 256 КАС України.

Відповідно до ст. 295 КАС України, апеляційна скарга на ухвалу суду подається протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення.

Учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не були вручені у день його (її) проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження ухвали суду - якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Суддя С.П. Масло