Справа № 320/30153/25
Суддя: Войтович І. І.
Дата ухвалення: 2026-01-08 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

КИЇВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А

про прийняття справи до провадження

та продовження строку для усунення недоліків позовної заяви

08 січня 2026 року м. Київ Справа № 320/30153/25

Суддя Київського окружного адміністративного суду Войтович І. І., отримавши та перевіривши позовну заяву ОСОБА_1 до Головного управління Пенсійного фонду України в Миколаївській області , Державної казначейської служби України про зобов`язання вчинити певні дії,

в с т а н о в и в:

До Київського окружного адміністративного суду звернувся ОСОБА_1 з адміністративним позовом до Головного управління Пенсійного фонду України в Миколаївській області, Державної казначейської служби України, у якому просить суд:

1. Визнати протиправними дії службових осіб Головного управління Пенсійного фонду України в Миколаївській області, які при перерахунку та виплати позивачу з 01.02.2022 року раніше призначеної пенсії на підставі рішення судді Миколаївського окружного адміністративного суду Брагар В.С. від 06 травня 2024 року в адміністративній справі № 400/2514/24 і Довідки Управління Служби безпеки України в Миколаївській області від 11 жовтня 2023 № 108/2-69 про розмір грошового забезпечення позивача станом на 01.01.2022 року, діяли не на підставі та не у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України, та зобов`язання утриматися від вчинення певних дій шляхом здійснення нового перерахунку та виплати позивачу з 01.02.2022 року раніше призначеної пенсії.

2. Відшкодувати за рахунок коштів Державного бюджету майнової шкоди у розмірі 65 863,58 грн. та моральної шкоди у розмірі 1 600 000,00 грн., завданої службовими особами Головного управління Пенсійного фонду України в Миколаївській області, які при перерахунку та виплати позивачу з 01.02.2022 року раніше призначеної пенсії на підставі рішення судді Миколаївського окружного адміністра тивного суду Брагар В.С. від 06 травня 2024 року в адміністративній справі № 400/2514/24 і Довідки Управління Служби безпеки України в Миколаївській області від 11 жовтня 2023 № 108/2-69 про розмір грошового забезпечення позивача станом на 01.01.2022 року, діяли не на підставі та не у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України, чим порушили право позивача на "ефективний засіб правового захисту в національному органі, навіть якщо таке порушення було вчинене особами, які здійснювали свої офіційні повноваження" (ст. 13 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод).

Ухвалою Київського окружного адміністративного суду від 20.06.2025 позовну заяву залишено без руху та надано строк позивачу на усунення недоліків позовної заяви.

До суду від позивача надійшла заява (зареєстрована судом 14.08.2025) щодо недоліків позову, в якій позивач виклав свою незгоду із ухвалою суду від 20.06.2025 та просив відвести суддю Жука Р.В. від розгляду справи.

Ухвалою Київського окружного адміністративного суду від 19.12.2025 заяву ОСОБА_1 про відвід судді - повернуто без розгляду.

19.12.2025 головуючим суддею Жуком Р.В. подано до суду заяву про самовідвід.

Ухвалою Київського окружного адміністративного суду від 19.12.2025 задоволено заяву судді Жука Р.В. від 19.12.2025 про самовідвід від розгляду справи № 320/30153/25; відведено суддю Жука Р.В. від розгляду справи № 320/30153/25; матеріали адміністративної справи № 320/30153/25 передано до відділу документального забезпечення і контролю (канцелярії) Київського окружного адміністративного суду для визначення складу суду у відповідності до вимог частини першої статті 31 Кодексу адміністративного судочинства України.

Протоколом повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями 19.12.2025 справу визначено до розгляду суддею Войтович І.І.

Отримавши та перевіривши матеріали позовної заяви, враховуючи подану заяву (зареєстрована судом 14.08.2025) щодо недоліків позову, в якій позивач виклав свою незгоду із ухвалою суду від 20.06.2025 суддя зазначає наступне.

Щодо прийняття справи до провадження та перевірки відповідності позовної заяви вимогам процесуального законодавства суддя зазначає, що процесуальні дії вчиняються суддею в даній справі у відповідні процесуальні строки враховуючи навантаження у роботі судді та перебування судді у відпустці з 24.12.2025 по 07.01.2026 включно.

Ухвалою Київського окружного адміністративного суду від 20.06.2025 позовну заяву залишено без руху та надано позивачу 10 денний строк на усунення недоліків позовної заяви у спосіб та у порядок визначений судом.

Суддя зазначає, що в позовній заяві позивач просить стягнути майнову шкоду у розмірі 65 863,58 грн та моральну шкоду у розмірі 1 600 000,00 грн.

Згідно статті 56 Конституції України, кожен має право на відшкодування за рахунок держави чи органів місцевого самоврядування матеріальної та моральної шкоди, завданої незаконними рішеннями, діями чи бездіяльністю органів державної влади, органів місцевого самоврядування, їх посадових і службових осіб при здійсненні ними своїх повноважень.

Шкода - це будь-яке знецінення блага, що охороняється правом, тому її поділяють на майнову і немайнову. Збитки - це грошова оцінка шкоди, що має місце у разі неможливості відшкодування шкоди в натурі.

Згідно постанови Пленуму Верховного Суду України від 31.03.95 року № 4 "Про судову практику в справах про відшкодування моральної (немайнової) шкоди" моральна шкода - втрати немайнового характеру внаслідок моральних чи фізичних страждань, або інших негативних явищ, заподіяних фізичній чи юридичній особі незаконними діями або бездіяльністю інших осіб. У позовній заяві про відшкодування моральної (немайнової) шкоди має бути зазначено, у чому полягає ця шкода, якими неправомірними діями чи бездіяльністю її заподіяно позивачеві, з яких міркувань він виходив, визначаючи розмір шкоди, та якими доказами це підтверджується. Відповідно до загальних підстав цивільно-правової відповідальності обов`язковому з`ясуванню при вирішенні спору про відшкодування моральної (немайнової) шкоди належать: наявність такої шкоди, протиправність діяння її заподіювача, наявність причинного зв`язку між шкодою і протиправним діянням заподіювача та вини останнього в її заподіянні. Суд, зокрема повинен з`ясувати, чим підтверджується факт заподіяння позивачеві моральних чи фізичних страждань або втрат немайнового характеру, за яких обставин чи якими діями (бездіяльністю) вони заподіяні, в якій грошовій сумі чи в якій матеріальній формі позивач оцінює заподіяну йому шкоду та з чого він виходить, а також врахувати інші обставини, що мають значення для вирішення спору.

Відповідно до приписів пункту 5 частини п`ятої статті 160 КАС України у позовній заяві зазначається виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги із зазначенням доказів, що підтверджують вказані обставини.

Відповідно до пункту 8 частини п`ятої статті 160 КАС України установлено, що у позовній заяві зазначаються перелік документів та інших доказів, що додаються до заяви; зазначення доказів, які не можуть бути подані разом із позовною заявою (за наявності), зазначення щодо наявності у позивача або іншої особи оригіналів письмових або електронних доказів, копії яких додано до заяви.

Окрім того, згідно з вимогами частини четвертої статті 161 КАС України позивач зобов`язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги (якщо подаються письмові чи електронні докази - позивач може додати до позовної заяви копії відповідних доказів).

Позивачем у позовній заяві не зазначено: з яких міркувань він виходив, визначаючи розмір шкоди, та якими доказами це підтверджується та не надано доказів на підтвердження факту заподіяння йому матеріальної шкоди та/або моральних страждань або втрат немайнового характеру.

Також, суддя зазначає, що позивач надав до позовної заяви копії документів, які не засвідчені у визначеному КАС України порядку, як і не зазначив щодо наявності у нього або іншої особи оригіналів письмових доказів, копії яких додано до позову.

Крім того, суд звертає увагу на те, що відповідно до частини 3 статті 161 Кодексу адміністративного судочинства України до позовної заяви додається документ про сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Як вбачається з матеріалів справи, позивачем не додано документу про сплату судового збору, як і не надано доказів звільнення від сплати судового збору, якщо таке має місце.

Згідно з частини 2 статті 132 Кодексу адміністративного судочинства України розмір судового збору, порядок його сплати, повернення і звільнення від сплати встановлюються законом.

Правові засади справляння судового збору, платників, об`єкти та розміри ставок судового збору, порядок сплати, звільнення від сплати та повернення судового збору визначено Законом України "Про судовий збір".

Статтею 5 Закону України "Про судовий збір" №3674-VI від 08.07.2011р. визначено вичерпний перелік суб`єктів, які мають пільги та звільняються від сплати судового збору під час розгляду справи в усіх судових інстанціях.

Судом встановлено, що позивачем не надано доказів щодо належності до пільгових категорії визначених статтею 5 Закону України "Про судовий збір", а отже, позивач повинен сплачувати судовий збір за подачу позовної заяви до суду.

Статтею 4 Закону України "Про судовий збір" встановлено, що судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Згідно з частиною 2 статті 4 Закону України "Про судовий збір" за подання позову майнового характеру, який подано фізичною особою або фізичною особою - підприємцем, ставка судового збору становить 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Відповідно до ст. 7 Закону України "Про Державний бюджет України на 2025 рік" розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що встановлений законом на 1 січня 2025 року, становить 3028,00 грн.

З позовної заяви вбачається, що позивачем заявлено вимогу майнового характеру (про стягнення майнової шкоди у розмірі 65 863,58 грн та моральної шкоди у розмірі 1 600 000,00 грн).

Отже, у даному випадку позовна заява містить вимогу майнового характеру, сума судового збору за звернення з якою становить 15 140,00 грн ((65 863,58 грн + 1 600 000,00 грн) х 1%, але не більше 3028,00 х 5).

Суддя зазначає, що доказів сплати судового збору за подання даного позову матеріали справи не містять, такі докази позивачем не надано до суду, як і докази наявності пільг відповідно до чинного законодавства, у зв`язку із чим, вказана позовна заява не відповідає вимогам частини 5 ст. 160, частини 3 та 4 статті 161 КАС України.

Відповідно до ч. 1 ст. 118 КАС України процесуальні строки - це встановлені законом або судом строки, у межах яких вчиняються процесуальні дії. Процесуальні строки встановлюються законом, а якщо такі строки законом не визначені - встановлюються судом.

Згідно ч. 2 ст. 121 КАС України, встановлений судом процесуальний строк може бути продовжений судом за заявою учасника справи, поданою до закінчення цього строку, чи з ініціативи суду.

Враховуючи вищезазначене, суддя вважає необхідним продовжити позивачу строк для усунення недоліків на десять днів з дня отримання ухвали суду та запропонувати позивачу усунути недоліки позовної заяви шляхом надання до суду:

належним чином засвідченні копії документів, що додані до позовної заяви;

обґрунтування позивачем заявленого розміру відшкодування моральної шкоди у розмірі 1 600 000,00 грн.;

зазначити та надати докази, на підтвердження заявленого розміру відшкодування шкоди, а також докази на підтвердження факту заподіяння позивачеві матеріальних збитків та/або моральних страждань або втрат немайнового характеру;

докази сплати судового збору в розмірі 15 140,00 грн.

Також, суддя, розглянувши позовну заяву, заяву щодо незгоди із недоліками позовної заяви, звертає увагу на використання позивачем образливих та зневажливих висловлювань, які дискредитують судові органи України, містять образливі висловлювання на адресу головуючого судді, звинувачення його у вчиненні карного злочину.

Суддя вказує, що відповідно до частини другої статті 44 КАС України, особи які беруть участь у справі зобов`язані добросовісно користуватися належними правами і неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

Неприпустимість зловживання процесуальними правами є однією з основних засад (принципів) адміністративного судочинства (пункт 9 частини третьої статті 2 КАС України).

Згідно з пунктами першим та другим частини п`ятої статті 44 КАС України учасники справи зобов`язані: виявляти повагу до суду та до інших учасників судового процесу; сприяти своєчасному, всебічному, повному та об`єктивному встановленню всіх обставин справи.

Серед іншого, в переліку процесуальних прав учасників справи, зокрема, є право на звернення до суду із заявами (пункт 3 частини 3 статті 44 КАС України).

Наразі за імперативними приписами частини першої статті 45 КАС України учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами. Зловживання процесуальними правами не допускається.

Перелік дій, що суперечать завданню адміністративного судочинства та які залежно від конкретних обставин суд може визнати зловживанням процесуальними правами, не є вичерпним (частина друга вказаної статті).

Суддя зауважує, що сторони судового процесу повинні не припускати висловлень, що свідчать про неповагу до суду, та не використовувати образливих та зневажливих висловлювань на адресу суду, головуючого чи то на посадових осіб як під час оформлення документів для подання до суду всіх інстанцій, так і у публічному житті, оскільки такі не підсилюють ефективність і переконливість інформації в документах офіційно-ділового стилю, а демонструють неповагу до суддів та судочинства.

Керуючись ст.ст. 2, 31, 44, 45, 118, 121, 160, 161, 169, 171 КАС України, суддя, -

у х в а л и в:

1. Прийняти до провадження адміністративну справу №320/30153/25.

2. Продовжити позивачу ОСОБА_1 строк для усунення недоліків позовної заяви.

3. Встановити позивачеві ОСОБА_1 десятиденний строк для усунення недоліків позовної заяви з дня отримання копії даної ухвали шляхом надання до суду:

належним чином засвідченні копії документів, що додані до позовної заяви;

обґрунтування позивачем заявленого розміру відшкодування моральної шкоди у розмірі 1 600 000,00 грн.;

зазначити та надати докази, на підтвердження заявленого розміру відшкодування шкоди, а також докази на підтвердження факту заподіяння позивачеві матеріальних збитків та/або моральних страждань або втрат немайнового характеру;

докази сплати судового збору в розмірі 15 140,00 грн.

4. Роз`яснити позивачеві, що якщо недоліки позовної заяви, яку залишено без руху, не будуть усунуті у встановлений судом строк, позовна заява буде повернута відповідно до пункту 1 частини 4 статті 169 Кодексу адміністративного судочинства України.

Копію ухвали надіслати позивачеві.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та не підлягає оскарженню. Заперечення на ухвалу можуть бути включені до апеляційної скарги на рішення суду.

Суддя Войтович І. І.