Справа № 380/22612/25
Суддя: Мричко Наталія Іванівна
Дата ухвалення: 2026-01-07 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ЛЬВІВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

07 січня 2026 року м. Львів

Львівський окружний адміністративний суд у складі головуючої судді Мричко Н.І., розглянувши в порядку спрощеного позовного провадження без виклику сторін адміністративну справу за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "Гранд Чікен" до Головного управління Державної податкової служби України у Львівській області, Державної податкової служби України про визнання протиправними та скасування рішень, зобов`язання вчинити дії

встановив:

до Львівського окружного адміністративного суду надійшла позовна заява Товариства з обмеженою відповідальністю "Гранд Чікен" місцезнаходження: 81110, Львівська обл., Львівський р-н., с. Зимна Вода, вул. Шухевича, буд. 134 (далі позивач, ТОВ «Гранд Чікен») до Головного управління Державної податкової служби України у Львівській області , місцезнаходження: 79026, Львівська область м. Львів, вул. Стрийська, 35 (далі відповідач, ГУ ДПС у Львівській області), Державної податкової служби України , місцезнаходження: 04053, місто Київ, Львівська площа, буд.8 (далі відповідач, ДПС України), в якій позивач просив:

- визнати протиправним та скасувати рішення Комісії з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних Головного управління Державної податкової служби у Львівській області про врахування/неврахування таблиці даних платника податку на додану вартість від 05 серпня 2025 року № 13148282/45342329;

- зобов`язати Головне управління ДПС у Львівській області врахувати в Єдиному реєстрі податкових накладних подану Товариством з обмеженою відповідальністю Гранд Чікен таблицю даних платника податків на додану вартість № від 30.07.2025 днем її фактичного подання на реєстрацію.

Ухвалою від 17.11.2025 суд відкрив провадження у справі та призначив справу до розгляду в порядку спрощеного позовного провадження без виклику сторін за наявними у справі матеріалами.

Ухвалою від 19.12.2025 суд відмовив у задоволенні клопотання представника відповідача про розгляд справи в порядку загального позовного провадження.

Позовні вимоги обґрунтовані тим, що згідно п. 12-16 Порядку № 1165 платник податку має право подати до ДПС таблицю даних платника податку за встановленою формою. У таблиці даних платника податку зазначаються: види економічної діяльності відповідно до КВЕД; коди товарів згідно з УКТЗЕД, що постачаються та/або придбаваються (отримуються) платником податку, ввозяться на митну територію України; коди послуг згідно з Державним класифікатором продукції та послуг, що постачаються та/або придбаваються (отримуються) платником податку, ввозяться на митну територію України. Таблиця даних платника податку подається з поясненням, в якому зазначається вид діяльності, з посиланням на податкову та іншу звітність платника податку. Таблиця даних платника податку з поясненнями розглядається комісією регіонального рівня протягом п`яти робочих днів після її отримання. Комісія регіонального рівня приймає рішення про врахування або неврахування таблиці даних платника податку, яке надсилається платнику податку в порядку, встановленому статтею 42 Кодексу. Однак, 05.08.2025 позивач отримав від Головного управління ДПС України у Львівській області рішення про неврахування таблиці даних платника податку на додану вартість № 13148282/45342329, з якого позивачу стало відомо, що підставою прийняття рішення про неврахування таблиці даних платника податку, зареєстрованої у контролюючому органі 30.07.2025 за №, стало придбання товарно-матеріальних цінностей, невластивих при ведені задекларованого виду діяльності, та/або придбання товарно-матеріальних цінностей в об`ємах (обсягах) неспіввідносних з обсягами виконаних робіт (наданих послуг) згідно рішення комісії з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку в Єдиному реєстрі податкових накладних.

Представник відповідача Головного управління ДПС у Львівській області подав до суду відзив на позовну заяву, в якому проти позовних вимог заперечив. Відзив обґрунтований тим, що підставою для прийняття оскаржуваного рішення стало те, що придбання товарно-матеріальних цінностей, невластивих при ведені задекларованого виду діяльності та/або придбання товарно-матеріальних цінностей в обсягах (об`ємах) неспіввідносних з обсягами виконаних робіт (наданих послуг).

Представник відповідача ДПС України правом на подання відзиву не скористався, належним чином повідомлений про розгляд справи.

Представник позивача подав відповідь на відзив, в якому зазначив ті ж самі підстави що і у позовній заяві.

Частиною п`ятою статті 262 КАС України передбачено, що суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами, за відсутності клопотання будь-якої зі сторін про інше. За клопотанням однієї із сторін або з власної ініціативи суду розгляд справи проводиться в судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін.

З клопотаннями про розгляд справи у судовому засіданні сторони у справі не звертались.

Дослідивши матеріали справи на підтвердження й спростування заявлених позовних вимог в їх сукупності, надавши їм юридичну оцінку, суд встановив таке.

ТОВ «Гранд Чікен» зареєстроване як юридична особа 24.11.2023 року, номер запису в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань: 000001356.

З 01.02.2024 року ТОВ «Гранд Чікен» є платником податку на додану вартість та платником податку на загальній системі оподаткування., індивідуальний податковий номер - 50.

В Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб підприємців та громадських формувань містяться відомості щодо наступних видів діяльності Товариства: 01.47 Розведення свійської птиці 10.91 Виробництво готових кормів для тварин, що утримуються на фермах 46.11 Діяльність посередників у торгівлі сільськогосподарською сировиною, живими тваринами, текстильною сировиною та напівфабрикатами 46.18 Діяльність посередників, що спеціалізуються в торгівлі іншими товарами 46.21 Оптова торгівля зерном, необробленим тютюном, насінням і кормами для тварин 46.43 Оптова торгівля побутовими електротоварами й електронною апаратурою побутового призначення для приймання, записування, відтворювання звуку й зображення 46.61 Оптова торгівля сільськогосподарськими машинами й устаткованням 46.62 Оптова торгівля верстатами 46.69 Оптова торгівля іншими машинами й устаткованням 46.74 Оптова торгівля залізними виробами, водопровідним і опалювальним устаткованням і приладдям до нього 46.90 Неспеціалізована оптова торгівля 47.30 Роздрібна торгівля пальним 47.99 Інші види роздрібної торгівлі поза магазинами 52.29 Інша допоміжна діяльність у сфері транспорту 61.20 Діяльність у сфері безпроводового електрозв`язку 61.30 Діяльність у сфері супутникового електрозв`язку 61.90 Інша діяльність у сфері електрозв`язку 68.20 Надання в оренду й експлуатацію власного чи орендованого нерухомого майна 77.11 Надання в оренду автомобілів і легкових автотранспортних засобів 77.12 Надання в оренду вантажних автомобілів 77.31 Надання в оренду сільськогосподарських машин і устатковання 77.39 Надання в оренду інших машин, устатковання та товарів, н.в.і.у.

Основним видом діяльності Товариства є розведення свійської птиці (код КВЕД 01.47).

30.07.2025 року позивач направив на реєстрацію до Головного управління ДПС у Львівській області пояснення до таблиці даних платника податку на додану вартість разом із доданими документами.

05.08.2025 позивач отримав від Головного управління ДПС України у Львівській області рішення про неврахування таблиці даних платника податку на додану вартість № 13148282/45342329, підставою прийняття рішення про неврахування таблиці даних платника податку, зареєстрованої у контролюючому органі 30.07.2025 за №, стало те, що придбання товарно-матеріальних цінностей, невластивих при ведені задекларованого виду діяльності, та/або придбання товарно-матеріальних цінностей в об`ємах (обсягах) неспіввідносних з обсягами виконаних робіт (наданих послуг).

Вважаючи рішення про неврахування таблиці даних платника податку на додану вартість № 13148282/45342329 протиправним, позивач звернувся з цим позовом до суду.

Вирішуючи спір по суті, суд виходив з такого.

Відносини, що виникають у сфері справляння податків і зборів регулюються Податковим кодексом України №2755-VI від 02.12.2010 року (тут і далі в редакції, чинній на момент виникнення спірних правовідносин; далі ПК Укрїни), який, зокрема, визначає вичерпний перелік податків та зборів, що справляються в Україні, та порядок їх адміністрування, платників податків та зборів, їх права та обов`язки, компетенцію контролюючих органів, повноваження і обов`язки їх посадових осіб під час адміністрування податків, а також відповідальність за порушення податкового законодавства.

Відповідно до підпункту 20.1.45 п.20.1 ст.20 ПК України, контролюючі органи, визначені підпунктом 41.1.1 пункту 41.1 статті 41 цього Кодексу, мають право: здійснювати щоденну обробку даних та інформації електронного кабінету, необхідних для виконання покладених на них функцій з адміністрування податкового законодавства та законодавства з інших питань, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючий орган, що включає, зокрема, прийняття, обробку та аналіз документів та даних платників податків, здійснення повноважень, передбачених законом, які можуть бути реалізовані в електронній формі за допомогою засобів електронного зв`язку.

Згідно з пунктом 61.1 статті 61 ПК України, податковий контроль - система заходів, що вживаються контролюючими органами та координуються центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну фінансову політику, з метою контролю правильності нарахування, повноти і своєчасності сплати податків і зборів, а також дотримання законодавства з питань регулювання обігу готівки, проведення розрахункових та касових операцій, патентування, ліцензування та іншого законодавства, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи.

Відповідно до підпункту 62.1.2 пункту 62.1 статті 62 Податкового кодексу України податковий контроль здійснюється шляхом: інформаційно-аналітичного забезпечення діяльності контролюючих органів.

Згідно з пунктом 71.1 статті 71 ПК України, інформаційно-аналітичне забезпечення діяльності контролюючих органів комплекс заходів, що координується центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну фінансову політику, щодо збору, опрацювання та використання інформації, необхідної для виконання покладених на контролюючі органи функцій.

За приписами пунктів 74.1, 74.3 статті 74 ПК України, податкова інформація, зібрана відповідно до цього Кодексу, зберігається в базах даних Інформаційних, телекомунікаційних та інформаційно-телекомунікаційних систем (далі Інформаційні системи) центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну податкову політику. Інформаційні системи і засоби їх забезпечення, розроблені, виготовлені або придбані центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну податкову політику, є державною власністю. Система захисту податкової інформації, що зберігається в базах даних Інформаційних систем, встановлюється центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну податкову політику. Внесення інформації до баз даних Інформаційних систем та її опрацювання здійснюються контролюючим органом, визначеним підпунктом 41.1.1 пункту 41.1 статті 41 цього Кодексу, а також контролюючим органом, визначеним підпунктом 41.1.2 пункту 41.1 статті 41 цього Кодексу, в порядку інформаційної взаємодії відповідно до пункту 41.2 статті 41 цього Кодексу. Перелік Інформаційних систем визначається центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну податкову політику.

Зібрана податкова інформація та результати її опрацювання використовуються для виконання покладених на контролюючі органи функцій та завдань, а також центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну фінансову політику, для формування та реалізації єдиної державної податкової політики.

Механізм зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних (далі - Реєстр), організаційні та процедурні засади діяльності комісій з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі (далі - комісії контролюючих органів), права та обов`язки їх членів визначено Порядком зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, затвердженим постановою Кабінету Міністрів України від 11.12.2019 №1165 (далі Порядок №1165) (тут і далі в редакції, чинній на момент виникнення спірних правовідносин).

Згідно з пунктом 2 вказаного Порядку №1165, таблиця даних платника податку - зведена інформація, що подається платником податку до контролюючого органу, щодо кодів видів економічної діяльності платника податку згідно з Класифікатором видів економічної діяльності, кодів товарів згідно з УКТЗЕД та/або кодів послуг згідно з Державним класифікатором продукції та послуг (далі - Державний класифікатор), що постачаються та/або придбаваються (отримуються) платником податку, ввозяться на митну територію України.

Відповідно до пункту 12 Порядку №1165, платник податку має право подати до ДПС таблицю даних платника податку за встановленою формою (додаток 5).

Пунктом 13 Порядку №1165 передбачено, що у таблиці даних платника податку зазначаються: види економічної діяльності відповідно до КВЕД; коди товарів згідно з УКТЗЕД, що постачаються та/або придбаваються (отримуються) платником податку, ввозяться на митну територію України; коди послуг згідно з Державним класифікатором, що постачаються та/або придбаваються (отримуються) платником податку, ввозяться на митну територію України.

За приписами пунктів 14-17 Порядку №1165, таблиця даних платника податку подається з поясненням, в якому зазначається вид діяльності, з посиланням на податкову та іншу звітність платника податку.

Таблиця даних платника податку з поясненнями розглядається комісією регіонального рівня протягом п`яти робочих днів після її отримання.

Комісія регіонального рівня приймає рішення про врахування або неврахування таблиці даних платника податку, яке надсилається платнику податку в електронний кабінет технічними засобами електронних комунікацій в електронній формі з дотриманням вимог Кодексу, Законів України «Про електронні документи та електронний документообіг» та «Про електронну ідентифікацію та електронні довірчі послуги» (додаток 6).

У рішенні про неврахування таблиці даних платника податку в обов`язковому порядку зазначається причина такого неврахування. У разі прийняття рішення про неврахування таблиці даних платника у відповідних полях рішення зазначається детальна інформація, що стала підставою для неврахування таблиці даних платник податку, а саме: тип операції (придбання/постачання), період здійснення господарської операції, код згідно з УКТЗЕД/ДКПП/умовним кодом товару, податковий номер платника податку, задіяного в ризиковій операції, дата включення платника податку, задіяного в ризиковій операції, до переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості платника податку.

Відповідно до пункту 18 Порядку, таблиця даних платника податку враховується ДПС в автоматичному режимі у разі, коли: така таблиця подається платниками податку - сільськогосподарськими товаровиробниками, включеними до Реєстру отримувачів бюджетної дотації відповідно до Закону України «Про державну підтримку сільського господарства України», та/або сільськогосподарськими товаровиробниками, які на 31 грудня 2016 року застосовували спеціальний режим оподаткування відповідно до статті 209 Кодексу (у редакції, що діяла на 31 грудня 2016 року) та мають у власності (право власності/користування) та/або на умовах оренди земельні ділянки, загальна площа яких становить не менш як 200 гектарів включно станом на 1 січня та які відображені в податковій звітності до 20 лютого поточного року (до 20 лютого поточного року враховується наявність таких ділянок за звітний період попереднього року), та у поданій таблиці даних платника податку зазначаються відомості про постачання (виготовлення) таких груп товарів за кодами згідно з УКТЗЕД, як живі тварини (код згідно з УКТЗЕД 01); риба і ракоподібні, молюски та інші водяні безхребетні (код згідно з УКТЗЕД 03); молоко та молочні продукти; яйця птиці; натуральний мед; їстівні продукти тваринного походження, в іншому місці не зазначені (код згідно з УКТЗЕД 04); овочі та деякі їстівні коренеплоди і бульби (код згідно з УКТЗЕД 07); їстівні плоди та горіхи; шкірки цитрусових або динь (код згідно з УКТЗЕД 08); зернові культури (код згідно з УКТЗЕД 10); насіння і плоди олійних рослин; інше насіння, плоди та зерна; технічні або лікарські рослини; солома і фураж (код згідно з УКТЗЕД 12); зазначена таблиця подається платниками податку, в яких значення показників D та Р, розрахованих у порядку, встановленому пунктом 3 цього Порядку, мають такі розміри: D>0,02, Р.

Пунктом 19 Порядку передбачено, що комісії контролюючих органів приймають рішення про неврахування таблиці даних платника податку (додаток 7), врахованої відповідно до пунктів 16 та/або 18 цього Порядку, комісія центрального рівня приймає рішення про неврахування таблиці даних платника податку, врахованої відповідно до рішення про задоволення скарги щодо рішення про неврахування таблиці даних платника податку на додану вартість, що надсилається платнику податку в електронний кабінет технічними засобами електронних комунікацій в електронній формі, з дотриманням вимог Кодексу, Законів України «Про електронні документи та електронний документообіг» та «Про електронну ідентифікацію та електронні довірчі послуги», якщо:

стосовно платника податку прийнято рішення про відповідність критеріям ризиковості платника податку (додаток 4), визначених у пунктах 1-5 додатка 1;

до контролюючого органу надійшла податкова інформація щодо невідповідності інформації, зазначеної в таблиці даних платника податку, видам економічної діяльності відповідно до Класифікатора видів економічної діяльності, кодам товарів згідно з УКТЗЕД та/або кодам послуг згідно з Державним класифікатором, що постачаються та/або придбаваються (отримуються) платником податку, ввозяться на митну територію України, яка свідчить про надання платником податку недостовірної інформації в таблиці даних платника податку.

У рішенні про неврахування таблиці даних платника, у відповідних полях рішення зазначається детальна інформація, що стала підставою для неврахування таблиці даних платника податку, а саме: тип операції (придбання/постачання), період здійснення господарської операції, код згідно з УКТЗЕД/ДКПП/умовним кодом товару, податковий номер платника податку, задіяного в ризиковій операції, дата включення платника податку, задіяного в ризиковій операції, до переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості платника податку.

Отже, з аналізу наведених правових норм вбачається, що рішення про неврахування таблиці даних платника податку в обов`язковому порядку повинно містити чітку підставу для такого неврахування.

Суд встановив, що 30.07.2025 року позивач направив на реєстрацію до Головного управління ДПС у Львівській області пояснення до таблиці даних платника податку на додану вартість разом із доданими документами.

Однак, 05.08.2025 позивач отримав від Головного управління ДПС України у Львівській області рішення про неврахування таблиці даних платника податку на додану вартість №13148282/45342329. Підставою прийняття рішення про неврахування таблиці даних платника податку, зареєстрованої у контролюючому органі 30.07.2025 за №, стало те, що придбання товарно-матеріальних цінностей, невластивих при ведені задекларованого виду діяльності, та/або придбання товарно-матеріальних цінностей в об`ємах (обсягах) неспіввідносних з обсягами виконаних робіт (наданих послуг).

Суд зазначає, що оскаржене рішення відповідача є актом індивідуальної дії.

Головною рисою таких актів є їхня конкретність (гранична чіткість), а саме: чітке формулювання конкретних юридичних волевиявлень суб`єктами адміністративного права, які видають такі акти; розв`язання за їх допомогою конкретних, а саме індивідуальних, справ або питань, що виникають у сфері державного управління; чітка визначеність адресата, конкретної особи або осіб; виникнення конкретних адміністративно-правових відносин, обумовлених цими актами; чітка відповідність такого акта нормам чинного законодавства.

Конституційний Суд України у рішенні від 08.06.2016 №3-рп/2016 зазначив, що принцип правової визначеності не виключає визнання за органом державної влади певних дискреційних повноважень у прийнятті рішень, однак у такому випадку має існувати механізм запобігання зловживанню ними. Цей механізм повинен забезпечувати, з одного боку, захист особи від свавільного втручання органів державної влади у її права і свободи, а з другого - наявність можливості у особи передбачати дії цих органів.

В даному випадку, наведений механізм полягає в обов`язку податкового органу визначити, чому подана платником податку інформація не прийнята, яка конкретно інформація, зазначена платником податку в таблиці даних платника податку є, на думку податкового органу, недостовірною.

Проте зазначення відповідачем у спірному рішенні таких підстав, як те, що придбання товарно-матеріальних цінностей, невластивих при ведені задекларованого виду діяльності, та/або придбання товарно-матеріальних цінностей в об`ємах (обсягах) неспіввідносних з обсягами виконаних робіт (наданих послуг), не дають можливості встановити суті порушення та можливості його виправити позивачем, що свідчить про те, що вказане рішення не конкретизовано.

Суд зауважує, що наявність у формі рішення рядка "інше" зобов`язує комісію контролюючого органу у доступній формі викласти чіткі і конкретні мотиви неврахування таблиці даних платника податку.

Водночас, у спірному рішенні не наведено числові показники, періоди придбаного та реалізованого товару, про придбання товарно-матеріальних цінностей, невідповідних видам діяльності, чи їх придбання в обсягах, які не відповідають обсягам наданих послуг/виконаних робіт.

На необхідність зазначення в рішенні про неврахування таблиці даних платника податку на додану вартість конкретної податкової інформації та доведення її наявності під час судового розгляду справи неодноразово вказував Верховний Суд, зокрема, у своїй постанові від 20.04.2023 у справі №380/4746/22 та від 31.05.2023 у справі №280/1255/20.

Суд звертає увагу, що сам по собі аналіз господарської діяльності позивача та податкова інформація, не є безумовною підставою для неврахування таблиці даних платника податку на додану вартість, поданої позивачем, оскільки вона має бути підтверджена відповідними доказами.

Однак, спірне у справі рішення не має жодної конкретизації, що свідчить про його необґрунтованість та невідповідність Порядку №1165, яким передбачено те, що рішення про неврахування таблиці даних платника податку в обов`язковому порядку повинно містити чітку підставу для такого неврахування.

Щодо підстав для неврахування таблиці даних платника податку на додану вартість, які містяться у графі "інше" оскаржуваного рішення, суд зазначає наступне.

Для підтвердження здійснюваної діяльності до Таблиці даних платника податку на додану вартість позивач додав пояснення та ряд документів щодо матеріально-технічної бази підприємства, а також документи, що підтверджують господарські операції щодо придбання та реалізацію товарів.

Суд також зазначає, що прозорість адміністративних процедур є ефективним запобіжником державному свавіллю. Вмотивоване рішення демонструє особі, що вона була почута, дає стороні можливість апелювати проти нього. Лише за умови прийняття обґрунтованого рішення може забезпечуватися належний публічний та, зокрема, судовий контроль за адміністративними актами суб`єкта владних повноважень.

Про дотримання контролюючим органом вимог обґрунтованості під час прийняття відповідного акта індивідуальної дії свідчитиме належна мотивація його висновку, зокрема зі встановленням обставин, що мають значення для реєстрації податкової накладної, а також за умови посилання на докази, якими такі обставини обґрунтовані, із зазначенням причин їх прийняття чи відхилення.

І навпаки, ненаведення мотивів прийнятих рішень не дає змоги суду встановити дійсні підстави та причини, за яких цей орган дійшов саме таких висновків, надати їм належну правову оцінку, та встановити законність, обґрунтованість, пропорційність прийнятого рішення.

Враховуючи наведене, суд дійшов висновку про невідповідність оскаржених рішень критеріям правомірності рішень суб`єктів владних повноважень, викладеним у частині другій статті 2 Кодексу адміністративного судочинства України (далі КАС України).

Таким чином, суд вважає, що рішення Комісії з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних Головного управління Державної податкової служби у Львівській області про врахування/неврахування таблиці даних платника податку на додану вартість від 05.08.2025 року № 13148282/45342329 є протиправним та підлягає скасуванню.

З огляду на вказане, суд вважає, що з метою повного та ефективного захисту прав позивача необхідно зобов`язати Головне управління ДПС у Львівській області врахувати в Єдиному реєстрі податкових накладних подану Товариством з обмеженою відповідальністю Гранд Чікен таблицю даних платника податків на додану вартість № від 30.07.2025 днем її фактичного подання на реєстрацію.

Відповідно до частини другої статті 19 Конституції України та частини третьої статті 2 КАС України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Згідно з вимогами статті 78 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення.

В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача, якщо він заперечує проти адміністративного позову.

Відповідно до статті 90 КАС України суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні.

Виходячи із заявлених позовних вимог, системного аналізу положень чинного законодавства України та доказів, зібраних у справі, суд дійшов висновку, що позов необхідно задовольнити повністю.

Вирішуючи питання розподілу судових витрат, суд виходив з такого.

Відповідно до частини першої статті 139 КАС України при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.

Згідно з частиною другою статті 4 Закону України "Про судовий збір" за подання до адміністративного суду адміністративного позову немайнового характеру, який подано суб`єктом владних повноважень, юридичною особою або фізичною особою - підприємцем складає 1 розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Статтею 7 Закону України "Про Державний бюджет України на 2025 рік" встановлено, що прожитковий мінімум для працездатних осіб з 1 січня 2025 року - 3028 гривні.

Як видно з позовної заяви, позивач просить визнати протиправним та скасувати одне рішення ГУ ДПС у Львівській області про врахування/неврахування таблиці даних платника податку на додану вартість від 05 серпня 2025 року № 13148282/45342329

Відповідно до частини п`ятої статті 242 КАС України, суд при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

Так, у постанові Касаційного адміністративного суду у складі Верховного Суду від 02.12.2021 року у справі №280/5145/19 зазначено, що вимога про визнання протиправними акта, дії чи бездіяльності як передумови для застосування інших способів захисту порушеного права (скасувати або визнати не чинним рішення чи окремі його положення, зобов`язати прийняти рішення, вчинити дії чи утриматися від їх вчинення тощо), як способу усунення наслідків протиправності акта, дій чи бездіяльності, є однією вимогою.

Таким чином, при зверненні до суду з цим позовом позивач повинен був сплатити судовий збір як за одну вимогу немайнового характеру, тобто 3028,00 грн.

Натомість позивач за подання цього позову, сплатив судовий збір у розмірі 6056,00 грн, тобто на 3028 грн більше, ніж встановлено Законом.

Таким чином, відповідно до статті 139 КАС України з ГУ ДПС у Львівській області за рахунок його бюджетних асигнувань необхідно стягнути судовий збір у розмірі 3028,00 грн.

Щодо решти суми судового збору, то відповідно до пункту 1 частини першої статті 7 Закону України "Про судовий збір" сплачена сума судового збору повертається за клопотанням особи, яка його сплатила за ухвалою суду в разі внесення судового збору в більшому розмірі, ніж встановлено законом.

Відповідно до статті 139 КАС України з ГУ ДПС у Львівській області за рахунок його бюджетних асигнувань необхідно стягнути судовий збір у розмірі 3028,00 грн.

Керуючись статтями 2, 6, 8-10, 13, 14, 72-76, 139, 241-246, 250, 262 КАС України, суд

ВИРІШИВ:

позов задовольнити повністю.

Визнати протиправним та скасувати рішення Комісії з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних Головного управління Державної податкової служби у Львівській області про врахування/неврахування таблиці даних платника податку на додану вартість від 05 серпня 2025 року № 13148282/45342329.

Зобов`язати Головне управління ДПС у Львівській області (, місцезнаходження: 79026, Львівська область м. Львів, вул. Стрийська, 35) врахувати в Єдиному реєстрі податкових накладних подану Товариством з обмеженою відповідальністю Гранд Чікен таблицю даних платника податків на додану вартість № від 30.07.2025 днем її фактичного подання на реєстрацію.

Стягнути за рахунок бюджетних асигнувань Головного управління ДПС у Львівській області (, місцезнаходження: 79003, м. Львів, вул. Стрийська, 35) на користь Товариства з обмеженою відповідальністю "Гранд Чікен" ( місцезнаходження: 81110, Львівська обл., Львівський р-н., с. Зимна Вода, вул. Шухевича, буд. 134) судовий збір у розмірі 3028 (три тисячі двадцять вісім) грн 00 коп.

Рішення суду першої інстанції набуває чинності після закінчення строку подання апеляційної скарги, встановленого Кодексом адміністративного судочинства України, якщо таку скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набуває чинності після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається до Восьмого апеляційного адміністративного суду протягом тридцяти днів з дня складення повного рішення суду.

Суддя Мричко Н.І.