Справа № 320/64876/25
Суддя: Панченко Н.Д.
Дата ухвалення: 2026-01-07 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

КИЇВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

07 січня 2026 року м. Київ № 320/64876/25

Суддя Київського окружного адміністративного суду Панченко Н.Д., розглянувши позовну заяву ОСОБА_1 до Міністерства оборони України, ІНФОРМАЦІЯ_1 про визнання протиправними дій та зобов`язання вчинити певні дії,

ВСТАНОВИВ:

До Київського окружного адміністративного суду звернувся ОСОБА_1 з позовом до Міністерства оборони України, ІНФОРМАЦІЯ_1 , в якому просить суд:

- визнати протиправним втручання Міністерства оборони України та територіальних центрів комплектування та соціальної підтримки у правове становище Позивача шляхом обліку його як військовозобов`язаного та внесення відповідних відомостей до Єдиного державного реєстру призовників, військовозобов`язаних та резервістів без прийняття індивідуального адміністративного акта про зміну або поновлення військово - облікового статусу;

- визнати відсутність у Міністерства оборони України та територіальних центрів комплектування та соціальної підтримки повноважень вважати Позивача військовозобов`язаним та застосовувати до нього заходи військового обліку, з огляду на припинення його військово-облікового статусу у 2006-2007 роках на підставі пункту 5 статті 37 Закону України «Про військовий обов`язок і військову службу» (у редакції, чинній на момент прийняття відповідного рішення), та за відсутності будь-якого індивідуального адміністративного акта про його поновлення;

- зобов`язати територіальний центр комплектування та соціальної підтримки привести відомості щодо Позивача у Єдиному державному реєстрі призовників, військовозобов`язаних та резервістів у відповідність до довідки ІНФОРМАЦІЯ_2 від 20 лютого 2007 року № 1/84 з урахуванням усіх відомостей, зазначених на лицьовому та зворотному боці цієї довідки;

- зобов`язати Міністерство оборони України та територіальні центри комплектування та соціальної підтримки утриматися від вчинення дій, спрямованих на застосування до Позивача будь-яких заходів у сфері військового обліку, у тому числі викликів, направлень та вимог, за відсутності нового індивідуального адміністративного акта, прийнятого у встановленому законом порядку;

- встановити судовий контроль за виконанням рішення суду відповідно до статті 382 Кодексу адміністративного судочинства України.

Дослідивши позовну заяву на предмет дотримання процесуальних норм щодо її форми та змісту, суд констатує її невідповідність та вважає за необхідне залишити позов без руху.

Перевіривши подану позовну заяву на відповідність вимогам статей 160, 161 Кодексу адміністративного судочинства України, суд дійшов висновку, що вона подана з порушенням установлених процесуальних вимог, що перешкоджає відкриттю провадження у справі.

Відповідно до статті 2 КАС України та усталеної практики Верховного Суду, предметом адміністративного судочинства є спори щодо конкретних рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень, які мають зовнішній прояв та безпосередньо впливають на правове становище особи. Як неодноразово зазначав Верховний Суд, адміністративний суд не здійснює абстрактного нормоконтролю та не вирішує гіпотетичних або декларативних спорів.

Зі змісту позовної заяви вбачається, що позивач, формулюючи вимогу про визнання протиправним втручання Міністерства оборони України та територіальних центрів комплектування та соціальної підтримки у його правове становище, не ідентифікує конкретного рішення, дії або бездіяльності, які підлягають судовому контролю. Верховний Суд у своїх правових висновках наголошував, що сам по собі факт внесення інформації до державних реєстрів без оскарження відповідного управлінського рішення не утворює самостійного предмета адміністративного спору .

Обґрунтовуючи наявність протиправної бездіяльності, позивач посилається на неприйняття індивідуального адміністративного акта щодо зміни або поновлення його військово-облікового статусу. Водночас, як зазначено Верховним Судом, для кваліфікації поведінки суб`єкта владних повноважень як протиправної бездіяльності необхідно встановити наявність чітко визначеного законом обов`язку вчинити певні дії у визначений строк, а також звернення особи з вимогою про виконання такого обов`язку (постанови Верховного Суду від 25.04.2018 у справі № 826/2042/17, від 04.11.2020 у справі № 640/3158/19). Відсутність у позовній заяві посилань на норми права, які б прямо покладали на відповідача обов`язок прийняття відповідного акта, унеможливлює встановлення складу протиправної бездіяльності.

Позовна вимога про визнання відсутності у Міністерства оборони України та територіальних центрів комплектування та соціальної підтримки повноважень вважати позивача військовозобов`язаним не узгоджується зі способами судового захисту, визначеними статтею 5 КАС України. Верховний Суд у своїй практиці послідовно зазначає, що встановлення або спростування компетенції суб`єкта владних повноважень як абстрактної категорії не є самостійним способом захисту прав фізичної особи, якщо така вимога не пов`язана з оскарженням конкретного рішення, дії або бездіяльності.

Також позовна вимога про зобов`язання територіального центру комплектування та соціальної підтримки привести відомості щодо позивача у Єдиному державному реєстрі у відповідність до довідки від 20 лютого 2007 року № 1/84 сформульована без належної конкретизації. Верховний Суд наголошує, що судове рішення має бути чітким, визначеним та таким, що підлягає реальному виконанню, а абстрактно сформульовані зобов`язальні вимоги суперечать принципу правової визначеності.

Крім того, вимога про зобов`язання відповідачів утриматися від вчинення будь-яких дій щодо позивача у сфері військового обліку фактично спрямована на запобігання можливим порушенням у майбутньому. Верховний Суд у своїй практиці зазначає, що адміністративний суд не здійснює превентивного контролю за діяльністю суб`єктів владних повноважень поза межами конкретного спору, а такі вимоги за своєю правовою природою співвідносяться з інститутом забезпечення позову, врегульованим главою 10 КАС України.

Також, відповідно до пункту 4 частини 5 статті 160 Кодексу адміністративного судочинства України, в позовній заяві зазначаються: зміст позовних вимог і виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, а в разі подання позову до декількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з відповідачів.

Так, позивач визначає відповідачем ІНФОРМАЦІЯ_3 .

Натомість позовні вимоги до ІНФОРМАЦІЯ_1 не заявлені.

В той же час, заявлені вимоги до неідентифікованих та не визначених територіальних центрів комплектування та соціальної підтримки.

Відтак, позивачеві необхідно уточнити прохальну частину заявленого позову, привівши зміст позовних вимог у відповідність до суб`єктного складу у справі, обставин, якими такі вимоги обґрунтовує, визначитись із належним способом захисту порушеного права та конкретизувати свої позовні вимоги.

Також, відповідно до п. 2 ч. 5 ст. 160 КАС України в позовній заяві зазначаються повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові) (для фізичних осіб) сторін та інших учасників справи, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), поштовий індекс, ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України), реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серія паспорта для фізичних осіб - громадян України (якщо такі відомості відомі позивачу), відомі номери засобів зв`язку, адреса електронної пошти, відомості про наявність або відсутність електронного кабінету.

Всупереч вимогам позивач не зазначив відомості про наявність або відсутність електронного кабінету у сторін, відомих номерів засобів зв`язку, адреси електронної пошти.

Крім цього, відповідно до частини третьої статті 161 КАС України до позовної заяви додається документ про сплату судового збору у встановленому порядку і розмірі або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Судовий збір - це грошова сума, що сплачується особою, яка звертається до суду. Розмір судового збору визначається законом і залежить від об`єктивних ознак позову (заяви), з яких правовідносин він виник і який предмет позову. Умови сплати судового збору однакові і рівні для всіх позивачів, а пільги щодо його сплати передбачені безпосередньо законом.

Правові засади справляння судового збору, платників, об`єкти та розміри ставок судового збору, порядок сплати, звільнення від сплати та повернення судового збору визначено Законом України Про судовий збір.

Частиною першою статті 3 Закону України Про судовий збір передбачено, що судовий збір справляється за подання до суду позовної заяви та іншої заяви, передбаченої процесуальним законодавством.

Відповідно до частини першої статті 4 зазначеного Закону судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Підпунктом 1 пункту 3 частини другої статті 4 Закону України Про судовий збір визначено, що ставки судового збору встановлюються у таких розмірах: за подання до адміністративного суду адміністративного позову немайнового характеру, який подано фізичною особою - 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Законом України Про Державний бюджет України на 2025 рік установлено у 2025 році прожитковий мінімум на одну особу в розрахунку на місяць для працездатних осіб з 1 січня 2025 року 3 028 грн.

Як встановлено судом, позивачем заявлено 6 вимог немайнового характеру (3 до Міністерства оборони України, та 3 до територіальних центрів комплектування та соціальної підтримки).

Так, Законом України «Про Державний бюджет України на 2025 рік», установлено у 2025 році прожитковий мінімум для працездатних осіб: з 01 січня 2025 року становить 3028,00 грн.

Таким чином, при зверненні до суду із цим адміністративним позовом позивачеві необхідно було сплатити 7 267,20 грн судового збору (3028*0,4*6).

Проте, в порушення вимог частини третьої статті 161 КАС України до позовної заяви позивачем не долучено документ про сплату судового збору.

Водночас, позивачем заявлене клопотання про звільнення від сплати судового збору.

В обґрунтування зазначив, що спір стосується оскарження дій та бездіяльності суб`єктів владних повноважень.

Згідно з ст. 8 Закону України «Про судовий збір», враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі, за таких умов:

1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу за попередній календарний рік фізичної особи, яка подає позовну заяву, іншу заяву, скаргу, апеляційну чи касаційну скаргу; або

2) особами, які подають позовну заяву, іншу заяву, скаргу, апеляційну чи касаційну скаргу, є:

а) військовослужбовці;

б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів;

в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю;

г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї;

ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або

3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю; або

4) заявником (позивачем) у межах справи про банкрутство (неплатоспроможність) є юридична або фізична особа, у тому числі фізична особа - підприємець, яка перебуває у судових процедурах розпорядження майном, санації або реструктуризації боргів, за клопотанням арбітражного керуючого (розпорядника майна, керуючого санацією, керуючого реструктуризацією) або боржника.

Суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.

При визначенні майнового стану особи для цілей цієї статті суд може враховувати інформацію про розмір доходів за попередній календарний рік, перебування на утриманні непрацездатних членів сім`ї, наявність у власності нерухомого, рухомого майна та/або іншого цінного майна, а також інші обставини, які мають значення для оцінки майнового стану особи.

Разом із цим, Верховний Суд неодноразово висловлював висновки стосовно того, які документи можуть бути належними доказами майнового стану сторони при вирішенні питання стосовно наявності підстав для відстрочення та розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його сплати відповідно до ст. 8 Закону України «Про судовий збір», зокрема в ухвалі Великої Палати Верховного Суду від 04 квітня 2023 року у справі № 9901/988/18.

У зазначеній ухвалі Великої Палати Верховного Суду від 04 квітня 2023 року у справі № 9901/988/18 висловлені наступні висновки: «…указані відомості з Державного реєстру фізичних осіб - платників податків про джерела / суми виплачених доходів та утриманих податків Головного управління ДПС у м. Києві від 15 лютого 2023 року № 2655-23-00557 не виключають можливості отримання скаржником інших доходів, зокрема, від Пенсійного фонду України, Управління праці та соціального захисту населення, Державного центру зайнятості…тому для підтвердження наявності у нього пільг щодо сплати судового збору, передбачених статтею 5 Закону № 3674-VI, необхідно надати копії документів а саме:

- довідку з Пенсійного фонду України про наявність / відсутність виплат ОСОБА_1 за 2022 рік ;

- довідку з Управління праці та соціального захисту населення про наявність / відсутність виплат ОСОБА_1 за 2022 рік;

- довідку з Державного центу зайнятості про наявність / відсутність виплат ОСОБА_1 за 2022 рік».

Проте, до клопотання про звільнення від сплати судового збору позивачем не долучений жодний із вищезазначених документів, що вказує на його необґрунтованість.

Таким чином, чинне законодавство України не звільняє позивача від сплати судового збору за подання даної позовної заяви.

Інші правові підстави для звільнення від сплати судового збору в матеріалах справи відсутні.

Наведені обставини вказують на невідповідність позовної заяви вимогам процесуального закону.

Відповідно до статті 169 Кодексу адміністративного судочинства України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Недоліки позовної заяви мають бути усунені шляхом подання до суду:

- уточненої позовної заяви (у кількості примірників, відповідно до кількості учасників справи та один для суду), яка відповідає вимогам, встановленим статтями 160, 161 Кодексу адміністративного судочинства України, а саме: Чітко визначити предмет адміністративного позову, зокрема зазначити конкретні рішення, дії або бездіяльність Міністерства оборони України та/або територіальних центрів комплектування та соціальної підтримки, які, на думку позивача, порушують його права, свободи чи законні інтереси; Розкрити зміст та характер втручання у правове становище позивача, із зазначенням часу, способу та правових наслідків такого втручання, а також обґрунтувати причинно-наслідковий зв`язок між поведінкою відповідачів та порушенням прав позивача; Належним чином обґрунтувати вимогу про визнання бездіяльності протиправною, зокрема: зазначити конкретний обов`язок суб`єкта владних повноважень, передбачений нормами матеріального права; вказати норму закону, якою встановлено обов`язок прийняття індивідуального адміністративного акта щодо зміни або поновлення військово-облікового статусу; визначити строк виконання такого обов`язку та обставини його порушення; Узгодити заявлені позовні вимоги зі способами судового захисту, визначеними статтею 5 Кодексу адміністративного судочинства України, виключивши вимоги, які не є предметом адміністративного судового контролю або мають абстрактний характер, зокрема вимогу про встановлення відсутності повноважень суб`єктів владних повноважень; Конкретизувати зобов`язальну вимогу щодо приведення відомостей у Єдиному державному реєстрі призовників, військовозобов`язаних та резервістів, зазначивши: які саме відомості підлягають зміні або виключенню; у чому полягає їх невідповідність довідці від 20 лютого 2007 року № 1/84; які конкретні дії має вчинити відповідач для виконання можливого судового рішення; Уточнити позовні вимоги щодо зобов`язання утриматися від вчинення дій, привівши їх у відповідність до правової природи адміністративного позову або виключивши як такі, що не спрямовані на захист уже порушеного права.

- відомості про наявність або відсутність електронного кабінету сторін, відомі номерів засоби зв`язку, адреси електронної пошти;

- оригіналу документа про сплату 7267,20 грн судового збору або документів, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Інформація щодо реквізитів сплати судового збору за подання позовних заяв до Київського окружного адміністративного суду є загальнодоступною, оприлюднена на офіційному веб-порталі "Судова влада України" за інтернет-адресою http://adm.ko.court. gov.ua/sud1070//tax, а також розміщена на інформаційних стендах Київського окружного адміністративного суду.

Зважаючи на надану законодавцем до початку функціонування всіх підсистем (модулів) ЄСІТС технічну можливість розглядати (формувати та зберігати) справи в паперовій, електронній чи змішаній формі, суддя вважає за доцільне дану справу розглядати у змішаній формі (електронній формі).

Керуючись статтями 160, 161, 169, 171, 243, 248 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

УХВАЛИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 до Міністерства оборони України, ІНФОРМАЦІЯ_1 про визнання протиправними дій та зобов`язання вчинити певні дії залишити без руху.

Протягом п`яти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху позивачеві необхідно усунути недоліки позовної заяви у спосіб, визначений даною ухвалою.

Копію ухвали суду надіслати (вручити, надати) позивачу (його представнику), зокрема, шляхом направлення тексту ухвали електронною поштою, факсимільним повідомленням (факсом, телефаксом), телефонограмою.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та не підлягає оскарженню. Заперечення на ухвалу можуть бути включені до апеляційної скарги на рішення суду.

Суддя Панченко Н.Д.