Справа № 380/25615/25
Суддя: Кисильова Ольга Йосипівна
Дата ухвалення: 2026-01-05 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ЛЬВІВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

05 січня 2026 рокусправа № 380/25615/25

Суддя Львівського окружного адміністративного суду Кисильова О.Й., перевіривши виконання вимог статей 160-161 КАС України за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Львівського міжрегіонального управління Міністерства юстиції України про визнання протиправними рішення та бездіяльності, зобов`язання вчинити дії, стягнення моральної шкоди,

в с т а н о в и л а:

ОСОБА_1 (далі - позивач) звернулася до суду з адміністративним позовом до Львівського міжрегіонального управління Міністерства юстиції України (далі відповідач), у якому просить:

мовою оригіналу

"1. Прийняти до розгляду позовну заяву та відкрити провадження у справі;

2. Звільнити від сплати судового збору через брак коштів;

3. Розглядати справу за правилами загального провадження;

4. Визнати протиправними рішення та бездіяльність Львівського міжрегіонального управління Міністерства юстиції України , що полягає у не наданні відповідді від 26.12.2025, Пі-Л-19/11.3-11/25, підписував ОСОБА_2 запитуваної в інформаційному запиті від 22.12.2025 № 2 ОСОБА_1 публічної інформації, не інформування запитувача щодо наявного чи відсутнього у Львівського міжрегіонального управління Міністерства юстиції України статусу розпорядника запитуваної інформації та не застосуванні при прийнятті рішення за розглядом цього інформаційного запиту положень пункту 3 статті 22 Закону України "Про доступ до публічної інформації" за необхідності надання запитуваної інформації запитувачу;

5. Визнати протиправними рішення та бездіяльність Львівського міжрегіонального управління Міністерства юстиції України, що полягає у відсутності у відповіді від 26.12.2025, Пі-Л-19/11.3-11/25, підписував ОСОБА_2 на інформаційний запит 22.12.2025 № 2 ОСОБА_1 інформації щодо номеру реєстрації у системі документообігу цього інформаційного запиту, що створює труднощі запитувачу інформації та необхідність повторного звернення для отримання цієї інформації та не наданні його запитуваної копії з вхідним номером реєстрації, про що позивач просила;

6. Зобов`язати Львівське міжрегіональне управління Міністерства юстиції України надати запитувану ОСОБА_1 запитувану в інформаційному запиті від 22.12.2025 № 2 ОСОБА_1 публічну інформацію у повному обсязі та, в разі необхідності, для надання відповідачу запитуваної публічної інформації у повному обсязі, зобов`язати Львівське міжрегіональне управління Міністерства юстиції України при повторному розгляді цього інформаційного запиту від 22.12.2025 № 2 ОСОБА_1 застосувати норму закону, встановлену пунктом 3 статті 22 Закону України « Про доступ до публічної інформації»;

7. Відшкодувати відповідачем Львівське міжрегіональне управління Міністерства юстиції України ОСОБА_1 завдану протиправним рішеннями та бездіяльністю моральну шкоду у величині 2.000.000,00 (два мільйони) грн;

8. Відшкодувати відповідачем Львівське міжрегіональне управління Міністерства юстиції України Лутчин Л.М. усі витрати , пов`язані з поданням та розглядом судом цього адміністративного позову."

Відповідно до п. 3 ч. 1 ст. 171 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України) суддя після одержання позовної заяви з`ясовує, чи відповідає позовна заява вимогам, встановленим ст.ст. 160, 161, 172 цього Кодексу.

Перевіривши позовну заяву та додані до неї матеріали суддя встановила, що позовна заява подана без додержання вимог, встановлених ст. ст. 160, 161 цього Кодексу.

Частиною 2 ст. 160 КАС України визначено, що позовна заява подається в письмовій формі позивачем або особою, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах інших осіб.

Відповідно до ч. 3 ст. 9 КАС України кожна особа, яка звернулася за судовим захистом, розпоряджається своїми вимогами на свій розсуд, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Таким правом користуються й особи, в інтересах яких подано позовну заяву, за винятком тих, які не мають адміністративної процесуальної дієздатності.

За приписами ч. 1 ст. 43 КАС України здатність мати процесуальні права та обов`язки в адміністративному судочинстві (адміністративна процесуальна правоздатність) визнається за громадянами України, іноземцями, особами без громадянства, органами державної влади, іншими державними органами, органами влади Автономної Республіки Крим, органами місцевого самоврядування, їх посадовими і службовими особами, підприємствами, установами, організаціями (юридичними особами).

Позовна заява подана від імені ОСОБА_1 , однак до суду не надано належним чином завірених доказів адміністративно-процесуальної правоздатності (копії паспорта та реєстраційного номера облікової картки платника податків) на підтвердження особи позивача.

З огляду на вказане, суддя зазначає, що позивачу необхідно надати документи, що посвідчують особу, а також ті, що підтверджують зареєстроване місце проживання. Ця вимога суду не є формальною, оскільки впливає на строк розгляду справи (повідомлення учасників), а в майбутньому може вплинути на хід виконання судового рішення у справі.

Відповідно до ч. 1 ст. 160 КАС України, у позовній заяві позивач викладає свої вимоги щодо предмета спору та їх обґрунтування.

Під змістом позовних вимог розуміються запропоновані позивачем способи судового захисту свого права, свободи чи інтересу, які повинні бути сформульовані максимально чітко і зрозуміло. Обставинами, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, є конкретні юридичні факти, з настанням яких суб`єкти публічного права вступають між собою у спірні правовідносини. Позовні вимоги і обставини в їх обґрунтування мають викладатися лаконічно, чітко, зрозуміло, з використанням прийнятої юридичної термінології. Обставини, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, складають підставу позову. Підстава позову перебуває у нерозривному логічному взаємозв`язку із змістом позовних вимог (з предметом позову). Виклад обставин підстави позову необхідний для визначення тотожності позову та визначення предмета доказування в спорі між сторонами.

Позовні вимоги повинні бути викладенні чітко і зрозуміло, сформульовано спосіб захисту права, який, на думку позивача, є належний для відповідної вимоги.

Відповідно до вимог п. 4 ч. 5 ст. 160 КАС України у позовній заяві зазначається зміст позовних вимог і виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, а в разі подання позову до декількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з відповідачів.

Так, обов`язок по визначенню (формулюванню) позовних вимог, з якими особа звертається до суду за захистом своїх прав на етапі подання позовної заяви процесуальним законодавством покладено на позивача, саме для цього законодавцем визначені вимоги до позовної заяви, що міститься в статті 160 КАС України.

Тобто, визначитися з предметом спору має саме позивач, оскільки він є ініціатором судового процесу, а суд створює умови для реалізації ним процесуальних прав сторони спору.

Аналогічні правові висновки, викладені у постанові Верховного Суду від 31.10.2018 у справі № 826/16958/17.

Наведене свідчить про недотримання позивачем вимог п. 4 ч. 5 ст. 160 КАС України, у зв`язку з чим позивачу в порядку усунення недоліків позовної заяви необхідно уточнити позовні вимоги шляхом викладення позовної заяви (її прохальної частини) в новій редакції.

Відповідно до п. 7 ч. 5 ст. 160 КАС України в позовній заяві, зокрема, зазначається відомості про вжиття заходів забезпечення доказів або позову до подання позовної заяви, якщо такі здійснювалися.

Порушуючи вимоги п.7 ч.5 ст.160 КАС України, позивачем в позовній заяві не вказано, чи вживались заходи забезпечення доказів до подання позовної заяви.

Відповідно до п. 8 ч. 5 ст. 160 КАС України, в позовній заяві зазначається, зокрема, наявність у позивача або іншої особи оригіналів письмових або електронних доказів, копії яких додано до заяви.

Порушуючи вимоги зазначеної статті, у позовній заяві не зазначено щодо наявності у позивача або іншої особи оригіналів письмових або електронних доказів, копії яких додано до заяви.

Крім того, відповідно до п. 5 ч. 5 ст. 160 КАС України у позовній заяві зазначається виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги із зазначенням доказів, що підтверджують вказані обставини.

Позивач зобов`язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги (якщо подаються письмові чи електронні докази - позивач може додати до позовної заяви копії відповідних доказів) (ч. 4 ст. 161 КАС України).

Письмові докази подаються в оригіналі або в належним чином засвідченій копії, якщо інше не визначено цим Кодексом. Якщо для вирішення спору має значення лише частина документа, подається засвідчений витяг з нього (ч. 2 ст. 94 КАС України).

Відповідно до п. 4 постанови Пленуму Верховного Суду України Про судову практику у справах про відшкодування моральної (немайнової) шкоди від 31.03.1995 № 4 позивач повинен зазначити у чому полягає ця шкода, якими неправомірними діями чи бездіяльністю її заподіяно, з яких міркувань він виходить, визначаючи розмір моральної шкоди, та якими доказами це підтверджується.

Проте, всупереч наведеному, позивачем не наведено обґрунтований розрахунок суми, вказаної у прохальній частині моральної та матеріальної шкоди.

Під обґрунтованим розрахунком суми, що стягується, слід розуміти визначення грошового еквіваленту факту заподіяння моральної шкоди залежно від характеру і обсягу страждань (фізичних, душевних, психічних і т.д.), які зазнала позивач, характеру немайнових втрат (їх тривалість, можливість відновлення і т.д.), з урахуванням інших обставин.

Аналогічна правова позиція викладена в ухвалі Верховного Суду від 04.01.2019 у справі № 9901/1/19.

З урахуванням викладеного, з метою усунення вказаного недоліку позовної заяви позивачу необхідно надати суду обґрунтований розрахунок суми заявленої до відшкодування моральної шкоди, а також надати докази на підтвердження їх розміру.

Відповідно до ст. 169 КАС України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху. Якщо ухвала про залишення позовної заяви без руху постановляється з підстави несплати судового збору у встановленому законом розмірі, суд в такій ухвалі повинен зазначити точну суму судового збору, яку необхідно сплатити (доплатити).

За таких обставин позовну заяву, відповідно до ч. 2 ст. 169 КАС України, необхідно залишити без руху, із встановленням позивачу строку для усунення її недоліків, а саме:

- надати копію паспорта громадянина України та реєстраційного номера облікової картки платника податків на підтвердження особи позивача;

- привести у відповідність позовні вимоги шляхом викладення позовної заяви в новій редакції;

- надати відомості про вжиття позивачем заходів досудового врегулювання спору;

Разом з тим, суддя відмічає, що питання про звільнення позивача від сплати судового збору відповідно до ст. 8 Закону України "Про судовий збір" на підставі поданих позивачем доказів розглядатиметься після усунення недоліків позовної заяви та вирішення питання про відкриття провадження у справі.

Керуючись ч. 1 ст. 169 КАС України,

у х в а л и л а:

Залишити позовну заяву без руху.

Надати позивачу строк для усунення недоліків позовної заяви - десять днів з дня отримання даної ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Після усунення недоліків позовної заяви документи до суду направляти із вказівкою на номер справи 380/25615/25 та зазначенням прізвища судді, яка прийняла ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

У разі невиконання цієї ухвали, позовна заява буде вважатися неподаною та повернута позивачу.

Ухвала окремо не оскаржується.

СуддяКисильова Ольга Йосипівна