Справа № 480/9585/25
Суддя: В.О. Павлічек
Дата ухвалення: 2026-01-06 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

СУМСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

06 січня 2026 року Справа № 480/9585/25

Суддя Сумського окружного адміністративного суду Павлічек В.О., розглянувши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до Головного управління Національної поліції в Сумській області про визнання неправомірними дій, визнання протиправним та скасування наказу, стягнення середнього заробітку,

В С Т А Н О В И В:

До Сумського окружного адміністративного суду звернувся ОСОБА_1 з позовною заявою до Головного управління Національної поліції в Сумській області, в якій просить:

1. Визнати неправомірними результати службового розслідування за фактом можливих порушень службової дисципліни з боку інспектора взводу N 1 батальйону поліції особливого призначення (стрілецький) Головного управління Національної поліції в Сумській області лейтенанта поліції ОСОБА_1 , призначеного наказом ГУНП в Сумській області від 11.11.2026 № 933.

2. Визнати протиправним з моменту прийняття та скасувати наказ начальника Головного управління Національної поліції в Сумській області від 17.11.2025 N 1698 «Про застосування дисциплінарного стягнення».

3. Стягнути з Головного управління Національної поліції в Сумській області на користь ОСОБА_1 середній заробіток за весь час вимушеного прогулу без утримання податків й інших обов`язкових платежів, починаючи з 17.11.2025 по день прийняття судом рішення.

Водночас у позовній заяві позивач/представник позивача просить поновити строк звернення до суду. Клопотання обгрунтовується тим, що фактично ОСОБА_1 ознайомився з наказом про застосування дисциплінарного стягнення № 1698 від 17.11.2025 лише 08.12.2025 року (день ознайомлення адвоката з матеріалами службового розслідування). Наказ по особовому складу про виконання застосованого дисциплінарного стягнення відсутній, а ні адвокат, а ні позивач з таким наказом не ознайомлені.

Ухвалою Сумського окружного адміністративного суду від 22.12.2025 року було відмовлено у відкритті провадження у справі в частині позовних вимог про визнання неправомірними результати службового розслідування за фактом можливих порушень службової дисципліни з боку інспектора взводу N 1 батальйону поліції особливого призначення (стрілецький) Головного управління Національної поліції в Сумській області лейтенанта поліції Мухи О.В, призначеного наказом ГУНП в Сумській області від 11.11.2026 № 933.

Віншій частині позовних вимог, ухвалою Сумського окружного адміністративного суду відкрито провадження в даній справі за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи (у письмовому провадженні) та встановлено строк відповідачам для подання відзиву та доказів, які наявні у відповідача, а також встановлено строк позивачу для подання відповіді на відзив, а відповідачам заперечення.

Крім того даною ухвалою було витребувано у Головного управління Національної поліції в Сумській області, зокрема, докази ознайомлення позивача з наказом начальника Головного управління Національної поліції в Сумській області від 17.11.2025 N 1698 «Про застосування дисциплінарного стягнення».

При цьому в даній ухвалі суд звернув увагу позивача/представника позивача на те, що клопотання про поновлення строку звернення до суду, буде розглянуто судом після надання відповідачем витребуваних судом доказів.

Представником відповідача надано суду через систему "Електронний суд" клопотання про залишення позовної заяви без розгляду, у зв`язку з пропуском позивачем строку звернення до суду.

Клопотання обгрунтовується тим, що до правовідносин, які склались у цій справі, потрібно застосовувати положення частини четвертої статті 31 Дисциплінарного статуту, у редакції Закону №2123-IX, який передбачає оскарження наказу про звільнення у п`ятнадцятиденний термін з дня ознайомлення із відповідним наказом. При цьому, на виконання вимог статті 30 Дисциплінарного Статуту, у зв`язку із відсутністю без поважних причини на службі позивача, копія спірного наказу про застосування до нього дисциплінарного стягнення від 17.11.2025 № 1698 та наказ ГУНП в Сумській області від 17.11.2025 № 609 о/с про реалізацію застосованого дисциплінарного стягнення у виді звільнення зі служби в поліції, надіслано засобами поштового зв`язку на адресу місця проживання позивача. Таким чином, на думку представника відповідача, враховуючи положення частини 3 статті 30 Дисциплінарного Статуту позивач ознайомлений зі спірним наказом 23.11.2025, тобто, після спливу чотирьох календарних днів з дня його відправлення поштовим зв`язком. Разом з тим представник відповідача зазначив, що з урахуванням вимог статті 30 Дисциплінарного Статуту копія спірного наказу про застосування до нього дисциплінарного стягнення від 17.11.2025 № 1698 та наказ ГУНП в Сумській області від 17.11.2025 № 609 о/с про реалізацію застосованого дисциплінарного стягнення у виді звільнення зі служби в поліції надіслано 18.11.2025 з використанням електронної комунікації на номер мобільного телефону - НОМЕР_1 . Відтак, у розумінні положень частина 3 статті 30 Дисциплінарного Статуту, позивач ознайомлений зі спірним наказом 20.11.2025. У той же час, позивач до суду із вимогами про оскарження спірного наказу звернувся 17.12.2025, тобто після закінчення строку, встановленого на його оскарження.

Дослідивши матеріали справи, проаналізувавши докази у їх сукупності, суд зазначає наступне.

Частиною 1 ст. 118 Кодексу адміністративного судочинства України визначено, що процесуальні строки - це встановлені законом або судом строки, у межах яких вчиняються процесуальні дії. Процесуальні строки встановлюються законом, а якщо такі строки законом не визначені - встановлюються судом.

За приписами ч. 1 ст. 122 Кодексу адміністративного судочинства України (далі по тексту - КАС України), позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Відповідно до п. 1 ч. 2 ст. 122 КАС України для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Згідно з ч. 3 ст. 122 КАС України для захисту прав, свобод та інтересів особи цим Кодексом та іншими законами можуть встановлюватися інші строки для звернення до адміністративного суду, які, якщо не встановлено інше, обчислюються з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

У силу ч. 5 ст. 122 КАС України для звернення до суду у справах щодо прийняття громадян на публічну службу, її проходження, звільнення з публічної служби встановлюється місячний строк.

Водночас Законом України від 15 березня 2018 року № 2337-VIII затверджено Дисциплінарний статут Національної поліції України (далі по тексту - Дисциплінарний статут).

Частиною 4 ст. 31 Дисциплінарного статуту передбачено, що поліцейський має право оскаржити застосоване до нього дисциплінарне стягнення, звернувшись до адміністративного суду протягом 15 днів з дня його ознайомлення з наказом про притягнення до дисциплінарної відповідальності.

У разі застосування до поліцейського дисциплінарного стягнення у виді звільнення з посади, пониження у спеціальному званні на один ступінь або звільнення зі служби в поліції поліцейський має право оскаржити таке стягнення протягом 15 днів з дня його ознайомлення з наказом по особовому складу про виконання застосованого дисциплінарного стягнення.

У постанові від 30 листопада 2023 року по справі № 500/1224/23 Верховний Суд зазначив, що у випадку наявності колізії між загальним та спеціальним законом застосуванню підлягають норми спеціального закону, яким є саме Дисциплінарний статут НП України.

При цьому, при наявності розбіжностей загальних і спеціальних (виняткових) норм, необхідно керуватися принципом Lex specialis (лат. - спеціальний закон, спеціальна норма), відповідно до якого при розбіжності загального і спеціального закону діє спеціальний закон, а також принципом Lex specialis derogat generali, суть якого зводиться до того, що спеціальний закон скасовує дію (для цієї справи) загального закону; спеціальна норма має перевагу над загальною.

У разі якщо норми нормативних актів рівної юридичної сили містять різні моделі правового регулювання, перевагу при застосуванні слід надавати тій нормі, яка регулює вужче коло суспільних відносин, тобто є спеціальною.

У свою чергу, під темпоральними (часовими) колізіями слід розуміти такі колізії, що виникають внаслідок видання в різний час з того ж самого питання принаймні двох норм права.

Правила конкуренції, крім вищезазначеного, можуть випливати з часової послідовності прийняття норм. За загальним правилом, нова норма припиняє дію старої норми, якщо вони суперечать одна одній (lex posterior derogat legi priori). У співвідношенні між звичайними законами, які суперечать один одному, "молодша норма" припиняє суперечливу до неї "старшу": цей підхід виходить з того, що існуюче право при виданні нової норми може бути змінене без особливих проблем.

Тобто у контексті цього судового спору застосуванню підлягає Дисциплінарний статут, що затверджений Законом України і яким передбачені порядок та строки оскарження дисциплінарного стягнення.

Аналогічний висновок висловлений Верховним Судом у постановах від 08.02.2023 у справі № 120/7567/22, від 31.05.2023 у справі № 160/9356/22, від 31.10.2023 у справі № 340/4394/22, від 30.11.2023 у справі № 500/1224/23, від 28.03.2024 у справі №420/22052/23, від 30.09.2024 у справі № 520/5571/24, від 04.10.2024 у справі № 580/4340/24, від 27.11.2024 року у справі № 420/13235/24, від 17.04.2025 у справі № 140/7715/24.

Згідно ч. 1 ст. 121 Кодексу адміністративного судочинства України суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення.

Суд зазначає, що поважними причинами, що зумовили пропуск строку звернення до суду, визнаються обставини, які є об`єктивно непереборними, не залежать від волевиявлення особи та пов`язані з дійсними істотними перешкодами, які не дозволяють вчасно реалізувати право на судовий захист.

Отже, поновленню підлягають лише порушені з поважних причин процесуальні строки, встановлені законом.

Суд звертає увагу на те, що дотримання строків звернення до адміністративного суду є однією з умов дисциплінування учасників публічно-правових відносин, якщо ці відносини стали спірними.

Обмеження строку звернення до суду шляхом встановлення відповідних процесуальних строків, не впливає на зміст та обсяг конституційного права на судовий захист і доступ до правосуддя (Рішення Конституційного Суду України від 13 грудня 2011 року № 17-рп/2011). Такі обмеження направленні на досягнення юридичної визначеності у публічно-правових відносинах, а також стимулюють учасників адміністративного процесу добросовісно ставитися до виконання своїх обов`язків та поважати права та інтереси інших учасників правовідносин.

Європейський суд з прав людини у своїй практиці неодноразово наголошував, що право на доступ до суду, закріплене у статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод від 04 листопада 1950 року, не є абсолютним: воно може підлягати дозволеним за змістом обмеженням. Такі обмеження не можуть зашкоджувати самій суті права доступу до суду, мають переслідувати легітимну мету, а також має бути обґрунтована пропорційність між застосованими засобами та поставленою метою (пункт 33 рішення від 21 грудня 2010 року у справі "Перетяка та Шереметьєв проти України").

Поняття поважних причин пропуску процесуальних строків є оціночним, а його вирішення покладається на розсуд судді.

Дана позиція суду узгоджується з постановою Верховного Суду від 31 березня 2020 року по справі № 807/235/16 (адміністративне провадження № К/9901/49805/18).

В обгрунтування клопотання про поновлення строку звернення до суду, представник позивача зазначив, що фактично ОСОБА_1 ознайомився з наказом про застосування дисциплінарного стягнення № 1698 від 17.11.2025 лише 08.12.2025 року (день ознайомлення адвоката з матеріалами службового розслідування). Наказ по особовому складу про виконання застосованого дисциплінарного стягнення відсутній, а ні адвокат, а ні позивач з таким наказом не ознайомлені.

В свою чергу з матеріалів, доданих до клопотання про залишення позовної заяви без розгляду, судом встановлено, що копія наказу Головного управління Національної поліції в Сумській області "Про застосування дисциплінарного стягнення" від 17.11.2025 № 1698 та копія наказу від 17.11.2025 № 609 о/с були надіслані 18.11.2025 о 18:30 год з використанням електронної комунікації на номер мобільного телефону - НОМЕР_1 , що підтверджується копіями скриншотів з листування.

При цьому, представником позивача дану позовну заяву було подано до суду через систему "Електронний суд" лише 17.12.2025, тобто з порушенням строку, встановленого ч. 4 ст. 31 Дисциплінарного статуту.

А відтак суд зазначає, що позивачем пропущено строк звернення до суду, встановлений ч. 4 ст. 31 Дисциплінарного статуту, з даною позовною заявою.

Суд враховує, що поважними причинами пропуску строку звернення до суду можуть бути визнані ті обставини, які є об`єктивно непереборними, не залежать від волевиявлення особи та пов`язані з дійсними істотними перешкодами та труднощами для своєчасного вчинення відповідних дій та підтверджені належними доказами.

При цьому, доводів, які б свідчили про наявність об`єктивно непереборних обставин, пов`язаних з дійсними істотними перешкодами та труднощами для своєчасного вчинення дій щодо звернення до суду з позовом за захистом порушеного права, протягом установленого законом строку, представником позивача суду не наведено.

А відтак, суд зазначає, що доводи викладені у позовній заяві щодо причин пропуску строку звернення до суду, є безпідставними.

В даному випадку позивачем пропущено строк звернення до суду з даною позовною заявою, встановленого ч. 4 ст. 31 Дисциплінарного статуту.

При цьому належних доказів поважності причин пропуску такого строку позивачем/представником позивача, суду не надано.

За вказаних обставин, суд не знайшов підстав для задоволення клопотання представника позивача про поновлення пропущеного строку звернення до суду.

За приписами ч. 13 ст. 171 Кодексу адміністративного судочинства України суддя, встановивши після відкриття провадження у справі, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 160, 161 цього Кодексу, постановляє ухвалу не пізніше наступного дня, в якій зазначаються підстави залишення заяви без руху, про що повідомляє позивача і надає йому строк для усунення недоліків, який не може перевищувати п`яти днів з дня вручення позивачу ухвали.

Враховуючи, що позивачем/представником позивача подано позовну заяву з пропуском строку звернення до суду, а також те, що зазначені обставини встановлені судом після відкриття провадження у справі та отримання судом клопотання про залишення позовної заяви без розгляду, суд вважає за необхідне на підставі ч. 13 ст. 171 Кодексу адміністративного судочинства України залишити позовну заяву без руху та надати позивачу/представнику позивача строк для усунення недоліків позовної заяви шляхом надання суду заяви про поновлення строку звернення до суду з даною позовною заявою, у якій зазначити інші поважні причини пропуску строку звернення до суду та докази поважності причин пропуску такого строку.

Керуючись ст.ст. 169, 248, 256 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

У Х В А Л И В:

У задоволенні клопотання позивача/представника позивача про поновлення строку звернення до суду - відмовити.

Позовну заяву ОСОБА_1 до Головного управління Національної поліції в Сумській області про визнання неправомірними дій, визнання протиправним та скасування наказу, стягнення середнього заробітку - залишити без руху.

Встановити позивачу/представнику позивача п`ятиденний строк з дня отримання даної ухвали, для усунення недоліків позовної заяви шляхом надання суду заяви про поновлення строку звернення до суду з даною позовною заявою, у якій зазначити інші поважні причини пропуску строку звернення до суду та докази поважності причин пропуску такого строку.

Роз`яснити позивачу та представнику позивача, що в разі невиконання вимог цієї ухвали у встановлений судом строк, позовна заява буде повернута протягом п`яти днів з дня закінчення строку на усунення недоліків.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та оскарженню не підлягає.

Суддя В.О. Павлічек