Справа № 160/20505/25
Суддя: Кучугурна Наталія Вікторівна
Дата ухвалення: 2026-01-07 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД РІШЕННЯ ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
Дніпропетровський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Кучугурної Н.В., розглянувши за правилами спрощеного позовного провадження у порядку письмового провадження у місті Дніпрі адміністративну справу за позовною заявою ОСОБА_1 , в інтересах якого діє адвокат Волошин Андрій Анатолійович, до Головного управління ДПС у Дніпропетровській області про визнання незаконним та скасування наказу,
Обставини справи: до Дніпропетровського окружного адміністративного суду надійшла позовна заява ОСОБА_1 , в інтересах якого діє адвокат Волошин Андрій Анатолійович, до Головного управління ДПС у Дніпропетровській області, в якій позивач просить суд:
- визнати протиправним та скасувати наказ Головного управління ДПС у Дніпропетровській області від 23 травня 2025 року №12-дс «Про накладення дисциплінарного стягнення»;
- зобов`язати ГУ ДПС у Дніпропетровській області направити до Національного агентства з питань запобігання корупції повідомлення про скасування наказу від 23 травня 2025 року №12-дс «Про накладення дисциплінарного стягнення» задля вилучення інформації про вчинення корупційного або пов`язаного з корупцією правопорушення.
Позовні вимоги обґрунтовані тим, що оскарженим у цій справі наказом позивача було притягнуто до дисциплінарної відповідальності у виді догани. Позивач вважає, що цей наказ прийнято протиправно, оскільки висновок дисциплінарної комісії, яким рекомендовано розглянути питання щодо притягнення позивача до дисциплінарної відповідальності у виді догани є необґрунтованим та безпідставним, в оскарженому наказі відсутнє чітке зазначення якими діями чи бездіяльністю позивач неналежно виконав свої обов`язки. Крім цього, за доводами позивача, ГУ ДПС у Дніпропетровській області не зазначає, які наслідки мали місце, як результат вчинених дій позивачем. Матеріали дисциплінарної справи щодо позивача не підтверджують наявність у його діях усіх складових дисциплінарного проступку: протиправних дій (бездіяльності) позивача у зв`язку з неналежним виконанням покладених на нього посадових обов`язків; вини позивача, не враховано ступінь тяжкості, наявність шкоди, особу працівника. Недоведеність цих елементів виключає наявність дисциплінарного проступку, а відтак і підстави для дисциплінарної відповідальності.
Ухвалою суду від 21.07.2025 позовну заяву залишено без руху, встановлено позивачу десятиденний строк для усунення недоліків позовної заяви з дня отримання копії ухвали про залишення позовної заяви без руху, а саме для надання до суду доказів оплати судового збору у розмірі 1211,20 грн.
Від представника позивача адвоката Волошина А.А. через систему «Електронний суд» надійшло клопотання про долучення до матеріалів справи платіжної інструкції про сплату судового збору у розмірі 1211,20 грн.
Ухвалою суду прийнято до розгляду позовну заяву, відкрито провадження в адміністративній справі та призначено справу до розгляду в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи (у письмовому провадженні), за наявними у справі матеріалами; встановлено відповідачу строк для подання відзиву на позовну заяву (у разі заперечення проти позовної заяви) протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення копії цієї ухвали, разом із доказами, які підтверджують обставини, на яких ґрунтуються заперечення відповідача.
Від ГУ ДПС у Дніпропетровській області надійшов відзив на позов, згідно з яким відповідач не погоджується з позовними вимогами, вважає їх безпідставними та необґрунтованими. В обґрунтування відзиву відповідач зазначає, що відповідно до наказу ГУ ДПС №22 від 24.01.2022 «Про уповноважених осіб Головного управління ДПС у Дніпропетровській області» (у редакції наказу ГУ ДПС від 28.08.2025 №454), уповноваженою особою, відповідальною за організацію та проведення публічних закупівель товарів, робіт і послуг ГУ ДПС визначено начальника відділу матеріально-технічного забезпечення управління інфраструктури та господарського забезпечення ГУ ДПС Сумарокову Злату, а у разі її тимчасової відсутності (під час перебування на лікарняному, у відрядженні, відпустці тощо) - головного державного інспектора відділу матеріально-технічного забезпечення управління інфраструктури та господарського забезпечення ГУ ДПС Мирончука Єгора.
Також наказом визначено, що Мирончук Єгор здійснює свою діяльність у межах повноважень, визначених законом України «Про публічні закупівлі» та Положенням про уповноважених осіб, з усіма належними правами та обов`язками уповноваженої особи, в інших випадках здійснює свою діяльність щодо дотримання правил і проведення певних процедур закупівель встановлених законом, - за дорученнями та під безпосереднім керівництвом уповноваженої особи Сумарокової Злати.
- пунктів 10 та 11 частини першої статті 10 Закону - порушення термінів оприлюднення інформації про закупівлю;
- пунктів 83, 103 постанови Кабінету міністрів України від 01.08.2005 №668, пункту 17 Особливостей здійснення публічних закупівель товарів, робіт та послуг, затверджених постановою Кабінету міністрів України від 12.10.2022 № 1178 (далі - Особливості) та частини першої статті 41 Закону - невідповідність договору про закупівлю вимогам законодавства;
- підпункту 5 пункту 19 Особливостей - внесення змін до істотних умов до договору про закупівлю.
Листом від 24.02.2025 № 8813/5/04-36-17-02-23 ГУ ДПС проінформувало Державну аудиторську службу України, що уповноваженою особою, яка відповідальна за порушення строків оприлюднення договору про закупівлю, є - головний державний інспектор відділу матеріально-технічного забезпечення ГУ ДПС Мирончук Єгор Сергійович.
При цьому, посадовою інструкцією головного державного інспектора відділу матеріально-технічного забезпечення управління інфраструктури та господарського забезпечення ГУ ДПС серед основних посадових обов`язків визначено: 5. «підготовка проектів договорів для їх укладання допорогових сум з підрядними та проектними організаціями, оформлення цих договорів та контролювання їх виконання, та всю звітну документацію щодо здійснення розрахунків за укладеними договорами з надання відповідних комунальних послуг, послуг постачання теплової енергії та інших енергоресурсів, водопостачання та водовідведення».
21.03.2025 відділом з питань запобігання та виявлення корупції ГУ ДПС на адресу керівника відповідача подано доповідну записку від 21.03.2025 №276/04-36-14-15 відносно головного державного інспектора відділу матеріально-технічного забезпечення управління інфраструктури та господарського забезпечення ГУ ДПС Мирончука Є.С.
Доповідною запискою від 21.03.2025 №276/04-36-14-15 повідомлялося, що: «...відповідно до наказу ГУ ДПС № 22 від 24.01.2022 «Про уповноважених осіб Головного управління ДПС у Дніпропетровській області» (зі змінами), уповноваженою особою, відповідальною за організацію та проведення публічних закупівель товарів, робіт і послуг ГУ ДПС визначено начальника відділу матеріально-технічного забезпечення управління інфраструктури та господарського забезпечення ГУ ДПС Сумарокову Злату, а у разі її тимчасової відсутності (під час перебування на лікарняному, у відрядженні, відпустці тощо) - головного державного інспектора відділу матеріально-технічного забезпечення управління інфраструктури та господарського забезпечення ГУ ДПС Мирончука Єгора.
Також наказом визначено, що Мирончук Єгор здійснює свою діяльність у межах повноважень, визначених законом України «Про публічні закупівлі» та Положенням про уповноважених осіб, з усіма належними правами та обов`язками уповноваженої особи, в інших випадках здійснює свою діяльність щодо дотримання правил і проведення певних процедур закупівель встановлених законом, - за дорученнями, та під безпосереднім керівництвом уповноваженої особи Сумарокової Злати.
При цьому, посадовою інструкцією головного державного інспектора відділу матеріально-технічного забезпечення управління інфраструктури та господарського забезпечення ГУ ДПС серед основних посадових обов`язків визначено: 5. «підготовка проектів договорів для їх укладання допорогових сум з підрядними та проектними організаціями, оформлення цих договорів та контролювання їх виконання, та всю звітну документацію щодо здійснення розрахунків за укладеними договорами з надання відповідних комунальних послуг, послуг постачання теплової енергії та інших енергоресурсів, водопостачання та водовідведення»...».
На підставі наказу ГУ ДПС від 27.03.2025 №15-дп «Про порушення дисциплінарного провадження» відносно позивача порушено дисциплінарне провадження, створено Комісію з розгляду дисциплінарної справи (далі - Комісія), визначено термін проведення дисциплінарного провадження - з 27.03.2025 по 09.05.2025, який відповідачем було продовжено до 23.05.2025 згідно наказу від 09.05.2025 №33-дп «Про продовження строку здійснення дисциплінарного провадження».
В межах здійснення вказаного дисциплінарного провадження Комісією відповідно до вимог Порядку здійснення дисциплінарного провадження, затвердженого Постановою КМУ від 04.12.19 №1039 (далі - Порядок 1039), щодо забезпечення права особи, стосовно якої здійснюється дисциплінарне провадження, надавати пояснення щодо обставин справи, під час проведення 13.05.2025 засідання позивачу також було надано можливість надання пояснення щодо обставин дисциплінарного провадження, які досліджуються Комісією (пункт 2 Порядку денного протоколу засідання Комісії з розгляду дисциплінарних справ Головного управління ДПС у Дніпропетровській області від 13.05.2025 № 2. Позивач скористався пропозицією Комісії та надав такі пояснення, крім того ним було повідомлено, що клопотання про необхідність одержання і долучення до матеріалів дисциплінарної справи нових документів, одержання додаткових пояснень відсутні, що зафіксовано у протоколі засідання Комісії з розгляду дисциплінарних справ Головного управління ДПС у Дніпропетровській області від 13.05.2025 № 2.
Враховуючи надані пояснення та інші матеріали дисциплінарної справи, Комісія встановила факти, що підтвердили наявність у діях позивача дисциплінарного проступку та наявність підстав для її притягнення до дисциплінарної відповідальності за неналежне виконання посадових обов`язків, актів органів державної влади, наказів та доручень керівників, прийнятих у межах їхніх повноважень (пункту 5 частини другої ст. 65 Закону України «Про державну службу»).
Комісія встановила обставини, що призвели до вчинення державним службовцем дисциплінарного проступку, а саме недотримання позивачем:
1) вимог п.1 наказу Головного управління ДПС у Дніпропетровській області № 22 від 24.01.2022 «Про уповноважених осіб Головного управління ДПС у Дніпропетровській області» (зі змінами), а саме відсутність дієвого керівництва з боку Позивачки за діями ОСОБА_1 , що призвело до порушень Закону України «Про публічні закупівлі»;
вимоги ст. 42 Закону України від 14.10.2014 № 1700-VII «Про запобігання корупції» (зі змінами);
2) вимог п.5 Розділу 3 Посадової інструкції державного службовця затвердженої в.о. начальника Головного управління ДПС у Дніпропетровській області 11.07.2022 року з якою ОСОБА_2 ознайомлена 02.09.2022 року;
3) вимог «Правил етичної поведінки в органах Державної податкової служби» затверджених наказом ДПС України від 02.09.2019 № 52 (зі змінами), а саме:
- підпункту 4.4.1. пункту 4, щодо сумлінного виконання обов`язків та дотримання присяги;
- підпункту 5.1. пункту 5, щодо зобов`язання використання свого службового становища, ресурсів держави та територіальної громади (рухоме та нерухоме майно, кошти, службову інформацію, технології, інтелектуальну власність, робочий час, репутацію тощо) виключно для виконання своїх посадових обов`язків і доручень керівників, наданих на підставі та у межах повноважень, передбачених Конституцією.
За результатами розгляду дисциплінарної справи Комісією зроблено висновок про наявність в її діях дисциплінарного проступку та підстав для притягнення до дисциплінарної відповідальності за порушення вимог ст.8 Закону України «Про публічні закупівлі», порушення вимоги ст. 42 Закону України від 14.10.2014 № 1700-VII «Про запобігання корупції» (зі змінами), п. наказу Головного управління ДПС у Дніпропетровській області № 22 від 24.01.2022 «Про уповноважених осіб Головного управління ДПС у Дніпропетровській області» (зі змінами) порушення вимог п.5 Розділу 3 Посадової інструкції державного службовця, затвердженої в.о. начальника Головного управління ДПС у Дніпропетровській області 11.07.2022, з якою позивач ознайомлений 16.08.2023 року, порушення вимог «Правил етичної поведінки в органах Державної податкової служби» затверджених наказом ДПС України від 02.09.2019 № 52 (зі змінами), а саме: підпункту 3.2 пункту 3, підпункту 4.4.4 пункту 4, підпункту 5.1. пункту 5.
На виконання п. 34 Порядку здійснення дисциплінарного провадження, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 04 грудня 2019 року № 1039 «Про затвердження Порядку здійснення дисциплінарного провадження», із змінами (далі - Порядок 1039), Комісія надала на адресу керівника Подання від 14.05.2025 № 927/04-36-01-ДК, в якому зазначила про свої висновки за результатами здійснення дисциплінарного провадження і запропонувала застосувати до позивача дисциплінарне стягнення у виді попередження про неповну службову відповідність. Проте, враховуючи пом`якшуючі обставини Комісія рекомендувала застосувати до позивача менш суворе дисциплінарне стягнення у виді догани.
З приводу посилань позивача на те, що в оспорюваному наказі не викладений стислий виклад обставин справи, не викладено, які конкретно порушені вимоги законодавчих актів та/або внутрішніх розпорядчих документів, відсутня юридична кваліфікація та посилання на конкретні порушені позивача посадові обов`язки, відповідач зазначає, що у наказі від 23.05.2025 № 12-дс «Про накладання дисциплінарного стягнення» вказані (стисло) як обставини справи так і викладені конкретні порушені позивачем вимоги, наявні як юридична кваліфікація так і посилання на конкретні порушені позивачем посадові обов`язки, передбачені конкретними вимогами посадової інструкції. Міститься в наказі і норма, на підставі якої позивачу визначено міру відповідальності, а саме п. 2 ч. 1 ст. 66 Закону 889. Також у п. 1 наказу вказано про урахування пояснень позивача.
Тому відповідач вважає, що наказ про оголошення догани є обґрунтованим, оскільки в ньому зазначено, за які порушення накладено дисциплінарне стягнення, докази, які підтверджують вказані порушення, та міститься інформація, на підставі яких статей Закону 889 накладено дисциплінарне стягнення.
На підставі викладеного, відповідач просить суд у задоволенні позову відмовити.
Від представника позивача через систему «Електронний суд» надійшла відповідь на відзив, у якій він вказує, що відповідачем не було надіслано позивачу докази, зазначені у додатках до відзиву. Також представник позивача зазначає, що відповідач у відзиві жодним чином не заперечує порушення, допущені ним при прийнятті оскаржуваного наказу, та не надає заперечення на доводи позивача, викладені в позові. Також представник позивача звертає увагу суду на формальність складання відзиву відповідачем, оскільки відповідачем допущені помилки у тексті.
Ухвалою суду було витребувано у відповідача належним чином засвідчені копії матеріалів дисциплінарного провадження стосовно ОСОБА_1 .
Вказані матеріали були надані відповідачем разом з відзивом на позов.
Відповідно до ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, кожній фізичній або юридичній особі гарантується право на розгляд судом упродовж розумного строку цивільної, кримінальної, адміністративної або господарської справи, а також справи про адміністративне правопорушення, в якій вона є стороною.
Розумність строків є одним із основоположних засад (принципів) адміністративного судочинства відповідно до п. 8 ч. 3 ст. 2 Кодексу адміністративного судочинства України.
Поняття розумного строку не має чіткого визначення, проте розумним уважається строк, який необхідний для вирішення справи відповідно до вимог матеріального і процесуального права.
Розглянувши матеріали справи, всебічно і повно з`ясувавши фактичні обставини справи, на яких ґрунтується позовна заява, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд
ОСОБА_1 (позивач) наказом Головного управління ДПС у Дніпропетровській області від 16.08.2023 №728-о був призначений на посаду головного державного інспектора відділу матеріально-технічного забезпечення управління інфраструктури та господарського забезпечення Головного управління ДПС у Дніпропетровській області.
Управлінським рішенням в.о. начальника ГУ ДПС у Дніпропетровській області до доповідної записки від 21 березня 2025 року №276/04-36-14-15 ДПС України було ініційовано порушити дисциплінарне провадження стосовно головного державного інспектора відділу матеріально-технічного забезпечення управління інфраструктури та господарського забезпечення Головного управління ДПС у Дніпропетровські області Мирончука Єгора та начальника відділу матеріально-технічного забезпечення управління інфраструктури та господарського забезпечення Головного управління ДГІС у Дніпропетровській області Сумарокової Злати.
Про порушення дисциплінарного провадження стосовно позивача був виданий наказ від 27.03.2025 №15-дп.
Відповідно до наказу ГУ ДПС у Дніпропетровській області від 27.03.2025 №15-дп «Про порушення дисциплінарного провадження» для визначення ступеня вини, характеру і тяжкості вчинення дисциплінарного проступку стосовно позивача було порушено дисциплінарне провадження.
Під час дисциплінарного провадження позивач скористався правом на подачу пояснень (від 27.03.2025 №215/04-26-17-02-22, від 20.05.2025 №318/04-36-17-02-22).
Дисциплінарною комісією будо складено подання від 14.05.2025 №927/04-36-01-ДК), згідно з яким, зроблено висновок про наявність в діях позивача дисциплінарного проступку та підстав для притягнення до дисциплінарної відповідальності за неналежне виконання посадових обов`язків (пункту 5 частини 2 статті 65 Закону України «Про державну службу»). У поданні також указано про те, що рекомендовано застосувати до позивача менш суворе дисциплінарне стягнення у вигляді догани (пункт 2 частини 2 ст.65, пункт 2 частини 1 ст.66 Закону України «Про державну службу».
За результатами розгляду дисциплінарного провадження, відповідачем було винесено наказ від 23 травня 2025 року № 12-дс «Про накладення дисциплінарного стягнення».
Цим наказом застосовано до головного державного інспектора відділу матеріально-технічного забезпечення Головного управління ДПС у Дніпропетровській області ОСОБА_1 дисциплінарне стягнення у вигляді догани за вчинення ним дисциплінарного проступку, передбаченого пунктом 5 частини другої статті 65 Закону. Підстава: подання Дисциплінарної комісії від 14.05.2025 №927/04-36-01-ДК, пояснення ОСОБА_1 від 20.05.2025 №318/04-36-17-02-22. Управлінню персоналу забезпечити вжиття заходів, передбачених частиною шостою та сьомою статті 77 Закону, абзацом 4 частини першої статті 59 Закону України «Про запобігання корупції» від 14.10.2014 №1700-VII (зі змінами).
У наказі вказано, що на підставі наказу Головного управління ДПС у Дніпропетровській області від 27.03.2025 №15-дп «Про порушення дисциплінарного провадження», резолюції керівника Головного управління ДПС у Дніпропетровській області Чернецької Теодозії до доповідної записки відділу з питань запобігання та виявлення корупції Головного управління ДПС у Дніпропетровській області від 21.03.2025 №276/04-36-14-15 дисциплінарна комісія з розгляду дисциплінарної справи в Головному управлінні ДПС у Дніпропетровській області здійснила дисциплінарне провадження стосовно головного державного інспектора відділу матеріально-технічного забезпечення Головного управління ДПС у Дніпропетровській області ОСОБА_1 та дійшла висновку щодо наявності у діях державного службовця дисциплінарного проступку визначеного п.5 ч.2 ст.65 Закону України «Про державну службу» від 10 грудня 2015 року №889-VIIІ (зі змінами).
У наказі також зазначено, що за результатами розгляду дисциплінарної справи дисциплінарною комісією внесено подання на ім`я начальника Головного управління ДПС у Дніпропетровській області від 14.05.2025 №927/-4-36-01-ДК, в якому рекомендовано розглянути питання про застосування до головного державного інспектора відділу матеріально-технічного забезпечення Головного управління ДПС у Дніпропетровській області ОСОБА_1 дисциплінарного стягнення у вигляді догани за порушення статті 8 Закону України «Про публічні закупівлі» від 25.12.2025 №922, порушення вимоги ст.42 Закону України «Про запобігання корупції» від 14.10.2014 №1700-VII (зі змінами), наказу Головного управління ДПС у Дніпропетровській області №22 від 24.01.2022 «Про уповноважених осіб Головного управління ДПС у Дніпропетровській області» (зі змінами), вимог п.5 Розділу 3 Посадової інструкції державного службовця, затвердженої в.о. начальника Головного управління ДПС у Дніпропетровській області 11.07.2022, вимог Правил етичної поведінки в органах Державної податкової служби, затверджених наказом ДПС України від 02.09.2019 №52 (зі змінами), а саме: підпункту 3.2. пункту 3 щодо зобов`язань працівників утримуватись від виконання чи доручень керівництва, якщо вони суперечать закону. Правомірність наданих керівництвом рішень чи доручень, працівником оцінюються самостійно; підпункту 4.4.4. пункту 4 щодо дотримання загальновизнаних етичних норм поведінки та недопущення порушень Правил; дій виключно в інтересах держави, а також утримання від виконання рішень чи доручень керівництва, якщо вони суперечать закону; підпункту 5.1. пункту 5 щодо зобов`язання використання свого службового становища, ресурсів держави та територіальної громади (рухоме та нерухоме майно, кошти, службову інформацію, технології, інтелектуальну власність, робочий час, репутацію тощо) виключно для виконання своїх посадових обов`язків і доручень керівників, наданих на підставі та у межах повноважень, передбачених Конституцією.
Позивач не погоджується із зазначеним вище наказом, вважає його необґрунтованим, протиправним та таким, що порушує його права та законні інтереси, тому і звернувся з цим позовом до суду.
Надаючи правову оцінку спірним правовідносинам, що склались між сторонами, суд зазначає про таке.
Принципи, правові та організаційні засади забезпечення публічної, професійної, політично неупередженої, ефективної, орієнтованої на громадян державної служби, яка функціонує в інтересах держави і суспільства, а також порядок реалізації громадянами України права рівного доступу до державної служби, що базується на їхніх особистих якостях та досягненнях, визначає Закону України «Про державну службу» від 10.12.2015 № 889-VIII (далі Закон №889-VIII).
Відповідно до положень частин 1, 3 статті 5 Закону № 889-VIII, правове регулювання державної служби здійснюється Конституцією України, цим та іншими законами України, міжнародними договорами, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, постановами Верховної Ради України, указами Президента України, актами Кабінету Міністрів України та центрального органу виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну політику у сфері державної служби.
Дія норм законодавства про працю поширюється на державних службовців у частині відносин, не врегульованих цим Законом.
За приписами пунктів 1, 8 частини 1 статті 8 Закону № 889-VIII державний службовець зобов`язаний: дотримуватися Конституції та законів України, діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України; виконувати рішення державних органів, накази (розпорядження), доручення керівників, надані на підставі та у межах повноважень, передбачених Конституцією та законами України.
Державні службовці виконують також інші обов`язки, визначені у положеннях про структурні підрозділи державних органів та посадових інструкціях, затверджених керівниками державної служби в цих органах, та контракті про проходження державної служби (у разі укладення).
Згідно зі статтею 62 Закону № 889-VIII державний службовець зобов`язаний виконувати обов`язки, визначені статтею 8 цього Закону, а також: 1) не допускати вчинків, несумісних із статусом державного службовця; 2) виявляти високий рівень культури, професіоналізм, витримку і тактовність, повагу до громадян, керівництва та інших державних службовців; 3) дбайливо ставитися до державного майна та інших публічних ресурсів. Державний службовець особисто виконує покладені на нього посадові обов`язки.
Частиною 1 статті 64 Закону № 889-VIII передбачено, що за невиконання або неналежне виконання посадових обов`язків, визначених цим Законом та іншими нормативно-правовими актами у сфері державної служби, посадовою інструкцією, а також порушення правил етичної поведінки та інше порушення службової дисципліни державний службовець притягається до дисциплінарної відповідальності у порядку, встановленому цим Законом.
Відповідно до частини 1 статті 65 Закону № 889-VIII підставою для притягнення державного службовця до дисциплінарної відповідальності є вчинення ним дисциплінарного проступку, тобто протиправної винної дії або бездіяльності чи прийняття рішення, що полягає у невиконанні або неналежному виконанні державним службовцем своїх посадових обов`язків та інших вимог, встановлених цим Законом та іншими нормативно-правовими актами, за яке до нього може бути застосоване дисциплінарне стягнення.
У силу вимог пункту 5 частини 2 статті 65 Закону № 889-VIII дисциплінарним проступком є невиконання або неналежне виконання посадових обов`язків, актів органів державної влади, наказів (розпоряджень) та доручень керівників, прийнятих у межах їхніх повноважень.
За змістом частини 1 статті 66 Закону № 889-VIII до державних службовців застосовується один із таких видів дисциплінарного стягнення: 1) зауваження; 2) догана; 3) попередження про неповну службову відповідність; 4) звільнення з посади державної служби.
У разі допущення державним службовцем дисциплінарних проступків, передбачених пунктами 4, 5, 12 та 15 частини другої статті 65 цього Закону, суб`єктом призначення або керівником державної служби такому державному службовцю може бути оголошено догану (частина 3 статті 66 Закону № 889-VIII).
Відповідно до частини 1 статті 67 Закону № 889-VIII дисциплінарне стягнення має відповідати характеру і тяжкості вчиненого дисциплінарного проступку та ступеню вини державного службовця. Під час визначення виду дисциплінарного стягнення необхідно враховувати характер дисциплінарного проступку, обставини, за яких він був вчинений, настання тяжких наслідків, добровільне відшкодування заподіяної шкоди, попередню поведінку державного службовця та його ставлення до виконання посадових обов`язків.
Згідно з положеннями частин 2 - 4 статті 67 Закону № 889-VIII обставинами, що пом`якшують відповідальність державного службовця, є: 1) усвідомлення та визнання своєї провини у вчиненні дисциплінарного проступку; 2) попередня бездоганна поведінка та відсутність дисциплінарних стягнень; 3) високі показники виконання службових завдань; 4) вжиття заходів щодо попередження, відвернення або усунення настання тяжких наслідків, які настали або можуть настати в результаті вчинення дисциплінарного проступку, добровільне відшкодування заподіяної шкоди; 5) вчинення проступку під впливом погрози, примусу або через службову чи іншу залежність; 6) вчинення проступку внаслідок неправомірних дій керівника.
Під час застосування дисциплінарного стягнення можуть враховуватися також інші, не зазначені у частині другій цієї статті, обставини, що пом`якшують відповідальність державного службовця.
Обставинами, що обтяжують відповідальність державного службовця, є: 1) вчинення дисциплінарного проступку у стані алкогольного сп`яніння або у стані, викликаному вживанням наркотичних або токсичних засобів; 2) вчинення дисциплінарного проступку повторно, до зняття в установленому порядку попереднього стягнення; 3) вчинення проступку умисно на ґрунті особистої неприязні до іншого державного службовця, у тому числі керівника, чи помсти за дії чи рішення щодо нього; 4) вчинення проступку умисно з мотивів неповаги до держави і суспільства, прав і свобод людини, окремих соціальних груп; 5) настання тяжких наслідків або заподіяння збитків внаслідок вчинення дисциплінарного проступку.
Згідно з частиною 1 статті 69 Закону № 889-VIII для здійснення дисциплінарного провадження з метою визначення ступеня вини, характеру і тяжкості вчиненого дисциплінарного проступку утворюється дисциплінарна комісія з розгляду дисциплінарних справ (дисциплінарна комісія).
Постановою Кабінету Міністрів України від 04.12.2019 № 1039 затверджено Порядок здійснення дисциплінарного провадження, який визначає процедуру здійснення дисциплінарними комісіями з розгляду дисциплінарних справ дисциплінарних проваджень стосовно державних службовців (далі - Порядок № 1039).
Пунктом 33 Порядку № 1039 визначено, що дисциплінарна комісія розглядає належним чином сформовану дисциплінарну справу та за результатами такого розгляду приймає рішення про наявність чи відсутність у діях державного службовця дисциплінарного проступку та підстав для його притягнення до дисциплінарної відповідальності, про що зазначається у протоколі засідання.
Дисциплінарна комісія повинна встановити: чи мали місце обставини, на підставі яких порушено дисциплінарне провадження; чи містять дії державного службовця ознаки дисциплінарного проступку; чим характеризується дисциплінарний проступок, обставини, за яких він був вчинений, обставини, що пом`якшують чи обтяжують відповідальність, результати оцінювання службової діяльності державного службовця, наявність заохочень, стягнень та його ставлення до державної служби; чи підлягає державний службовець притягненню до дисциплінарної відповідальності; який вид дисциплінарного стягнення може бути застосований до державного службовця.
За приписами частин 10, 11 статті 69 Закону № 889-VIII результатом розгляду дисциплінарної справи є пропозиція Комісії або подання дисциплінарної комісії, які мають рекомендаційний характер для суб`єкта призначення.
Суб`єкт призначення протягом 10 календарних днів зобов`язаний прийняти рішення на підставі пропозиції Комісії або подання дисциплінарної комісії або надати вмотивовану відмову протягом цього строку.
Відповідно до частини 2 статті 74 Закону № 889-VIII дисциплінарне стягнення може бути накладено тільки у разі встановлення факту вчинення дисциплінарного проступку та вини державного службовця.
Згідно з частиною 1 статті 77 Закону № 889-VIII рішення про накладення на державного службовця дисциплінарного стягнення чи закриття дисциплінарного провадження приймає суб`єкт призначення протягом 10 календарних днів з дня отримання пропозицій Комісії, подання дисциплінарної комісії у державному органі. Рішення оформляється відповідним актом суб`єкта призначення.
За змістом частини 2 статті 77 Закону № 889-VIII у рішенні, яке оформляється наказом (розпорядженням), зазначаються найменування державного органу, дата його прийняття, відомості про державного службовця, стислий виклад обставин справи, вид дисциплінарного проступку і його юридична кваліфікація, вид застосованого дисциплінарного стягнення.
Аналіз наведених положень Закону № 889-VIII, Порядку № 1039 свідчить про те, що підставою для застосування дисциплінарного стягнення є вчинення особою дисциплінарного проступку, тобто протиправної винної дії або бездіяльності чи прийняття рішення, що полягає у невиконанні або неналежному виконанні державним службовцем своїх посадових обов`язків та інших вимог, встановлених Законом № 889-VIII та іншими нормативно-правовими актами.
Ці обставини, як і характер дисциплінарного проступку, обставини, за яких він учинений, настання тяжких наслідків, добровільне відшкодування заподіяної шкоди, попередню поведінку державного службовця та його ставлення до виконання посадових обов`язків з`ясовуються під час службового розслідування та/або прийняття рішення про накладення дисциплінарного стягнення чи закриття дисциплінарного провадження. Рішення суб`єкта призначення про накладення дисциплінарного стягнення має ґрунтуватись на матеріалах дисциплінарної справи.
При цьому, об`єктивною стороною дисциплінарного проступку є вчинення державним службовцем дій чи бездіяльності, або прийняття рішення, що містять ознаки протиправності, тобто, суперечать вимогам законодавства. Водночас, з суб`єктивної сторони дисциплінарний проступок характеризується наявністю вини державного службовця, під чим розуміється ставлення останнього до своїх протиправних дій чи бездіяльності, або рішення і їх шкідливих наслідків.
Аналогічний висновок щодо застосування норм права викладений у постанові Верховного Суду від 28.04.2020 у справі № 822/46/18.
Складовими дисциплінарного проступку є дії (бездіяльність) працівника; порушення або неналежне виконання покладених на працівника трудових обов`язків; вина працівника; наявність причинного зв`язку між діями (бездіяльністю) і порушенням або неналежним виконанням покладених на працівника трудових обов`язків. Недоведеність хоча б одного з цих елементів виключає наявність дисциплінарного проступку.
Відповідний висновок щодо застосування норм права міститься у постанові Верховного Суду від 10.12.2020 у справі № 812/831/16.
Пунктом 5 частини 2 статті 65 Закону № 889-VIII передбачено, що дисциплінарним проступком є невиконання або неналежне виконання посадових обов`язків, актів органів державної влади, наказів (розпоряджень) та доручень керівників, прийнятих у межах їхніх повноважень.
Так, предметом спору у цій справі є питання правомірності наказу Головного управління ДПС у Дніпропетровській області від 23.05.2025 №12-дс «Про накладення дисциплінарного стягнення», яким застосовано до головного державного інспектора відділу матеріально-технічного забезпечення Головного управління ДПС у Дніпропетровській області ОСОБА_1 дисциплінарне стягнення у вигляді догани за вчинення ним дисциплінарного проступку, передбаченого пунктом 5 частини другої статті 65 Закону. Підстава: подання Дисциплінарної комісії від 14.05.2025 №927/04-36-01-ДК, пояснення ОСОБА_1 від 20.05.2025 №318/04-36-17-02-22. Управлінню персоналу забезпечити вжиття заходів, передбачених частиною шостою та сьомою статті 77 Закону, абзацом 4 частини першої статті 59 Закону України «Про запобігання корупції» від 14.10.2014 №1700-VII (зі змінами).
У наказі вказано, що на підставі наказу Головного управління ДПС у Дніпропетровській області від 27.03.2025 №15-дп «Про порушення дисциплінарного провадження», резолюції керівника Головного управління ДПС у Дніпропетровській області Чернецької Теодозії до доповідної записки відділу з питань запобігання та виявлення корупції Головного управління ДПС у Дніпропетровській області від 21.03.2025 №276/04-36-14-15 дисциплінарна комісія з розгляду дисциплінарної справи в Головному управлінні ДПС у Дніпропетровській області здійснила дисциплінарне провадження стосовно головного державного інспектора відділу матеріально-технічного забезпечення Головного управління ДПС у Дніпропетровській області ОСОБА_1 та дійшла висновку щодо наявності у діях державного службовця дисциплінарного проступку визначеного п.5 ч.2 ст.65 Закону України «Про державну службу» від 10 грудня 2015 року №889-VIIІ (зі змінами).
У наказі також зазначено, що за результатами розгляду дисциплінарної справи дисциплінарною комісією внесено подання на ім`я начальника Головного управління ДПС у Дніпропетровській області від 14.05.2025 №927/-4-36-01-ДК, в якому рекомендовано розглянути питання про застосування до головного державного інспектора відділу матеріально-технічного забезпечення Головного управління ДПС у Дніпропетровській області ОСОБА_1 дисциплінарного стягнення у вигляді догани за порушення статті 8 Закону України «Про публічні закупівлі» від 25.12.2025 №922, порушення вимоги ст.42 Закону України «Про запобігання корупції» від 14.10.2014 №1700-VII (зі змінами), наказу Головного управління ДПС у Дніпропетровській області №22 від 24.01.2022 «Про уповноважених осіб Головного управління ДПС у Дніпропетровській області» (зі змінами), вимог п.5 Розділу 3 Посадової інструкції державного службовця, затвердженої в.о. начальника Головного управління ДПС у Дніпропетровській області 11.07.2022, вимог Правил етичної поведінки в органах Державної податкової служби, затверджених наказом ДПС України від 02.09.2019 №52 (зі змінами), а саме: підпункту 3.2. пункту 3 щодо зобов`язань працівників утримуватись від виконання чи доручень керівництва, якщо вони суперечать закону. Правомірність наданих керівництвом рішень чи доручень, працівником оцінюються самостійно; підпункту 4.4.4. пункту 4 щодо дотримання загальновизнаних етичних норм поведінки та недопущення порушень Правил; дій виключно в інтересах держави, а також утримання від виконання рішень чи доручень керівництва, якщо вони суперечать закону; підпункту 5.1. пункту 5 щодо зобов`язання використання свого службового становища, ресурсів держави та територіальної громади (рухоме та нерухоме майно, кошти, службову інформацію, технології, інтелектуальну власність, робочий час, репутацію тощо) виключно для виконання своїх посадових обов`язків і доручень керівників, наданих на підставі та у межах повноважень, передбачених Конституцією.
Дослідивши дисциплінарну справу стосовно позивача, підстави для притягнення позивача до дисциплінарної відповідальності та нормативні акти, за порушення яких позивача притягнуто до дисциплінарної відповідальності, суд зазначає таке.
Проте, статтею 8 Закону України «Про публічні закупівлі» встановлено порядок здійснення моніторингу процедур публічних закупівель. Згідно із частиною першою цієї статті моніторинг процедури закупівлі здійснюють центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері державного фінансового контролю, та його міжрегіональні територіальні органи (далі - органи державного фінансового контролю).
Отже, є незрозумілим, яким чином позивач, який є посадовою особою Головного управління ДПС у Дніпропетровській області, порушив норми ст.8 «Про публічні закупівлі», яка стосується повноважень центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері державного фінансового контролю, та його міжрегіональних територіальних органів під час здійснення моніторингу процедури закупівлі.
Як зазначено вище, дисциплінарна комісія дійшла висновку щодо наявності у діях державного службовця (позивача) дисциплінарного проступку визначеного п.5 ч.2 ст.65 Закону України «Про державну службу».
У подані дисциплінарної комісії вказано:
ступінь вини державного службовця неналежне виконання державним службовцем своїх посадових обов`язків та інших вимог, встановлених Законом України «Про державну службу» та іншими нормативно-правовими актами (частини першої статті 65 Закону України «Про державну службу»), а саме виконання посадових обов`язків, які не визначені посадовою інструкцією;
характер дисциплінарного проступку, ступінь його тяжкості, настання тяжких наслідків за результатами розгляду дисциплінарної справи стосовно головного державного інспектора відділу матеріально-технічного забезпечення Головного управління ДПС у Дніпропетровській області ОСОБА_1 дисциплінарною комісією зроблено висновок про наявність у діях головного державного інспектора відділу матеріально-технічного забезпечення Головного управління ДПС у Дніпропетровській області ОСОБА_1 дисциплінарного проступку та підстав притягнення до дисциплінарної відповідальності за неналежне виконання посадових обов`язків (п.5 ч.2 ст.65 Закону України «Про державну службу»). Протокол №31/07/25пр від 17.03.2025 про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за частиною третьою статті 165-1 КупАП (порушення законодавства про закупівлі).
Згідно із п.5 ч.2 ст.65 Закону України «Про державну службу», дисциплінарним проступком є невиконання або неналежне виконання посадових обов`язків, актів органів державної влади, наказів (розпоряджень) та доручень керівників, прийнятих у межах їхніх повноважень.
Відповідно до ч.1 ст.65 Закону України «Про державну службу» підставою для притягнення державного службовця до дисциплінарної відповідальності є вчинення ним дисциплінарного проступку, тобто протиправної винної дії або бездіяльності чи прийняття рішення, що полягає у невиконанні або неналежному виконанні державним службовцем своїх посадових обов`язків та інших вимог, встановлених цим Законом та іншими нормативно-правовими актами, за яке до нього може бути застосоване дисциплінарне стягнення.
Суд указує, що висновки дисциплінарної комісії щодо порушення позивачем норм п.5 ч.2 ст.65 Закону України «Про державну службу» суперечать один одному. Так, комісія дійшла висновку про неналежне виконання позивачем своїх посадових обов`язків, що за визначенням наведеної норми є дисциплінарним проступком, і тут же комісія зазначає про виконання позивачем посадових обов`язків, які не визначені посадовою інструкцією.
Крім того, вказано, що позивач неналежно виконував свої посадові обов`язки та інші вимоги, встановлені Законом України «Про державну службу», зокрема, частини першої статті 65 Закону України «Про державну службу», тоді як, частина 1 статті 65 Закону України «Про державну службу» не встановлює посадових обов`язків державного службовця і не висуває до нього будь-яких вимог, а визначає підстави для притягнення державного службовця до дисциплінарної відповідальності.
До того ж, у поданні не наведено ступінь вини державного службовця, яка може бути показником тяжкості дисциплінарного проступку та міри його вини, що визначається під час дисциплінарного провадження, і може впливати на вибір стягнення.
У розділі про ступінь вини державного службовця наведені лише правові підстави притягнення позивача до дисциплінарної відповідальності.
Також дисциплінарною комісією не розкрито характер дисциплінарного проступку, ступінь його тяжкості, настання тяжких наслідків. У відповідному розділі вказано тільки про наявність підстав притягнення до дисциплінарної відповідальності за неналежне виконання посадових обов`язків.
У розділі подання дисциплінарної комісії про обставини, що призвели до вчинення державним службовцем дисциплінарного проступку, такі обставини не наведені, зазначені лише положення нормативних актів, які, за висновками дисциплінарної комісії, були порушені позивачем.
У поданні дисциплінарної комісії вказано про рекомендацію застосувати до позивача менш суворе дисциплінарне стягнення у вигляді догани (пункт 2 частини 2 статті 65, пункт 2 частини 1 статті 66 Закону України «Про державну службу»).
Так, пунктом 2 частини 1 статті 66 Закону України «Про державну службу» унормовано, що до державних службовців застосовується один із таких видів дисциплінарного стягнення як догана.
Пункт 2 частини 2 статті 65 Закону України «Про державну службу» вказує, що дисциплінарним проступком є порушення правил етичної поведінки державних службовців.
Водночас, як уже неодноразово зазначав суд, дисциплінарна комісія дійшла висновку щодо наявності у діях державного службовця (позивача) дисциплінарного проступку визначеного п.5 ч.2 ст.65 Закону України «Про державну службу», про що і зазначено в оскаржуваному наказі, а не пунктом 2 частини 2 статті 65 Закону України «Про державну службу».
Так, у постанові Верховного Суду у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду від 16.03.2021 у справі №140/2819/19, суд дійшов висновку, що для накладення дисциплінарного стягнення уповноваженому органу необхідно встановити наявність протиправної поведінки державного службовця, шкідливих наслідків та причинного зв`язку між ними і поведінкою особи, що притягається до відповідальності. Протиправність поведінки полягає у порушенні державним службовцем своїх посадових обов`язків та інших вимог, встановлених Законом №889-VIII та іншими нормативно-правовими актами, за яке до нього може бути застосоване дисциплінарне стягнення. Також необхідно враховувати інші обставини, що мають значення: характер дисциплінарного проступку, обставини, за яких він був вчинений, настання тяжких наслідків, добровільне відшкодування заподіяної шкоди, попередню поведінку державного службовця та його ставлення до виконання посадових обов`язків.
Тобто, для застосування дисциплінарного стягнення уповноваженому органу необхідно встановити наявність всіх елементів складу дисциплінарного проступку - об`єкту, об`єктивної сторони, суб`єкта, суб`єктивної сторони, а також врахувати інші обставини, що мають значення: ступінь тяжкості, наявність шкоди, особу працівника. Об`єктивна сторона дисциплінарного проступку складається з протиправної поведінки суб`єкта (працівника), шкідливих наслідків та причинного зв`язку між ними і поведінкою особи, що притягається до відповідальності. Протиправність поведінки полягає у порушенні трудових обов`язків, закріплених нормами спеціального законодавства про працю, які регламентовані зокрема Законом №889-VII, положеннями, посадовими інструкціями, а також у порушенні або невиконанні наказів і розпоряджень роботодавця, уповноваженої ним адміністрації.
Враховуючи встановлені обставини, суд зазначає, що матеріалами дисциплінарної справи щодо позивача не підтверджено наявність у діях позивача усіх складових дисциплінарного проступку: протиправних дій (бездіяльності) позивача у зв`язку з неналежним виконанням покладених на нього посадових обов`язків; вини позивача. Не враховано ступінь тяжкості, наявність шкоди, особу працівника. Недоведеність цих елементів виключає наявність дисциплінарного проступку, а відтак і підстави для дисциплінарної відповідальності.
Суд зазначає, що рішення суб`єкта владних повноважень повинно ґрунтуватися на оцінці усіх фактів та обставин, що мають значення. Мають значення, як правило, ті обставини, які передбачені нормою права, що застосовується. Суб`єкт владних повноважень повинен врахувати усі ці обставини, тобто надати їм правову оцінку: прийняти до уваги або відхилити. У разі відхилення певних обставин висновки повинні бути мотивованими, особливо, коли має місце несприятливе для особи рішення.
Принцип обґрунтованості рішення вимагає від суб`єкта владних повноважень враховувати як обставини, на обов`язковість урахування яких прямо вказує закон, так і інші обставини, що мають значення у конкретній ситуації. Для цього він має ретельно зібрати і дослідити матеріали, що мають доказове значення у справі, наприклад, документи, пояснення осіб тощо.
При цьому, суб`єкт владних повноважень повинен уникати прийняття невмотивованих висновків, обґрунтованих припущеннями та неперевіреними фактами, а не конкретними обставинами. Так само недопустимо надавати значення обставинам, які насправді не стосуються справи. Несприятливе для особи рішення повинно бути вмотивованим.
При цьому, прийняття рішення, вчинення (не вчинення) дії вимагає від суб`єкта владних повноважень діяти добросовісно, тобто з щирим наміром щодо реалізації владних повноважень та досягнення поставлених цілей і справедливих результатів, з відданістю визначеним законом меті та завданням діяльності, передбачувано, без корисливих прагнень досягти персональної вигоди, привілеїв або переваг через прийняття рішення та вчинення дії.
Таким чином, висновки та рішення суб`єкта владних повноважень можуть ґрунтуватися виключно на належних, достатніх, а також тих доказах, які одержані з дотриманням закону.
Суд також указує, що в оскаржуваному наказі вказано: управлінню персоналу забезпечити вжиття заходів, передбачених частиною шостою та сьомою статті 77 Закону, абзацом 4 частини першої статті 59 Закону України «Про запобігання корупції».
Відповідно до абзацу 4 частини першої статті 59 Закону України «Про запобігання корупції», відомості про накладення дисциплінарного стягнення за вчинення корупційного або пов`язаного з корупцією правопорушення вносяться до Єдиного державного реєстру осіб, які вчинили корупційні або пов`язані з корупцією правопорушення, протягом трьох робочих днів з дня надходження до Національного агентства від кадрової служби державного органу, органу влади Автономної Республіки Крим, органу місцевого самоврядування, а також підприємства, установи та організації завіреної в установленому порядку паперової копії наказу про накладення дисциплінарного стягнення.
Згідно зі ст.1 Закону України «Про запобігання корупції»:
корупційне правопорушення - діяння, що містить ознаки корупції, вчинене особою, зазначеною у частині першій статті 3 цього Закону, за яке законом встановлено кримінальну, дисциплінарну та/або цивільно-правову відповідальність;
корупція - використання особою, зазначеною у частині першій статті 3 цього Закону, наданих їй службових повноважень чи пов`язаних з ними можливостей з метою одержання неправомірної вигоди або прийняття такої вигоди чи прийняття обіцянки/пропозиції такої вигоди для себе чи інших осіб або відповідно обіцянка/пропозиція чи надання неправомірної вигоди особі, зазначеній у частині першій статті 3 цього Закону, або на її вимогу іншим фізичним чи юридичним особам з метою схилити цю особу до протиправного використання наданих їй службових повноважень чи пов`язаних з ними можливостей;
правопорушення, пов`язане з корупцією - діяння, що не містить ознак корупції, але порушує встановлені цим Законом вимоги, заборони та обмеження, вчинене особою, зазначеною у частині першій статті 3 цього Закону, за яке законом встановлено кримінальну, адміністративну, дисциплінарну та/або цивільно-правову відповідальність.
Суд зазначає, що до матеріалів справи не надано доказів накладення на позивача дисциплінарного стягнення за вчинення корупційного або пов`язаного з корупцією правопорушення. У дисциплінарній справі стосовно позивача, яка приєднана до матеріалів справи, відсутні відомості про встановлення в діях позивача складу корупційного або пов`язаного з корупцією правопорушення. Посилання у поданні дисциплінарної комісії та оскаржуваному наказі на те, що позивач порушив вимоги ст.42 Закону України «Про запобігання корупції», якою передбачено, що особи, зазначені у пункті 1, підпункті «а» пункту 2 частини першої статті 3 цього Закону, сумлінно, компетентно, вчасно, результативно і відповідально виконують службові повноваження та професійні обов`язки, рішення та доручення органів і осіб, яким вони підпорядковані, підзвітні або підконтрольні, не допускають зловживань та неефективного використання державної і комунальної власності, не є доказом того, що позивач учинив корупційне або пов`язане з корупцією правопорушення.
З огляду на встановлені обставини справи, наведені положення чинного законодавства, суд робить висновок про те, що оскаржуваний у цій справі наказ є протиправним і таким, що підлягає скасуванню.
У позовній заяві позивач також просить суд зобов`язати ГУ ДПС у Дніпропетровській області направити до Національного агентства з питань запобігання корупції повідомлення про скасування наказу від 23 травня 2025 року №12-дс «Про накладення дисциплінарного стягнення» задля вилучення інформації про вчинення корупційного або пов`язаного з корупцією правопорушення.
Так, як зазначено вище, відповідно до абзацу 4 частини першої статті 59 Закону України «Про запобігання корупції» відомості про накладення дисциплінарного стягнення за вчинення корупційного або пов`язаного з корупцією правопорушення вносяться до Єдиного державного реєстру осіб, які вчинили корупційні або пов`язані з корупцією правопорушення, протягом трьох робочих днів з дня надходження до Національного агентства від кадрової служби державного органу, органу влади Автономної Республіки Крим, органу місцевого самоврядування, а також підприємства, установи та організації завіреної в установленому порядку паперової копії наказу про накладення дисциплінарного стягнення.
Проте, як уже встановив суд, відсутні докази накладення на позивача дисциплінарного стягнення за вчинення корупційного або пов`язаного з корупцією правопорушення, як і відсутні докази про надсилання відповідачем до Національного агентства копії наказу про накладення дисциплінарного стягнення і докази внесення відомостей стосовно позивача до Єдиного державного реєстру осіб, які вчинили корупційні або пов`язані з корупцією правопорушення
Таким чином, наведені позовні вимоги є передчасними і такими, що задоволенню не підлягають.
У рішенні Європейського суду з прав людини у справі «Серявін та інші проти України» (п.58) суд указує, що згідно з його усталеною практикою, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішенні судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча п. 1 ст.6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожний аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення.
Пунктом 41 Висновку №11 (2008) Консультативної ради європейських суддів зазначено, що обов`язок суддів наводити підстави для своїх рішень не означає необхідності відповідати на кожен аргумент захисту на підтримку кожної підстави захисту. Обсяг цього обов`язку може змінюватися залежно від характеру рішення. Згідно з практикою Європейського суду з прав людини очікуваний обсяг обґрунтування залежить від різних доводів, що їх може наводити кожна зі сторін, а також від різних правових положень, звичаїв та доктринальних принципів, а крім того, ще й від різних практик підготовки та представлення рішень у різних країнах. З тим, щоб дотриматися принципу справедливого суду, обґрунтування рішення повинно засвідчити, що суддя справді дослідив усі основні питання, винесені на його розгляд.
Суд зазначає, що всі інші аргументи сторін досліджені судом, однак є такими, що не потребують детального аналізу у судовому рішенні, оскільки наведених висновків суду не спростовують.
Згідно з ч.ч.1, 2 ст.77 КАС України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу. В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.
Суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні (ч.1 ст.90 КАС України).
Таким чином, позовна заява у цій справі є такою, що підлягає задоволенню частково.
Щодо питання про розподіл судових витрат, суд зазначає таке.
Відповідно до ч.1 ст.139 КАС України, при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.
Враховуючи викладені норми, а також часткове задоволення позовних вимог, стягненню на користь позивача за рахунок бюджетних асигнувань відповідача підлягає судовий збір у розмірі 605,60 грн.
Керуючись ст. ст. 90, 139, 241-246, 257 Кодексу адміністративного судочинства України, суд
Позовну заяву ОСОБА_1 до Головного управління ДПС у Дніпропетровській області про визнання незаконним та скасування наказу задовольнити частково.
Визнати протиправним і скасувати наказ Головного управління ДПС у Дніпропетровській області від 23 травня 2025 року №12-дс «Про накладення дисциплінарного стягнення».
В іншій частині позовних вимог, у їх задоволенні відмовити.
Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів, з дня його проголошення.

Якщо в судовому засіданні було проголошено скорочене (вступну та резолютивну частини) рішення (ухвалу) суду або якщо розгляд справи здійснювався в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Апеляційна скарга подається безпосередньо до Третього апеляційного адміністративного суду.

Позивач: ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 ).

Відповідач: Головне управління ДПС у Дніпропетровській області (вул. Сімферопольська, 17А, м. Дніпро, 49600, код ЄДРПОУ ВП 44118658).

Суддя Н.В. Кучугурна