Справа № 520/23823/25
Суддя: Бадюков Ю.В.
Дата ухвалення: 2026-01-05 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

Харківський окружний адміністративний суд
УХВАЛА

05 січня 2026 року Справа № 520/23823/25

Суддя Харківського окружного адміністративного суду Бадюков Ю.В., розглянувши у приміщенні суду в м. Харкові в порядку письмового провадження за наявними у справі матеріалами клопотання представника відповідача про залишення позову без розгляду у адміністративній справі за позовом Дергачівської окружної прокуратури в інтересах Харківської обласної державної (військової) адміністрації, Департаменту культури і туризму Харківської обласної державної адміністрації до Релігійної громади (Парафії) Різдво-Богородичного Храму Харківської Єпархії Української Православної Церкви про зобов`язання вчинити певні дії, -

ВСТАНОВИВ:

Дергачівська окружна прокуратура звернулася до Харківського окружного адміністративного суду з адміністративним позовом, в якому просить суд зобов`язати Релігійну громаду (парафію) Різдво-Богородичного Храму Харківської Єпархії Української Православної Церкви (вулиця Європейська, 65-Б, м. Дергачі, Харківський район, Харківська область, 62303, ) укласти з Департаментом культури і туризму Харківської обласної державної (військової) адміністрації () на умовах і в порядку, визначених постановою Кабінету Міністрів України від 28.12.2001 № 1768, охоронний договір на пам`ятку культурної спадщини місцевого значення Різдво-Богородична церква, що розташована за адресою: м. Дергачі, вул. Європейська, 65-Б (м. Дергачі, вул. 1 Травня, 62-а), охоронний номер 7594-Ха.

Ухвалою від 29 вересня 2025 року прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито провадження в адміністративній справі за правилами спрощеного позовного провадження.

До суду від відповідача надійшов відзив на позовну заяву, у якому відповідач просив позовну заяву залишити без розгляду.

У відзиві на позовну заяву представник відповідача зазначив, що позивачем пропущено строк звернення до суду з цим позовом без поважних причин.

Розглянувши клопотання представника відповідача про залишення позову без розгляду у зв`язку з пропуском строку звернення до суду, суд доходить висновку щодо відмови у його задоволенні з огляду на наступне.

В абзаці 1 частини третьої статті 23 Закону України «Про прокуратуру» передбачено вичерпний перелік підстав для здійснення прокуратурою представництва інтересів держави в суді у некримінальних провадженнях:

- у разі порушення або загрози порушення інтересів держави, якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження;

- у разі відсутності такого органу.

«Інтереси держави» є оціночним поняттям, прокурор чи його заступник у кожному конкретному випадку самостійно визначає з посиланням на законодавство, на підставі якого подається позов, в чому саме відбулося чи може відбутися порушення матеріальних або інших інтересів держави, обґрунтовує у позовній заяві необхідність їх захисту та зазначає орган, уповноважений державою здійснювати відповідні функції у спірних відносинах (пункт 4 мотивувальної частини Рішення Конституційного Суду України від 8 квітня 1999 року № 3-рп/99).

У постановах Великої Палати Верховного Суду від 30 січня 2019 року в справі № 826/2793/18 та від 06 лютого 2019 року в справі № 810/3046/17 сформульовано визнання «інтересу держави» («публічного інтересу») як важливої для значної кількості фізичних і юридичних осіб потреби, які відповідно до законодавчо встановленої компетенції забезпечуються суб`єктами публічної адміністрації. Тобто публічний інтерес є не чим іншим, як певною сукупністю приватних інтересів.

Відтак, «інтереси держави» охоплюють широке і водночас чітко не визначене коло законних інтересів, які не піддаються точній класифікації, а тому їх наявність повинна бути предметом самостійної оцінки суду у кожному випадку звернення прокурора з позовом. Надмірна формалізація «інтересів держави», особливо у сфері публічних правовідносин, може призвести до необґрунтованого обмеження повноважень прокурора на захист суспільно значущих інтересів там, де це дійсно потрібно.

Аналогічна правова позиція викладена, зокрема, у постановах Верховного Суду від 25 квітня 2018 року в справі № 806/1000/17, від 19 вересня 2019 року в справі № 815/724/15, від 28 січня 2021 року в справі № 380/3398/20, від 05 жовтня 2021 року в справі № 380/2266/21, від 02 грудня 2021 року в справі № 320/10736/20 та від 23 грудня 2021 року в справі № 0440/6596/18.

Велика Палата Верховного Суду у пунктах 37- 39, 45 постанови від 26 травня 2020 року у справі № 912/2385/18 сформулювала загальні умови для звернення прокурора замість органу державної влади (орган місцевого самоврядування), який не здійснює свої відповідні повноваження для захисту інтересів держави:

- прокурор, звертаючись до суду з позовом, має обґрунтувати та довести підстави для представництва, однією з яких є бездіяльність компетентного органу;

- бездіяльність означає, що компетентний орган знав або повинен був знати про порушення інтересів держави, але не звертався до суду з відповідним позовом у розумний строк;

- звертаючись до відповідного компетентного органу до подання позову в порядку, передбаченому статтею 23 Закону України «Про прокуратуру», прокурор фактично надає йому можливість відреагувати на стверджуване порушення інтересів держави, зокрема, шляхом призначення перевірки фактів порушення законодавства, виявлених прокурором, вчинення дій для виправлення ситуації, а саме подання позову або аргументованого повідомлення прокурора про відсутність такого порушення;

- невжиття компетентним органом жодних заходів протягом розумного строку після того, як цьому органу стало відомо або повинно було стати відомо про можливе порушення інтересів держави, має кваліфікуватися як бездіяльність відповідного органу. Розумність строку визначається судом з урахуванням того, чи потребували інтереси держави невідкладного захисту (зокрема, через закінчення перебігу позовної давності чи можливість подальшого відчуження майна, яке незаконно вибуло із власності держави), а також таких чинників, як: значимість порушення інтересів держави, можливість настання невідворотних негативних наслідків через бездіяльність компетентного органу, наявність об`єктивних причин, що перешкоджали такому зверненню, тощо;

- прокурору достатньо дотриматися порядку, передбаченого статтею 23 Закону № 1697-VII, і якщо компетентний орган протягом розумного строку після отримання повідомлення самостійно не звернувся до суду з позовом в інтересах держави, то це є достатнім аргументом для підтвердження його бездіяльності. Якщо прокурору відомо причини такого незвернення, він обов`язково повинен зазначити їх в обґрунтуванні підстав для представництва, яке міститься в позові, але якщо з відповіді компетентного органу на звернення прокурора такі причини з`ясувати неможливо чи такої відповіді взагалі не отримано, то це не є підставою вважати звернення прокурора необґрунтованим.

Прокурор, звертаючись до суду з цим позовом, зазначав, що відповідно до листа Комунального підприємства технічної інвентаризації «Інвенрос» від 28.06.2024 №71, за наявними у КП ТІ «Інвенрос» даними, станом до 01.01.2013 відомості про реєстрацію права власності на нежитлову будівлю за адресою: Харківська область, Харківський район (колишній Дергачівський район), м. Дергачів, вул. 1 Травня, буд. 65-Б (м. Дергачі, вул. 1 Травня, буд. 62-а) відсутні.

Згідно з листом Дергачівської міської військової адміністрації у міській раді відсутні правовстановлюючі документи на вищезазначену будівлю.

Разом із цим, опрацюванням п. 1.8 Статут Релігійної громади (парафії) Різдво-Богородичного Храму Харківської Єпархії Української Православної церквивстановлено, що місцезнаходження (юридична адреса) парафії: вул. 1 Травня (на даний час вул. Європейська), 65-Б, м. Дергачі, Харківська область.

Також, згідно інформації Департаменту культури і туризму Харківської обласної державної адміністрації від 04.02.2025 № 05-25/397 (далі - Департамент) власником (користувачем) вказаної пам`ятки є Релігійна громада (Парафія) Різдво-Богородичного Храму Харківської Єпархії Української Православної церкви () та до теперішнього часу між Департаментом, як спеціально уповноваженим органом охорони культурної спадщини, та релігійною громадою, як фактичним власником (користувачем) пам`ятки, охоронний договір на пам`ятку не укладено.

Водночас, відповідно до листа Департаменту від 04.07.2025 №05-22/1733 у останнього відсутні свідоцтво про право власності, інші документи з визначеними підставами набуття права власності на вказану пам`ятку, матеріали технічної інвентаризації вказаної будівлі (технічний паспорт), відповідне рішення адміністрації про передачу у власність або користування вказаної будівлі, тощо. При цьому у Департаменті наявні архівні документи архівної справи на вказану пам`ятку.

Відповідно до інформації наявній у Секторі архівної роботи у м. Дергачі Харківської районної державної адміністрації, рішенням Дергачівської міської ради LXI сесії VI скликання від 05.09.2014 № 26 затверджено проект землеустрою щодо відведення земельної ділянки, загальною площою 0,4428 га для обслуговування громадських та релігійних споруд з кадастровим номером :00:003:1770, розташованої на території Дергачівської міської ради, м. Дергачі, вул. 1 Травня, 65-Б, Дергачівський район, Харківська область релігійній громаді Різдво-Богородичного Храму Харківської Єпархії Української Православної церкви.

Надано релігійній громаді у постійне користування вказану земельну ділянку.

До того ж, згідно з довідкою Різдво-Богородичного Храму Харківської Єпархії Української Православної Церкви будівля даної Церкви знаходиться на балансі Релігійної громади Різдво Богородичного Храму Харківської Єпархії Української Православної Церкви.

Відтак, пам`ятка містобудування та архітектури місцевого значення місцевого значення «Різдво-Богородична церква» з охоронним номером 7594-Ха, 1850 року та становить культурну цінність, маючи власника (користувача), перебуває без належного захисту від пошкодження, руйнування або знищення, що беззаперечно свідчить про необхідність вжиття відповідних заходів з метою укладення охоронного договору, який встановлює гарантії збереження індивідуально визначеної пам`ятки культурної спадщини, що враховує її цінність, особливості та стан.

Суд зазначає, що звернення прокурора до суду з позовом до власника пам`ятки, який ухиляється від укладення охоронного договору, про зобов`язання укласти такий договір спрямовано на забезпечення охорони культурної спадщини України, тобто, відповідає інтересам держави, які прокурор має захищати у разі нездійснення або неналежним чином здійснення відповідним управлінням (або відділом) містобудування та архітектури виконкому міської ради або облдержадміністрації (її департамент) своїх повноважень (Постанова КАС ВС від 24.01.2025 у справі № 560/5184/24 (№ в ЄДРСР 124705717).

Частиною першою статті 122 КАС України передбачено, що позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Згідно ч.ч. 2, 3 ст. 122 КАС України для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів. Для захисту прав, свобод та інтересів особи цим Кодексом та іншими законами можуть встановлюватися інші строки для звернення до адміністративного суду, які, якщо не встановлено інше, обчислюються з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Враховуючи інформацію отриману від Департаменту культури і туризму Харківської обласної державної адміністрації у листах від 04.02.2025 № 05-25/397 та від 04.07.2025 №05-22/1733, суд доходить висновку, що позивач, звертаючись із вказаним позовом, не допустив пропуску строку звернення до суду.

Окрім того, питання поважності причин пропуску строку звернення до суду з цим позовом вже було предметом розгляду у цій справі та, у тому числі, з цієї підстави позов було залишено буз руху. На виконання ухвали від 12 вересня 2025 року подано заяву про усунення недоліків. Відтак, позивач усунув недоліки позовної заяви, що подана 08 вересня 2025 року.

Керуючись ст.ст. 121, 122, 237, 240, 241, 243, 256, 294 КАС України, суд, -

У Х В А Л И В :

У задоволенні клопотання представника відповідача про залишення позову без розгляду у адміністративній справі за позовом Дергачівської окружної прокуратури в інтересах Харківської обласної державної (військової) адміністрації, Департаменту культури і туризму Харківської обласної державної адміністрації до Релігійної громади (Парафії) Різдво-Богородичного Храму Харківської Єпархії Української Православної Церкви про зобов`язання вчинити певні дії - відмовити.

Ухвала суду набирає законної сили в строк та в порядку, передбаченому ст. 256 Кодексу адміністративного судочинства України.

Ухвала окремо від судового рішення оскарженню не підлягає.

Суддя Бадюков Ю.В.