Справа № 320/49742/25
Суддя: Колеснікова І.С.
Дата ухвалення: 2026-01-07 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

КИЇВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А

з питань розгляду справи в порядку загального позовного провадження

07 січня 2026 року № 320/49742/25

Суддя Київського окружного адміністративного суду Колеснікова І.С., розглянувши в порядку письмового провадження клопотання представника позивачів про розгляд справи за правилами загального провадження в адміністративній справі за позовом Громадської організації «За збереження скверу імені Павла Тичини в місті Києві», ОСОБА_1 до Департаменту містобудування та архітектури виконавчого органу Київської міської ради, треті особи: Обслуговуючий кооператив «Житлово-Будівельного кооперативу «Дельфін», Товариство з обмеженою відповідальністю «Райдуга», Товариство з обмеженою відповідальністю «Будівельна компанія «Будєвросервіс», Товариство з обмеженою відповідальністю «Моноліт Будсервіс» про визнання протиправними та скасування містобудівних умов,

В С Т А Н О В И В:

До Київського окружного адміністративного суду через підсистему «Електронний суд» звернулась Громадська організація «За збереження скверу імені Павла Тичини в місті Києві», ОСОБА_1 з позовом до Департаменту містобудування та архітектури виконавчого органу Київської міської ради, в якому просять суд:

- визнати протиправними та скасувати містобудівні умови та обмеження забудови земельної ділянки кадастровий номер :90:135:0002 (реєстраційний номер № ЄДЕССБ: MU01:9830-5216-7538-4379; реєстр. № 345 від 25.03.2020), видані Департаментом містобудування та архітектури виконавчого органу Київської міської ради (Ідентифікаційний ).

Ухвалою Київського окружного адміністративного суду від 14.10.2025 відкрито провадження в адміністративній справі та розгляд справи визначено за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи (у письмовому провадженні).

Представником позивачів через систему «Електронний суд» подано клопотання про розгляд справи в порядку загального позовного провадження, а в разі відмови, просив призначити розгляд справи у судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін.

В обґрунтування поданого клопотання представник позивачів вказував на необхідність визначення обставин справи, які підлягають встановленню та зібрання відповідних доказів, що є одним із ключових завдань підготовчого провадження.

Водночас вказує, що справа має вагоме суспільне значення для позивачів, оскільки ухвалене за її результатами рішення матиме прямий вплив на життя, здоров`я та безпечні умови проживання мешканців прилеглих будинків, розташованих безпосередньо поруч із будівельним майданчиком. Справа фактично стосується захисту основоположних прав людей на безпечне довкілля, належні житлові умови та збереження життєвого простору, гарантованих Конституцією України та міжнародними зобов`язаннями держави.

Дослідивши матеріали адміністративної справи та зазначене клопотання суд дійшов наступних висновків.

Відповідно статті 12 КАС України, адміністративне судочинство здійснюється за правилами, передбаченими цим Кодексом, у порядку позовного провадження (загального або спрощеного).

Спрощене позовне провадження призначене для розгляду справ незначної складності та інших справ, для яких пріоритетним є швидке вирішення справи.

Загальне позовне провадження призначене для розгляду справ, які через складність або інші обставини недоцільно розглядати у спрощеному позовному провадженні.

Відповідно до частин другої, третьої статті 257 КАС України, за правилами спрощеного позовного провадження може бути розглянута будь-яка справа, віднесена до юрисдикції адміністративного суду, за винятком справ, зазначених у частині четвертій цієї статті.

При вирішенні питання про розгляд справи за правилами спрощеного або загального позовного провадження суд ураховує: значення справи для сторін; обраний позивачем спосіб захисту; категорію та складність справи; обсяг та характер доказів у справі, в тому числі чи потрібно у справі призначати експертизу, викликати свідків тощо; кількість сторін та інших учасників справи; чи становить розгляд справи значний суспільний інтерес; думку сторін щодо необхідності розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження.

Особливості розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження встановлені статтею 262 КАС України.

Відповідно до частини п`ятої вказаної статті, суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами, за відсутності клопотання будь-якої зі сторін про інше. За клопотанням однієї із сторін або з власної ініціативи суду розгляд справи проводиться в судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін.

Тобто за загальним правилом, відкриті у спрощеному позовному провадженні справи розглядаються судом без виклику сторін за наявними у справі матеріалами.

Відповідно до частини четвертої статті 260 КАС України, якщо відповідач в установлений судом строк подасть заяву із запереченнями проти розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження, суд залежно від обґрунтованості заперечень відповідача протягом двох днів із дня її надходження до суду постановляє ухвалу про: 1) залишення заяви відповідача без задоволення; 2) розгляд справи за правилами загального позовного провадження та заміну засідання для розгляду справи по суті підготовчим засіданням.

Частиною шостою статті 12 КАС України передбачено, що для цілей цього Кодексу справами незначної складності є, зокрема типові справи та інші справи, у яких суд дійде висновку про їх незначну складність, за винятком справ, які не можуть бути розглянуті за правилами спрощеного позовного провадження.

В силу вимог частини четвертої статті 257 КАС України, за правилами спрощеного позовного провадження не можуть бути розглянуті справи у спорах: 1) щодо оскарження нормативно-правових актів, за винятком випадків, визначених цим Кодексом; 2) щодо оскарження рішень, дій та бездіяльності суб`єкта владних повноважень, якщо позивачем також заявлено вимоги про відшкодування шкоди, заподіяної такими рішеннями, діями чи бездіяльністю, у сумі, що перевищує п`ятсот розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб; 3) про примусове відчуження земельної ділянки, інших об`єктів нерухомого майна, що на ній розміщені, з мотивів суспільної необхідності; 4) щодо оскарження рішення суб`єкта владних повноважень, на підставі якого ним може бути заявлено вимогу про стягнення грошових коштів у сумі, що перевищує п`ятсот розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

У цьому випадку предмет позову не стосується оскарження нормативно-правових актів, рішень, дій та бездіяльності суб`єкта владних повноважень, якщо позивачем також заявлено вимоги про відшкодування шкоди, заподіяної такими рішеннями, діями чи бездіяльністю, у сумі, що перевищує п`ятсот розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, про примусове відчуження земельної ділянки, інших об`єктів нерухомого майна, що на ній розміщені, з мотивів суспільної необхідності та рішення суб`єкта владних повноважень, на підставі якого ним може бути заявлено вимогу про стягнення грошових коштів у сумі, що перевищує п`ятсот розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Такі справи в розумінні вимог вказаної статті є незначної складності.

Клопотання про розгляд справи за правилами загального позовного провадження у підготовчому судовому засіданні обґрунтоване необхідністю визначення обставин справи, які підлягають встановленню та зібрання відповідних доказів, і, у разі відмови в його задоволенні, представник позивачів просив розгляд справи здійснювати у судовому засіданні з повідомленням сторін.

Додатково стверджував, що справа має важливе значення для позивачів, оскільки ухвалене за її результатами рішення матиме прямий вплив на життя, здоров`я та безпечні умови проживання мешканців прилеглих будинків, розташованих безпосередньо поруч із будівельним майданчиком.

Надаючи оцінку таким аргументам представника позивачів, суд зазначає, що посилання на те, що справа має важливе значення для позивачів не зумовлює необхідність розгляду справи у порядку загального позовного провадження або розгляду справи у судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін.

Разом з тим, у клопотанні не зазначено, встановлення яких обставин у справі є неможливим шляхом аналізу письмових доказів і пояснень та вимагає проведення судового засідання.

При цьому, суд звертає увагу на те, що сторони не позбавлені можливості повноцінно користуватися своїми процесуальними правами (подавати суду заяви, клопотання, докази) для захисту своїх прав та інтересів та мають право висловлювати свою позицію та спростовувати доводи опонентів письмово.

За таких обставин, зважаючи на характер спірних відносин, склад учасників та предмет доказування, що не вимагають проведення підготовчого провадження для повного та всебічного встановлення обставин справи, суд вважає за можливе розглядати цю справу за правилами спрощеного позовного провадження.

Крім того, суд звертає увагу на те, що відповідно до приписів частини 1 статті 2 КАС України завданням адміністративного судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень не залежно від порядку розгляду справи судом.

Суд зазначає, що останній наділений правом при вирішенні питання щодо відкриття провадження у справі за правилами спрощеного або загального позовного провадження враховувати як складність даної справи, так і необхідність з`ясування всіх обставин у такій справі. Відтак, відкриття провадження у справі як за правилами спрощеного позовного провадження, так і загального позовного провадження є правом суду, а не обов`язком.

Враховуючи викладене, суд не вбачає підстав для задоволення клопотання представника позивачів про перехід до розгляду справи за правилами загального позовного провадження з повідомленням (викликом) сторін та вважає за можливе продовжити розгляд справи у порядку спрощеного провадження без повідомлення учасників справи (у письмовому провадженні).

Керуючись статтями 12, 248, 257, 260 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

У Х В А Л И В:

У задоволенні клопотання представника позивачів Громадської організації «За збереження скверу імені Павла Тичини в місті Києві», ОСОБА_1 про розгляд справи за правилами загального провадження - відмовити.

Ухвала суду набирає законної сили негайно після її підписання суддею та окремо не оскаржується. Заперечення на ухвалу суду можуть бути включені до апеляційної скарги на рішення суду, прийнятого за результатами розгляду справи.

Суддя Колеснікова І.С.