Справа № 520/15106/25
Суддя: Мороко А.С.
Дата ухвалення: 2026-01-06 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

Харківський окружний адміністративний суд
УХВАЛА

06 січня 2026 року № 520/15106/25

Харківський окружний адміністративний суд у складі судді Мороко А.С. розглянувши заяву представника Головного управління ДПС у Харківській області про виправлення описки за позовом Головного управління ДПС у Харківській області (вул. Григорія Сковороди, буд. 46,м. Харків,Харківська обл., Харківський р-н,61057, ) до Товариства з обмеженою відповідальністю «СІЛЬСЬКОГОСПОДАРСЬКЕ ПІДПРИЄМСТВО «ГОПТІВСЬКЕ» (вул. Центральна, буд. 3,с. Гоптівка,Харківський р-н, Харківська обл.,62313, ), -

В С Т А Н О В И В:

Головне управління ДПС у Харківській області звернулось до Харківського окружного адміністративного суду з позовом, в якому просить суд стягнути кошти з Товариства з обмеженою відповідальністю «СІЛЬСЬКОГОСПОДАРСЬКЕ ПІДПРИЄМСТВО «ГОПТІВСЬКЕ» (податковий номер 43548542) з усіх відкритих розрахункових рахунків та за рахунок готівки у розмірі 17 509,15 гривень в рахунок погашення податкового боргу.

Рішенням Харківського окружного адміністративного суду від 05.11.2025 по справі №520/15106/25 адміністративний позов задоволено, зокрема, стягнуто до бюджету України кошти у розмірі 17 509,15 гривень (сімнадцять тисяч п`ятсот дев`ять гривень п`ятнадцять копійок) у рахунок погашення податкового боргу з Товариства з обмеженою відповідальністю «СІЛЬСЬКОГОСПОДАРСЬКЕ ПІДПРИЄМСТВО «ГОПТІВСЬКЕ» () з усіх відкритих розрахункових рахунків та за рахунок готівки.

22.12.2025 через систему "Електронний суд" представником Головного управління ДПС у Харківській області подано заяву про виправлення описки в рішенні Харківського окружного адміністративного суду від 05.11.2025 по справі №520/15106/25 шляхом зазначення у 1,2 абзаці описової та у 2 абзаці резолютивної частинах рішення правильної суми податкового боргу 17 849,15 гривень, оскільки під час складання позовної заяви було допущено технічну помилку/описку, а саме: у ціні позову та у пункті 2 прохальної частини позовної заяви помилково зазначено суму податкового боргу, яка підлягає стягненню 17 509,15 грн., у той час, як фактична сума боргу згідно розрахунку становить 17 849,15 гривень.

Суддя Мороко А.С. у період з 22.12.2025 по 02.01.2026 перебувала у щорічній відпустці.

Розглянувши вказану заяву та матеріали справи, суд зазначає наступне.

Згідно з частиною першою статті 253 Кодексу адміністративного судочинства України суд, який постановив судове рішення, може з власної ініціативи або за заявою учасника справи чи іншої заінтересованої особи виправити допущені в судовому рішенні цього суду описки, очевидні арифметичні помилки незалежно від того, набрало судове рішення законної сили чи ні.

Відповідно до частини другої статті 253 Кодексу адміністративного судочинства України питання про внесення виправлень суд може вирішити в порядку письмового провадження. У разі необхідності суд може розглянути питання про внесення виправлень у судове рішення в судовому засіданні з повідомленням учасників справи. Неприбуття у судове засідання осіб, які були належним чином повідомлені про дату, час та місце судового засідання, не перешкоджає розгляду заяви.

Під опискою слід вважати помилку, що порушує правила граматики, синтаксису, пунктуації, нумерації, яка має вплив на зміст судового рішення та його виконання. Так, суд може допустити помилку у найменуванні органу чи особи, у назві та реквізитах рішення, яке визнано протиправним, тощо.

Очевидною арифметичною помилкою є порушення правил арифметики при розрахунках завданої шкоди, невиплаченої зарплати тощо. Така помилка може призвести до неправильного визначення розміру задоволення позовних вимог грошового характеру.

Під опискою необхідно розуміти помилки, зумовлені неправильним написанням слів. Виправленню підлягають лише ті описки, які мають істотний характер. До таких належить написання прізвищ та імен, адрес, найменувань спірного майна, зазначення дат та строків. Особливо це стосується резолютивної частини рішення. В резолютивній частині будь-яка описка має істотне значення, оскільки вона може ускладнити виконання судового рішення. Не є опискою граматичні помилки, які не спотворюють текст судового рішення та не призводять до його невірного сприйняття.

Водночас суд, виправляючи описку у своєму рішенні, а в даній справі в рішенні від 05.11.25, не може змінювати зміст цього рішення, він лише усуває такі неточності, які впливають на можливість реалізації судового рішення чи його правосудності.

Описка у розумінні статті 253 КАС України - це випадкова помилка у рішенні, допущена при його викладенні. Вирішуючи питання про виправлення описок чи арифметичних помилок, допущених в судовому рішенні, суд не вправі змінювати зміст судового рішення, він лише усуває неточності щодо встановлених фактичних обставин справи (наприклад, дати події, номера і дати документа, найменування сторін, прізвища, імені, по батькові особи тощо), або виправляє помилки, які мають технічний характер (тобто виникли при виготовленні тексту судового рішення). Отже, виправлення допущених у судовому рішенні описок, арифметичних чи технічних помилок допускається, якщо при цьому не зачіпається суть ухваленого судом рішення.

Аналогічна правова позиція викладена в ухвалі Великої Палати Верховного Суду від 26.11.2019 у справі № 800/520/16 (провадження № 11-684сап18) та постанові Верховного Суду від 03.12.2020 у справі № 804/5600/16.

Відповідно до пункту 1 частини 1 статті 241 КАС України ухвала суду є різновидом судового рішення.

Слід зазначити, що інститут виправлення описок та арифметичних помилок у судовому рішенні має вкрай важливе значення у будь-якому виді судочинства та покликаний на усунення неточностей судового рішення, які впливають на можливість його реалізації. Водночас процесуальний закон не надає суду права змінити суть постановленого рішення шляхом виправлення описки. Зміна у такий спосіб суті рішення суду, яке набрало законної сили, суперечить принципу правової визначеності. Виходячи із прецедентної практики Європейського суду з прав людини, принцип правової визначеності передбачає дотримання принципу res judicata, тобто принципу остаточності рішення.

Як вбачається із заяви Головного управління ДПС у Харківській області, відповідач просить у спосіб, що явно суперечить процесуальному закону та усталеній судовій практиці, фактично змінити зміст рішення суду, оскільки у самому рішенні суд вказав, що позовні вимоги заявлені лише в сумі 17 509, 15 грн, а тому суд розглянув справу в межах позовних вимог відповідно до статті 9 Кодексу адміністративного судочинства України.

Суд зауважує, що виправлення описки в даній частині повністю або частково може змінити зміст рішення та висновки зроблені судом.

Слід зазначити, що зміна мотивувальної і резолютивної частин рішення, що призводить до кардинальної зміни змісту цього рішення, не є виправленням недоліку рішення, оскільки такі дії суперечитимуть самій процедурі здійснення правосуддя.

Суд зауважує, що незгода сторони із судовим рішенням не може бути підставою для виправлення описки.

Враховуючи викладене, суд дійшов висновку, що заява про виправлення описки в рішенні Харківського окружного адміністративного суду від 05.11.2025 по справі №520/15106/25 є не обґрунтованою та не підлягає задоволенню.

Керуючись статтями 243, 248, 253 Кодексу адміністративного судочинства України, Харківський окружний адміністративний суд,-

У Х В А Л И В:

У задоволенні заяви представника Головного управління ДПС у Харківській області про виправлення описки - відмовити.

Ухвалу направити учасникам справи.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та може бути оскаржена до Другого апеляційного адміністративного суду шляхом подачі апеляційної скарги протягом п`ятнадцяти днів з дня її складення.

Суддя Мороко А.С.