Справа № 520/33760/25
Суддя: Волошин Д.А.
Дата ухвалення: 2026-01-02 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

Харківський окружний адміністративний суд
У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

02 січня 2026 р. № 520/33760/25

Суддя Харківського окружного адміністративного суду Дмитро Волошин, розглянувши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до Військової частини НОМЕР_1 про визнання бездіяльності протиправною та зобов`язання вчинити певні дії

У С Т А Н О В И В :

ОСОБА_1 звернувся до Харківського окружного адміністративного суду з позовом, в якому просить суд:

- визнати протиправною бездіяльність військової частини НОМЕР_1 щодо непроведення нарахування грошового забезпечення ОСОБА_1 з 18.09.2024 по 04.09.2025 року з урахуванням розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня відповідного календарного року;

- зобов`язати військову частину НОМЕР_1 здійснити ОСОБА_1 перерахунок грошового забезпечення (щомісячні основні види грошового забезпечення, щомісячні додаткові види грошового забезпечення) за період з 18.09.2024 по 04.09.2025 року виходячи із розмірів посадового окладу та окладу за військове звання, які визначити шляхом множення розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня відповідного календарного року, на відповідний тарифний коефіцієнт згідно додатків 1-14 до постанови Кабінету Міністрів України «Про грошове забезпечення військовослужбовців, осіб рядового і начальницького складу та деяких інших осіб» від 30 серпня 2017 року № 704, та здійснити виплату різниці з урахуванням виплачених сум із одночасною компенсацією сум податку з доходів фізичних осіб, відповідно до п. 2 Порядку виплати щомісячної грошової компенсації сум податку з доходів фізичних осіб, що утримуються з грошового забезпечення, грошових винагород та інших виплат, одержаних військовослужбовцями, поліцейськими та особами рядового і начальницького складу, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 15.01.2004 № 44.

Відповідно до ч. 1 ст. 171 Кодексу адміністративного судочинства України суддя після одержання позовної заяви з`ясовує, зокрема, чи позов подано у строк, установлений законом (якщо позов подано з пропущенням встановленого законом строку звернення до суду, то чи достатньо підстав для визнання причин пропуску строку звернення до суду поважними).

Відповідно до частин першої та другої статті 122 КАС України позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами. Для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Приписами частин третьої і п`ятої статті 122 Кодексу адміністративного судочинства України передбачено, що для звернення до суду у справах щодо прийняття громадян на публічну службу, її проходження, звільнення з публічної служби встановлюється місячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Відповідно до частин першої та другої статті 233 Кодексу законів про працю України, працівник може звернутися з заявою про вирішення трудового спору безпосередньо до суду в тримісячний строк з дня, коли він дізнався або повинен був дізнатися про порушення свого права, крім випадків, передбачених частиною другою цієї статті. Із заявою про вирішення трудового спору у справах про звільнення працівник має право звернутися до суду в місячний строк з дня вручення копії наказу (розпорядження) про звільнення, а у справах про виплату всіх сум, що належать працівникові при звільненні, - у тримісячний строк з дня одержання ним письмового повідомлення про суми, нараховані та виплачені йому при звільненні.

Суд зазначає, що положення статті 233 КЗпП України у частині, що стосуються строку звернення до суду у справах, пов`язаних з недотриманням законодавства про оплату праці, мають перевагу в застосуванні перед частиною п`ятою статті 122 Кодексу адміністративного судочинства України, зважаючи на гарантування конституційного права на своєчасне одержання винагороди за працю та рівність усіх працівників у цьому праві.

Судом установлено, що позивач оскаржує бездіяльність військової частини НОМЕР_1 щодо непроведення нарахування грошового забезпечення ОСОБА_1 з 18.09.2024 по 04.09.2025 з урахуванням розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня відповідного календарного року.

Отже, зважаючи на зміст спірних правовідносин, позивачу, в даному випадку, встановлено тримісячний строк для звернення до суду за захистом своїх прав, свобод та інтересів.

Так, спірні правовідносини виникли в період з 18.09.2024 по 04.09.2025. При цьому, позивач виключений зі списків особового складу військової частини з 05.09.2025, що вбачається з наявного в матеріалах справи витягу з наказу від 04.09.2025 № 259.

Разом із тим, позивач звернувся до суду з даною позовною заявою 29.12.2025, тобто з пропуском тримісячного строку звернення до суду.

До позовної заяви позивач додав клопотання про поновлення строку звернення до суду, в обґрунтування якого зазначив, що він є учасником бойових дій та був мобілізований у першу хвилю мобілізації, що позбавляло його можливості своєчасно звернутися до суду з даним позовом. Також, позивач зазначив, що після звільнення він не міг вчасно подати позов до суду через не роботу відділень Укрпошти, державних органів та банків. Просить поновити строк звернення до суду з даним позовом.

Щодо посилання позивача на те, що він є учасником бойових дій та був мобілізований у першу хвилю мобілізації, то суд не приймає такі доводи до уваги в якості підстав поновлення строку звернення до суду, оскільки в даному випадку позивачу встановлено трьохмісячний строк для звернення до суду після звільнення зі служби. Доводів та відповідних доказів, що позивач приймав участь у бойових діях після звільнення з 05.09.2025 з Військової частини НОМЕР_1 матеріли справи не містять.

Щодо доводів позивача про те, що не працювали відділення Укрпошти, державних органів та банків, суд зазначає, що позов підписано представником позивача, який є адвокатом та має зареєстрований електронний кабінет у підсистемі "Електронний суд", у зв`язку з чим представник позивача мав змогу подати до суду позов через свій електронний кабінет у підсистемі "Електронний суд" в установлений законодавством строк.

Окрім того, в період з 05.09.2025 (звільнення позивача зі служби) по момент подання позову до суду ні Акціонерне товариство "Укрпошта", ні суд не припиняли роботу та приймання вхідної кореспонденції, тому були відсутні об`єктивні перешкоди для звернення до суду з відповідним позовом, що є загальновідомим фактом.

Отже, зазначені доводи не приймаються судом до уваги.

Посилання представника позивача на правові висновки Верховного Суду, викладені у постанові від 29.11.2024 по справі №120/359/24, судом не приймаються до уваги, внаслідок їх нерелевантності до спірних правовідносин. Так, у справі № 120/359/24 щодо застосування положень статей 122 та 123 КАС України, мова йде про пропуск процесуального строку внаслідок призову по мобілізації до Збройних Сил України для виконання конституційного обов`язку із захисту суверенітету і незалежності Держави Україна. Натомість, як вже встановлено судом, матеріали адміністративного позову не містять доказів безпосередньої участі позивача в бойових діях після звільнення з 05.09.2025 з Військової частини НОМЕР_1 .

Інших обґрунтованих доводів та відповідних доказів щодо поважності причин пропуску строку звернення до суду позивачем не зазначено.

Отже, наразі судом не встановлено підстав для задоволення клопотання позивача та поновлення строку звернення до суду з даним позовом.

За правилами частин першої, другої статті 123 КАС України у разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду з заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду або вказати інші підстави для поновлення строку. Якщо заяву не буде подано особою в зазначений строк або вказані нею підстави для поновлення строку звернення до адміністративного суду будуть визнані неповажними, суд повертає позовну заяву.

Таким чином, усуваючи недоліки позовної заяви позивачу необхідно надати до суду заяву про поновлення строку звернення до суду з позовом з доказами поважності причин його пропуску.

Відповідно до пункту частини 1 статті 169 Кодексу адміністративного судочинства України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Керуючись статтями 122, 123, 160, 161, 169, 248, 256 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

У Х В А Л И В :

Заяву представника позивача про поновлення строку звернення до суду - залишити без задоволення.

Позовну заяву ОСОБА_1 до Військової частини НОМЕР_1 про визнання бездіяльності протиправною та зобов`язання вчинити певні дії залишити без руху.

Надати позивачу термін - десять календарних днів з дня отримання копії ухвали для усунення недоліків позовної заяви, шляхом надання до суду заяви про поновлення строку звернення до суду з належним обґрунтуванням поважності причин пропуску строку та доказів поважності таких причин.

Копію ухвали невідкладно надіслати позивачу.

Роз`яснити позивачеві, що у разі невиконання вимог ухвали позовна заява підлягає поверненню.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Дмитро ВОЛОШИН