Справа № 520/11794/25
Суддя: Подобайло З.Г.
Дата ухвалення: 2026-01-05 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

05 січня 2026 р. Справа № 520/11794/25
Другий апеляційний адміністративний суд у складі колегії:

Головуючого судді: Подобайло З.Г.,

Суддів: Чалого І.С. , Ральченка І.М. ,

розглянувши в порядку письмового провадження у приміщенні Другого апеляційного адміністративного суду адміністративну справу за апеляційною скаргою Харківської митниці на рішення Харківського окружного адміністративного суду від 16.07.2025, головуючий суддя І інстанції: Григоров Д.В., повний текст складено 16.07.25 по справі № 520/11794/25

за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "ФРІЗОН ТРЕЙД"

до Харківської митниці

про визнання протиправним та скасування рішення

ВСТАНОВИВ:

Товариство з обмеженою відповідальністю "ФРІЗОН ТРЕЙД" звернулося до Харківського окружного адміністративного суду з позовом до Харківської митниці, в якому просив суд:

- визнати протиправними та скасувати рішення про коригування митної вартості товарів №UA807000/2025/000162/2 від 02.04.2025 року та картку №UA807200/2025/000187 від 02.04.2025 року;

- визнати протиправними та скасувати рішення про коригування митної вартості товарів №UA807000/2025/000166/2 від 04.04.2025 року та картку відмови №UA807200/2025/000194 від 04.04.2025 року.

Рішенням Харківського окружного адміністративного суду від 16.07.2025 адміністративний позов Товариства з обмеженою відповідальністю "ФРІЗОН ТРЕЙД" задоволено. Визнано протиправними та скасовано рішення про коригування митної вартості товарів №UA807000/2025/000162/2 від 02.04.2025 р. та картку №UA807200/2025/000187 від 02.04.2025 р. Визнано протиправними та скасовано рішення про коригування митної вартості товарів №UA807000/2025/000166/2 від 04.04.2025 р. та картку відмови №UA807200/2025/000194 від 04.04.2025 р. Стягнуто з Харківської митниці () за рахунок її бюджетних асигнувань на користь Товариства з обмеженою відповідальністю "ФРІЗОН ТРЕЙД" () судові витрати зі сплати судового збору в сумі 17539 (сімнадцять тисяч п`ятсот тридцять дев`ять гривень) 39 коп.

Харківська митниця, не погодившись з рішенням суду першої інстанції у зв`язку з порушенням судом норм процесуального та матеріального права, подала апеляційну скаргу. В обґрунтування вимог апеляційної скарги відповідач посилається на порушення судом першої інстанції, при прийнятті рішення, норм матеріального та процесуального права, з обставин і обґрунтувань, викладених в апеляційній скарзі. Зазначив, що судом не надано оцінку доводам відповідача, викладеними у відзиві на позов, у рішенні не наведені підстави з яких причин не приймаються до уваги наведені доводи, а отже, порушення норм процесуального права полягає у ненаданні належної правової оцінки доказам по справі, обставинам та матеріалам справи, що мають значення для правильного вирішення справи, що свідчить про неповноту з`ясування судом обставин, що мають значення для справи, та вказує на порушення під час ухвалення судом рішення норм процесуального права, а саме ст.ст. 2, 90, ч.3 ст.242, ч.4 ст.246 КАСУ. Щодо позовних вимог про визнання протиправним та скасування рішення про коригування митної вартості №UA807000/2025/000162/2 від 02.04.2025 скаржник зауважив, що 01.04.2025 року до митного поста Барабашово Харківської митниці ТОВ Фрізон_Трейд () була подана митна декларація за №UA807200/2025/004616 (25UA16U6) на товар: Трикотажне полотно поперечно в`язане, виготовлено з синтетичних волокон 100% поліестер …. код згідно з УКТЗЕД , що надійшло на адресу ТОВ Фрізон-Трейд за зовнішньоекономічним контрактом з підприємством NOVINO TRADING LTD. У графі 43 ЕМД №UA807200/2025/004616 (25UA16U6) Позивачем зазначено основний метод визначення митної вартості за ціною угоди, який передбачено ст. ст. 57, 58 МКУ. Основним методом визначення митної вартості товарів, які ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту, є перший метод за ціною договору (контракту) щодо товарів, які імпортуються (вартість операції). Під час здійснення співробітником підрозділу митного оформлення та митного контролю відповідно до ЕМД №UA807200/2025/004616 (25UA16U6) від 01.04.2025, спрацювали ризики, згенеровані автоматизованою системою аналізу та управління ризиками (далі АСАУР) щодо можливого заниження митної вартості товарів (додаються до відзиву), зокрема за кодом 105-2 (Контроль правильності визначення митної вартості): Індикатор [3.3.4.] Наявні рішення про визначення митної вартості за подібним товаром по даному підприємству. Необхідно посилити контроль правильності визначення митної вартості. Проаналізувати зазначене рішення на предмет можливості застосування при поточному оформленні зазначеного товару. По наступних товарах можливе заниження митної вартості товару: (1)Здійснити перевірку правильності визначення митної вартості відповідно до Митного кодексу України з урахуванням вимог наказу Державної митної служби України від 01.07.2021 № 476 Про затвердження Методичних рекомендацій щодо роботи посадових осіб митних органів з аналізу, виявлення та оцінки ризиків при здійсненні контролю за правильністю визначення митної вартості товарів, які переміщуються через митний кордон УкраїниРетельно опрацювати подані документи для оцінки наявності підстав для запиту додаткових документів відповідно до частин 3 та 4 ст. 53 МКУ. Отже, у Харківської митниці виникли підстави для більш детального аналізу умов зовнішньоекономічної операції щодо вирішення складного випадку визначення митної вартості. 28.10.2024 до спецпідрозділу митниці був направлений запит №740 щодо вирішення складного випадку визначення митної вартості товару № 1 за ЕМД № 24UA31U8 від 28.10.2024(№UA807200/2024/015831) (принт-скрін додається до відзиву). Причиною направлення вказаного запиту є спрацювання АСАУР щодо можливого заниження митної вартості. За результатом аналізу та зіставленням вказаних документів було встановлено наступне: 1. Задекларований рівень митної вартості товару нижче, ніж рівень митної вартості на подібні товари, оформлені в митному відношенні іншими митницями ДМСУ раніше. У результаті порівняння задекларованого за ціною угоди рівня митної вартості оцінюваних товарів з рівнем митної вартості подібних (аналогічних) товарів, які були оформлені у максимально найближчий термін, було встановлено, що заявлений до митного оформлення товар Позивача декларується за меншою вартістю, аніж наявний подібний товар в базі ЄАІС Держмитслужби. Згідно з даними ЄАІС: товар № 1 3,97 дол. США/кг, задекларований рівень митної вартості 2,04 дол. США/кг. Також, це підтверджується доданим до відзиву витягом з ЦБД ЄАІС Держмитслужби України із зазначенням рівня цін, номерів митних декларацій, умов поставки, країни походження та ін. 2. Невідповідність обраного ПАТ Новий стиль методу визначення митної вартості товару умовам, наведеним у главі 9 МКУ, зумовлена тим, що використані Позивачем відомості не підтверджені в повній мірі документально, а також документи, подані Позивачем при митному оформленні, містять розбіжності, що суттєво впливають на правильність визначення митної вартості та не містять всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей стосовно ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари. 3. Наявні рішення про визначення митної вартості за подібним товаром (код за УКТ ЗЕД ) по даному підприємству. 4. До митниці не були подані каталоги, специфікації, загальні прейскуранти (прайс_листи) виробника товару. На вимогу митного органу на підставі п.6 ч. 3 ст.53 МКУ, позивачем ніяких додаткових документів, щодо ціни товару, а саме: прайс-листів, комерційної пропозиції, загальних прейскурантів, спеціально цінової пропозиції, специфікації від виробника товару позивачем надано не було. 8. Інформацію, наведену в калькуляції № NTL-FTL20250121 від 21.01.2025 не можна вважати достовірною, адже заздалегідь (за 3 місяці) не можливо передбачити вартість перевезення, логістику, вантажно-розвантажувальні роботи на такому складному маршруті. 9. Відсутній транспортний договір щодо морського перевезення згідно коносаменту MAEU248614880. 10. Відсутні банківські/платіжні документи, що підтверджують факт оплати морського перевезення згідно умов (freight prepaid) коносаменту MAEU248614880. 11. Наданий до митного оформлення Висновок експерта від 25.03.2025 №20-41/03-2025 взято митницею до уваги, але він не може слугувати підставою для підтвердження заявленої митної вартості товарів, через невідповідність вимогам ст. 12 Закону України Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні від 12.07.2001 р. № 2658-ІІІ зі змінами та пп. 56-60 Національного стандарту №1 Загальні засади оцінки майна та майнових прав, затверджений Постановою КМУ від 10.09.2003 №1440 зі змінами. 12. Відсутні документи , що надаються для підтвердження витрат на транспортування згідно ст. 53 МКУ та Наказу МФУ від 24.05.2012 №599, а також документи, що містять відомості про вартість перевезення оцінюваних товарів, а саме: рахунок-фактура (акт виконаних робіт (наданих послуг)) від виконавця договору (контракту) про надання транспортно-експедиційних послуг, що містить реквізити сторін, суму та умови платежу, інші відомості, відповідно до яких встановлюється належність послуг до товарів. 13. Банківські та платіжні документи, що підтверджують факт оплати транспортно_експедиційних послуг відповідно до виставленого рахунка-фактури; калькуляція транспортних витрат, що містить відомості про маршрут перевезення, його протяжність у кілометрах до місця ввезення на митну територію України та по митній території України, розмір тарифної ставки на перевезення за одиницю виміру (вагу) товару за 1 кілометр маршруту. 14. Відсутній переклад супровідного документа T1 №25ROCT1900K20930L2 від 24.03.2025. 15. В графі 3 CMR 8808 відсутня інформація про місце розвантаження, у графі 22,23 відсутній підпис відправника і перевізника. Зауважив, що Харківською митницею не вимагались від Позивача зайві документи, а лише ті, що можуть містити числове значення необхідне для обрахунку ціни. З огляду на вищевказані обставини, доказів існування об`єктивних причин невиконання вимоги Харківської митниці Позивачем не надано. Не надано також Позивачем і доказів вчинення будь-яких дій щодо направлення запитів постачальнику/перевізнику з метою отримання документів, визначених ч. 3 ст. 53 МКУ. Зазначені у даному відзиві обставини у вигляді розбіжностей в наданих до митного оформлення документах, відсутності у цих документах всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів та розбіжність заявлених рівнів митної вартості в порівнянні з наявною в митниці ціновою інформацією за фактами митних оформлень подібних товарів у найближчий час до часу митного оформлення оцінюваних товарів виключали можливість для митного органу визнати заявлену декларантом та розраховану за основним методом митну вартість товарів Позивача. Згідно з ч. 3 ст. 57 МКУ митним органом було послідовно проаналізовано можливість визначення митної вартості товару Позивача за другорядними методами. Таким чином, митницею було прийнято рішення про неможливість визначення митної вартості за першим методом (за ціною угоди), та керуючись статтями ст.ст.: 54, 55, 57, 58, 59-64 МКУ прийнято рішення про коригування митної вартості оцінюваних товарів №UA807000/2025/000162/2 від 02.04.2025, за другорядним методом (резервним згідно ст. 64 МКУ). Підстави обрання другорядного методу визначення митної вартості, джерела та інша необхідна інформація зазначені у графі 33 рішення про коригування митної вартості. Щодо позовних вимог про визнання протиправним та скасування рішення про коригування митної вартості №UA807000/2025/000166/2 від 04.04.2025 скаржник зауважив, що 03.04.2025 року до митного поста Барабашово Харківської митниці ТОВ Фрізон_Трейд () була подана митна декларація за №UA807200/2025/004782 (25UA82U9) на товар: Трикотажне полотно поперечно в`язане, виготовлено з синтетичних волокон 100% поліестер …. код згідно з УКТЗЕД , що надійшло на адресу ТОВ Фрізон-Трейд за зовнішньоекономічним контрактом з підприємством NOVINO TRADING LTD. По результатам вивчення поданих до митного оформлення документів, порівняння заявленої митної вартості з рівнем митної вартості подібних (аналогічних) товарів, оформлених митницями Держмитслужби раніше, та враховуючи рекомендації профілів ризиків, які були згенеровані автоматизованою системою аналізу та управління ризиками, до спецпідрозділу митниці (відділу контролю митної вартості) було направлено запит по МД щодо вирішення складного випадку визначення митної вартості товару. По результатам вивчення документів, поданих до митного оформлення були встановлені наступні обставини: - інформацію, наведену листі калькуляції від 10.01.2025 № NTL-FTL20250110 не можна вважати достовірною, адже заздалегідь не можливо передбачити вартість перевезення, логістику, вантажно-розвантажувальні роботи на такому складному маршруті; - відсутній транспортний договір щодо морського перевезення згідно коносаменту COSU; - відсутні банківські/платіжні документи, що підтверджують факт оплати морського перевезення згідно коносаменту COSU; - відсутні документи , що надаються для підтвердження витрат на транспортування згідно ст. 53 МКУ та Наказу МФУ від 24.05.2012 №599, а також документи, що містять відомості про вартість перевезення оцінюваних товарів, а саме: рахунок_фактура (акт виконаних робіт (наданих послуг)) від виконавця договору (контракту) про надання транспортно-експедиційних послуг, що містить реквізити сторін, суму та умови платежу, інші відомості, відповідно до яких встановлюється належність послуг до товарів; - декларантом не надані банківські та платіжні документи, що підтверджують факт оплати транспортно-експедиційних послуг; - наявні рішення про визначення митної вартості за подібним товаром (код за УКТ ЗЕД ) по даному підприємству; - в попередньому митному оформленні від 29.01.2025 по МД№25UA15U8, по зовнішньоекономічному договору від 15.05.2023 №NTL20230515/2, декларант ТОВ Фрізон Трейд відповідно до п. 2 статті 52 МКУ, не погодився з вартістю товару за ціною договору (вартість операції) та самостійно визначив митну вартість за резервним методом відповідно до статті 64 МКУ; - декларантом не надані банківські та платіжні документи, що підтверджують факт оплати транспортно-експедиційних послуг; - документ від 25.11.2024 №NTL-FTL20241125/1 не можна вважати прайс-листом є по суті офертою для конкретного покупця, тобто виданий продавцем безпосередньо ТОВ ФРІЗОН ТРЕЙД та не відображає дійсну вартість у розумінні ст. VII Генеральної угоди про тарифи й торгівлю 1994 року. Так відповідно до ст. VII Генеральної угоди про тарифи й торгівлю, під дійсною вартістю слід розуміти ціну, за яку, під час та в місці, визначеним законодавством імпортуючої країни, такий чи подібний товар продається або пропонується до продажу при звичайному ході торгівлі за умов повної конкуренції. Згідно загальноприйнятої світової практики прейскурант (прайс-лист) це довідник цін (тарифів)на товари та/або види послуги, який адресований невизначеному колу покупців; - декларантом не надана митна декларація країни відправлення з датою експорту та відмітками митних органів країни відправлення; - відсутні каталоги, специфікації, загальні прейскуранти (прайс-листи) виробника товару; - наданий висновок експерта від 02.04.2025 № 20-02/04-2025 взято митницею до уваги, але він не може слугувати підставою для підтвердження заявленої митної вартості товарів, через невідповідність вимогам ст. 12 Закону України Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні від 12.07.2001 р. № 2658-ІІІ зі змінами та пп. 56-60 Національного стандарту №1 Засади оцінки майна та майнових прав, затвердженого Постановою КМУ від 10.09.2003 №1440 зі змінами. Враховуючи вищенаведене митницею були направлені електронні повідомлення: 03.04.2025 щодо надання додаткових документів для підтвердження заявленої митної вартості, у відповідності до частини 3 статті 53 МКУ; 04.04.2025 додаткове електронне повідомлення щодо надання конкретних документів для підтвердження заявленої митної вартості та додаткова консультація з ціновою інформація щодо раніше визнаних (визначених) митними органами митних вартостях. 04.04.2025 декларантом підприємства було надіслано лист, в якому було зазначено про неможливість надання додаткових документів, що підтверджують заявлену митну вартість. Таким чином, митницею було прийнято рішення про неможливість визначення митної вартості за першим методом (за ціною угоди), та керуючись статтями ст.ст.: 54, 55, 57, 58, 59-64 МКУ прийнято рішення про коригування митної вартості оцінюваних товарів №UA807000/2025/000166/2 від 04.04.2025, за другорядним методом (резервним згідно ст. 64 МКУ). Підстави обрання другорядного методу визначення митної вартості, джерела та інша необхідна інформація зазначені у графі 33 рішення про коригування митної вартості. Зважаючи на прийняття рішень про коригування митної вартості товарів позивача, Харківською митницею були оформлені оскаржувані картки відмови, які винесені у спосіб, що визначений Порядком виконання митних формальностей при здійсненні митного оформлення товарів із застосуванням митної декларації на бланку єдиного адміністративного документа, затвердженим наказом Міністерства фінансів України від 30.05.2012 № 631, зареєстрованим в Міністерстві юстиції України 10.08.2012 за №1360/21672. Враховуючи все вищевикладене, скаржник вважає рішення суду I-ої інстанції незаконним та необґрунтованим та таким, що підлягає скасуванню, а рішення про коригування митної вартості № №UA807000/2025/000162/2 від 02.04.2025, №UA807000/2025/000166/2 винесені на підставах, у межах повноважень та у спосіб, визначений нормами МКУ та інших підзаконних нормативних актів, а також з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття відповідних рішень, тому обставини для їх скасування відсутні.

Товариство з обмеженою відповідальністю «ФРІЗОН ТРЕЙД» подало до суду відзив на апеляційну скаргу , вважає , що судом першої інстанції повністю досліджено всі обставини справи; взято до уваги аргументи та доводи Відповідача та обґрунтовано підстави їх відхилення, а тому міркування апелянта про порушення судом першої інстанції норм процесуального права не відповідає об`єктивній дійсності; зазначення процесуальної норми та перелічення певних на думку Апелянта обставин справи не є належним обґрунтуванням неправильності застосовування норм матеріального права. Посилаючись на обставини та обґрунтування , викладенні у відзиві , просить залишити апеляційну скаргу Харківської митниці на рішення Харківського окружного адміністративного суду від 16.07.2025 року у справі № 520/11794/25 без задоволення, а рішення Харківського окружного адміністративного суду від 16.07.2025 року у справі № 520/11794/25 без змін.

Відповідно до пункту 3 частини 1 статті 311 Кодексу адміністративного судочинства України суд апеляційної інстанції може розглянути справу без повідомлення учасників справи (в порядку письмового провадження) за наявними у справі матеріалами, якщо справу може бути вирішено на підставі наявних у ній доказів, у разі подання апеляційної скарги на рішення суду першої інстанції, які ухвалені в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін (у порядку письмового провадження).

Учасникам по даній справі було направлено судом апеляційної інстанції та отримано останніми копії ухвал Другого апеляційного адміністративного суду про відкриття апеляційного провадження та про призначення даної справи до апеляційного розгляду в порядку письмового провадження, у т.ч. копію апеляційної скарги, що підтверджується наявними в матеріалах справи довідками про доставку електронного листа .

Відповідно до ч.1 ст. 308 КАС України, суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними у ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги.

Колегія суддів, вислухавши суддю доповідача, перевіривши в межах апеляційної скарги рішення суду першої інстанції , доводи апеляційної скарги, дослідивши матеріали справи у їх сукупності вважає, що апеляційна скарга підлягає частковому задоволенню з огляду на таке.

Судом першої інстанції встановлено та підтверджено у суді апеляційної інстанції , що до митного поста Барабашово Харківської митниці ТОВ Фрізон- Трейд була подана митна декларація за №UA807200/2025/004616 (25UA16U6) на товар: "Трикотажне полотно поперечно в`язане, виготовлено з синтетичних волокон 100% поліестер" код згідно з УКТЗЕД , що надійшло на адресу ТОВ Фрізон-Трейд за зовнішньоекономічним контрактом з підприємством NOVINO TRADING LTD.

01.04.2025 року позивачем було подано до митного органу електронну митну декларацію, яка була прийнята митним органом з присвоєнням їй номера №25UA16U6, для митного оформлення (випуску) товарів, які було поставлено згідно Контракту.

На підтвердження заявленої в цій митній декларації інформації, зокрема, митної вартості товару, яка становить 51545.35 доларів США, разом із декларацією було подано наступні документи: пакувальний лист (Packing list) № б/н від 21.01.2025 року; рахунок-фактура (iнвойс) (Commercial invoice) № NTL-FTL20250121 від 21.01.2025 року; коносамент (Bill of lading) № MAEU248614880 від 14.03.2025 року; автотранспортна накладна (Road consignment note) № 8808 від 24.03.2025 року; декларація (Dispatch note model T1) № 25ROCT1900K20930L2 від 24.03.2025 року; декларацiя про походження товару (Declaration of origin) № NTL-FTL20250121 від 21.01.2025 року; прейскурант (прайс-лист) виробника товару № NTL-FTL20241125/7 від 25.11.2024 року (з перекладом); висновок про вартісні характеристики товару, підготовлений спеціалізованою експертною організацією № 20-41/03-2025 від 25.03.2025 року; розрахунок ціни (калькуляція) № NTL-FTL20250121 від 21.01.2025 року (з перекладом); доповнення до зовнішньоекономічного договору (контракту) № б/н від 13.06.2023 року; доповнення до зовнішньоекономічного договору (контракту) № б/н від 03.06.2024 року; зовнішньоекономічний договір (контракт) купівлі-продажу товарів (крім позначеного кодом 4104), подання якого для митного оформлення не супроводжується поданням пов`язаних з ним посередницьких (зовнішньоекономічних та/або внутрішніх) договорів № NTL20230515/2 від 15.05.2023 року; видаткова накладна № NTL-FTL20250121 від 21.01.2025 року (з перекладом); відвантажувальна специфікація № NTL-FTL20250121 від 21.01.2025 року (з перекладом); комерційна пропозиція №NTL20230509 від 09.05.2023 року (з перекладом); лист № 0325/20-1 від 20.03.2025 року з інформацією від ТОВ ФРІЗОН ТРЕЙД, що страховка не здійснювалася; лист № 0325/20-2 від 20.03.2025 року з інформацією від ТОВ ФРІЗОН ТРЕЙД, що вантаж не підлягає процедурі ліцензування під час імпорту; лист № NTLFTL20250121-1 від 21.01.2025 року з інформацією від постачальника, що вартість перевезення, логістика, вантажно-розвантажувальні роботи включені в ціну товару (з перекладом); лист № NTLFTL20250121-2 від 21.01.2025 року з інформацією від постачальника, що страхування вантажу не здійснювалося (з перекладом); лист № NTLFTL20250121-3 від 21.01.2025 року з інформацією від постачальника, що посередницькі послуги не залучалися (з перекладом); лист № NTLFTL20250121-4 від 21.01.2025 року з інформацією від постачальника, що ліцензування товару не передбачено (з перекладом); лист № NTLFTL20250121-5 від 21.01.2025 року з інформацією від постачальника, що ніяких платежів від третіх осіб отримано не було (з перекладом); якісний опис № NTL-FTL20250121 від 21.01.2025 року (з перекладом).

01.04.2025р. Харківською митницею в адресу позивача було направлено повідомлення №500404 та повідомлення № 500451, в яких було зазначено, про спрацювання АСУР та витребувано додаткові документи.

У відповідь на це позивач надав відомості, що підтверджують обраний спосіб визначення митної вартості та її показники.

Разом з тим, митним органом було ухвалено рішення про коригування митної вартості №UA807000/2025/000162/2 від 02.04.2025 р. та №UA807000/2025/000166/2 від 04.04.2025 р., відповідно до яких скориговано митну вартість, яку визначено за резервним методом, за відомостями митних оформлень аналогічних товарів.

Підставою для їх прийняття зазначена невідповідність обраного декларантом методу визначення митної вартості товару умовам, наведеним у главі 9 МКУ, в зв`язку з тим, що використані декларантом відомості не підтверджені в повній мірі документально а також в зв`язку з тим, що документи подані декларантом та зазначені у частині другій статті 53 МКУ, містять розбіжності які мають вплив на правильність визначення митної вартості та не містять всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари.

Відповідачем також прийнято картки відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення.

Не погодившись із рішеннями про коригування митної вартості та картками відмови в прийнятті митних декларацій, прийнятими відповідачем, позивач звернувся з даним позовом до суду.

Задовольняючи позовні вимоги , суд першої інстанції виходив з того , що надані позивачем на підтвердження митної вартості товару документи підтверджували митну вартість товару, підлягали обчисленню та містили всі реквізити, які ідентифікували ввезений товар, а відповідачем в оскаржуваному рішенні не вказано на обставини, які обумовили виникнення у митного органу обґрунтованих сумнівів відносно не підтвердження чи невизначеності кількісних, вартісних і достовірних елементів митної вартості або відсутності хоча б однієї із їх складових, яка є обов`язковою при обчисленні такої вартості, тому дійшов висновку , що рішення про коригування митної вартості товарів №UA807000/2025/000162/2 від 02.04.2025, картка №UA807200/2025/000187 від 02.04.2025, рішення про коригування митної вартості товарів №UA807000/2025/000166/2 від 04.04.2025 та картка відмови №UA807200/2025/000194 від 04.04.2025 прийняті не обґрунтовано, тобто без урахування усіх обставин, що мають значення для його прийняття, без дотримання вимог законодавства.

Колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції щодо задоволення позовних вимог, виходячи з наступного.

Відповідно до ч. 2 ст. 19 Конституції України, органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Згідно із ч. 1 ст. 246 Митного кодексу України, метою митного оформлення є забезпечення дотримання встановленого законодавством України порядку переміщення товарів, транспортних засобів комерційного призначення через митний кордон України, а також забезпечення статистичного обліку ввезення на митну територію України, вивезення за її межі і транзиту через її територію товарів.

Відповідно до ч. 1 ст. 248 Митного кодексу України, митне оформлення розпочинається з моменту подання митному органу декларантом або уповноваженою ним особою митної декларації або документа, який відповідно до законодавства її замінює, та документів, необхідних для митного оформлення, а в разі електронного декларування - з моменту отримання митним органом від декларанта або уповноваженої ним особи електронної митної декларації або електронного документа, який відповідно до законодавства замінює митну декларацію.

Декларування здійснюється шляхом заявлення за встановленою формою (письмовою, усною, шляхом вчинення дій) точних відомостей про товари, мету їх переміщення через митний кордон України, а також відомостей, необхідних для здійснення їх митного контролю та митного оформлення. При застосуванні письмової форми декларування можуть використовуватися як електронні документи, так і документи на паперовому носії або їх електронні (скановані) копії, засвідчені електронним цифровим підписом декларанта або уповноваженої ним особи (ч. 1 ст. 257 Митного кодексу України).

Статтею 264 Митного кодексу України встановлено, що відмова органу доходів і зборів у прийнятті митної декларації повинна бути вмотивованою, а про причини відмови має бути письмово повідомлено декларанта; орган доходів і зборів відмовляє у прийнятті митної декларації виключно з таких підстав: митна декларація не містить усіх відомостей або подана без документів, передбачених статтею 335 цього Кодексу; електронна митна декларація не містить встановлених законодавством обов`язкових реквізитів; митну декларацію подано з порушенням інших вимог, встановлених цим Кодексом; у разі відмови у прийнятті митної декларації посадовою особою органу доходів і зборів заповнюється картка відмови у прийнятті митної декларації за формою, встановленою центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну фінансову політику.

Згідно із ч. 3 ст. 318 Митного кодексу України, митний контроль передбачає виконання митними органами мінімуму митних формальностей, необхідних для забезпечення додержання законодавства України з питань державної митної справи.

Відповідно до частині 1 статті 49 МК України митною вартістю товарів, які переміщуються через митний кордон України, є вартість товарів, що використовується для митних цілей, яка базується на ціні, що фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари.

Частиною 1 статті 51 МК України передбачено, що митна вартість товарів, що переміщуються через митний кордон України, визначається декларантом відповідно до норм цього Кодексу.

Декларант або уповноважена ним особа, які заявляють митну вартість товару, зобов`язані, зокрема, подавати митному органу достовірні відомості про визначення митної вартості, які повинні базуватися на об`єктивних, документально підтверджених даних, що піддаються обчисленню (частина друга статті 52 МК України).

Згідно з ч. ч. 4, 5, п. 5 ст.10 Митного кодексу України митною вартістю товарів, які ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту, є ціна, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за товари, якщо вони продаються на експорт в Україну, скоригована в разі потреби з урахуванням положень частини десятої цієї статті.

Ціна, що була фактично сплачена або підлягає сплаті, - це загальна сума всіх платежів, які були здійснені або повинні бути здійснені покупцем оцінюваних товарів продавцю або на користь продавця через третіх осіб та/або на пов`язаних із продавцем осіб для виконання зобов`язань продавця.

При визначенні митної вартості до ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за оцінювані товари, додаються такі витрати (складові митної вартості), якщо вони не включалися до ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті - витрати на транспортування оцінюваних товарів до аеропорту, порту або іншого місця ввезення на митну територію України;

Відповідно до статті 53 МК України, у випадках, передбачених цим Кодексом, одночасно з митною декларацією декларант подає органу доходів і зборів документи, що підтверджують заявлену митну вартість товарів і обраний метод її визначення. Документами, які підтверджують митну вартість товарів, є:

1) декларація митної вартості, що подається у випадках, визначених у частинах п`ятій і шостій статті 52 цього Кодексу, та документи, що підтверджують числові значення складових митної вартості, на підставі яких проводився розрахунок митної вартості;

2) зовнішньоекономічний договір (контракт) або документ, який його замінює, та додатки до нього у разі їх наявності;

3) рахунок-фактура (інвойс) або рахунок-проформа (якщо товар не є об`єктом купівлі-продажу);

4) якщо рахунок сплачено, - банківські платіжні документи, що стосуються оцінюваного товару;

5) за наявності - інші платіжні та/або бухгалтерські документи, що підтверджують вартість товару та містять реквізити, необхідні для ідентифікації ввезеного товару;

6) транспортні (перевізні) документи, якщо за умовами поставки витрати на транспортування не включені у вартість товару, а також документи, що містять відомості про вартість перевезення оцінюваних товарів;

7) копія імпортної ліцензії, якщо імпорт товару підлягає ліцензуванню;

8) якщо здійснювалося страхування, - страхові документи, а також документи, що містять відомості про вартість страхування (частина друга статті 53 МК України).

Як визначено у частині третій статті 53 МК України, у разі якщо документи, зазначені у частині другій цієї статті, містять розбіжності, наявні ознаки підробки або не містять всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари, декларант або уповноважена ним особа на письмову вимогу органу доходів і зборів зобов`язані протягом 10 календарних днів надати (за наявності) додаткові документи відповідно до переліку, наведеного в даній нормі.

Відповідно до частин першої - третьої статті 54 МК України контроль правильності визначення митної вартості товарів здійснюється органом доходів і зборів під час проведення митного контролю і митного оформлення шляхом перевірки числового значення заявленої митної вартості.

Контроль правильності визначення митної вартості товарів за основним методом - за ціною договору (контракту) щодо товарів, які ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту (вартість операції), здійснюється органом доходів і зборів шляхом перевірки розрахунку, здійсненого декларантом, за відсутності застережень щодо застосування цього методу, визначених у частині першій статті 58 цього Кодексу.

За результатами здійснення контролю правильності визначення митної вартості товарів орган доходів і зборів визнає заявлену декларантом або уповноваженою ним особою митну вартість чи приймає письмове рішення про її коригування відповідно до положень статті 55 цього Кодексу.

Згідно з частинами шостою та сьомою вказаної статті МК України, орган доходів і зборів може відмовити у митному оформленні товарів за заявленою декларантом або уповноваженою ним особою митною вартістю виключно за наявності обґрунтованих підстав вважати, що заявлено неповні та/або недостовірні відомості про митну вартість товарів, у тому числі невірно визначено митну вартість товарів, у разі: 1) невірно проведеного декларантом або уповноваженою ним особою розрахунку митної вартості; 2) неподання декларантом або уповноваженою ним особою документів згідно з переліком та відповідно до умов, зазначених у частинах другій - четвертій статті 53 цього Кодексу, або відсутності у цих документах всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари; 3) невідповідності обраного декларантом або уповноваженою ним особою методу визначення митної вартості товару умовам, наведеним у главі 9 цього Кодексу; 4) надходження до органу доходів і зборів документально підтвердженої офіційної інформації органів доходів і зборів інших країн щодо недостовірності заявленої митної вартості.

Відповідно до частини першої статті 57 МК України визначення митної вартості товарів, які ввозяться в Україну відповідно до митного режиму імпорту, здійснюється за такими методами: 1) основний - за ціною договору (контракту) щодо товарів, які імпортуються (вартість операції); 2) другорядні: а) за ціною договору щодо ідентичних товарів; б) за ціною договору щодо подібних (аналогічних) товарів; в) на основі віднімання вартості; г) на основі додавання вартості (обчислена вартість); ґ) резервний.

Положеннями частин другої та третьої статті 57 МК України визначено, що основним методом визначення митної вартості товарів, які ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту, є перший метод - за ціною договору (вартість операції).

Кожний наступний метод застосовується лише у разі, якщо митна вартість товарів не може бути визначена шляхом застосування попереднього методу відповідно до норм цього Кодексу.

Застосуванню другорядних методів передує процедура консультацій між органом доходів і зборів та декларантом з метою визначення основи вартості згідно з положеннями статей 59 і 60 цього Кодексу. Під час таких консультацій орган доходів і зборів та декларант можуть здійснити обмін наявною у кожного з них інформацією за умови додержання вимог щодо її конфіденційності.

За приписами частини восьмої статті 57 МК України, у разі якщо неможливо застосувати жоден із зазначених методів, митна вартість визначається за резервним методом відповідно до вимог, встановлених статтею 64 цього Кодексу.

Верховний Суд неодноразово у своїх рішеннях (постанови від 19 лютого 2019 року у справі № 804/1316/16, від 12 березня 2019 року у справі № 826/2313/16, від 27 березня 2020 року у справі № 540/2605/18, від 06 травня 2020 року у справі № 140/1713/19, від 25 листопада 2020 року у справі № 1.380.2019.001657, від 15 квітня 2021 року у справі № 804/14964/15) звертав увагу на те, що обов`язок довести задекларовану митну вартість товару лежить на декларанті. Декларант при митному оформленні імпортованого товару зобов`язаний надати документи за переліком, визначеним частиною другою статті 53 МК України. Митні органи мають право здійснювати контроль правильності обчислення декларантом митної вартості, але ці повноваження здійснюються у спосіб, визначений законом, зокрема, витребовування додаткових документів на підтвердження задекларованої митної вартості може мати місце тільки у випадку наявності обґрунтованих сумнівів у достовірності поданих декларантом відомостей. Такі сумніви можуть бути зумовлені неповнотою поданих документів для підтвердження заявленої митної вартості товарів, невідповідністю характеристик товарів, зазначених у поданих документах, митному огляду цих товарів, порівнянням рівня заявленої митної вартості товарів з рівнем митної вартості ідентичних або подібних товарів, митне оформлення яких уже здійснено, і таке інше. Сумніви митниці є обґрунтованими, якщо надані декларантом документи містять розбіжності.

Наявність у митного органу обґрунтованого сумніву в правильності визначення митної вартості є обов`язковим, оскільки саме з цією обставиною закон пов`язує можливість витребування додаткових документів у декларанта та надає митниці право вчиняти подальших дій, спрямованих на визначення дійсної митної вартості товарів.

Митний орган зобов`язаний зазначити конкретні обставини, які викликали відповідні сумніви, причини неможливості їх перевірки на підставі наданих декларантом документів, а також обґрунтувати необхідність перевірки сумнівних відомостей та зазначити документи, надання яких може усунути сумніви у їх достовірності.

Необхідність витребовування додаткових документів передусім є способом упевнитися у тому, що декларант правильно визначив митну вартість.

Водночас повноваження контролюючого органу витребовувати додаткові документи стосується тільки тих документів, які дають можливість пересвідчитись у правильності чи помилковості задекларованої митної вартості, а не всіх, які передбачені статтею 53 МК України. Не надання декларантом витребовуваних контролюючим органом документів може бути підставою для коригування митної вартості у випадку, коли подані документи є недостатніми чи такими, що у своїй сукупності не спростовують об`єктивних сумнів щодо достовірності наданої декларантом інформації.

Неподання декларантом документів, зазначених у частинах другій-четвертій статті 53 МК України, не тягне для нього безумовних негативних правових наслідків. Неподання таких документів може тягнути за собою відмову в митному оформленні товарів за заявленою декларантом митною вартістю та, відповідно, коригування митної вартості товарів лише в тому разі, коли у митниці будуть обґрунтовані підстави вважати, що таке неподання зумовило неповноту та/або недостовірність відомостей про митну вартість (постанова Верховного Суду від 20 березня 2020 року у справі № 480/4423/18).

Отже, у процедурах контролю за митною вартістю товару предметом доказування є ціна товару та інші складові митної вартості товару.

Аналогічне правозастосування викладене у постанові Верховного суду від 08 серпня 2025 року у справі № 460/164/24.

Колегія суддів зазначає, що можливість надання декларантом додаткових документів на підтвердження правомірності визначення митної вартості товарів за першим методом прямо залежить від чіткого визначення Митницею конкретних обставин, які викликали у неї сумніви у достовірності задекларованої митної вартості, а тому недотримання цих умов свідчить про порушення ним критеріїв правомірності рішень, дій (бездіяльності) суб`єкта владних повноважень, які закріплені у частині другій статті 2 КАС України.

Аналогічне правозастосування викладене у постановах від 25 лютого 2020 року у справі № 260/718/19, від 08 лютого 2020 року у справі № 825/648/17 та ін.

Також, колегія суддів звертає увагу , що в разі здійснення коригування митної вартості за резервним методом, у рішенні про коригування митний орган поряд з обов`язковим зазначенням номера та дати митної декларації, повинен навести пояснення щодо зроблених коригувань на обсяг партії ідентичних або подібних (аналогічних) товарів, умов поставки, комерційних умов тощо; також у разі визначення митної вартості оцінюваних товарів із застосуванням резервного методу зазначаються докладна інформація та джерела, які використовувалися митним органом при її визначенні (пункт 2.1 Правил заповнення рішення про коригування митної вартості товарів, затверджених наказом Міністерства фінансів України від 24.05.2012 р. № 598).

Відповідно до абзаців 4 та 5 правил заповнення графи 33 визначено, що посилання на використання цінової бази Єдиної автоматизованої інформаційної системи Держмитслужби у Рішенні допускається тільки при визначенні митної вартості відповідно до положень статей 59, 60 та 64 Кодексу з обов`язковим зазначенням номера та дати митної декларації, яка була взята за основу для визначення митної вартості оцінюваних товарів, з поясненнями щодо зроблених коригувань на обсяг партії ідентичних або подібних (аналогічних) товарів, умов поставки, комерційних умов тощо.

Тобто, вимоги вказаних статей зобов`язують митний орган зазначити конкретні обставини, які викликали відповідні сумніви, причини неможливості їх перевірки на підставі наданих декларантом документів.

У випадку визначення митної вартості оцінюваних товарів із застосуванням резервного методу (стаття 64 Кодексу) зазначаються докладна інформація та джерела, які використовувалися митним органом при її визначенні.

Таким чином, у рішенні про коригування заявленої митної вартості, крім номера та дати митних декларацій, які були взяті за основу для визначення митної вартості оцінюваних товарів, контролюючий орган повинен також навести пояснення щодо зроблених коригувань на обсяги партії ідентичних або подібних (аналогічних) товарів, умов поставки, комерційних умов тощо та зазначити докладну інформацію і джерела, які використовувалися митним органом при визначенні митної вартості оцінюваних товарів із застосуванням резервного методу.

Аналогічне правозастосування викладене у постановах від 25 лютого 2020 року у справі №260/718/19, від 08 лютого 2020 року у справі №825/648/17, від 26.05.2022 у справі №560/355/19, від 17.01.2022 р. у справі № 520/2000/19.

Суд апеляційної інстанції зазначає, що митний орган не надав доказів на підтвердження тієї обставини, що позивачем у деклараціях митної вартості зазначено не всі складові числового значення митної вартості, неправильно здійснено розрахунок, внесено недостовірні або неточні відомості, або у наданих документах містяться розбіжності, ознаки підробки або не всі відомості, що підтверджують числові значення складових митної вартості задекларованих товарів.

Сама по собі різниця між вартістю товару, задекларованого особою, та вартістю подібних (аналогічних) товарів, що розмитнювались цією ж чи іншими особами у попередніх періодах, ще не свідчить про наявність порушень з боку декларанта і не є підставою для автоматичного збільшення митної вартості товарів.

Розбіжність між рівнем заявленої декларантом митної вартості товару та рівнем митної вартості ідентичних або подібних товарів, митне оформлення яких вже здійснено, може бути лише підставою для сумніву у правильності визначення митної вартості, проте не є достатньою підставою для висновку про недостовірність даних щодо заявленої декларантом митної вартості та, як наслідок, коригування митної вартості за резервним методами.

Аналогічний висновок щодо застосування норм матеріального права, викладені в постанові Верховного Суду від 05.05.2022 р. у справі № 2040/6019/18, від 20.06.2023 р. у справі № 1.380.2019.006247.

Колегія суддів зазначає, що основними документами, які підтверджують митну вартість товару, є зовнішньоекономічний договір (контракт), рахунок-фактура (інвойс), якщо рахунок сплачено, то банківські платіжні документи, що стосуються оцінюваного товару. Вимагати від декларанта або уповноваженої ним особи будь-які інші документи, не передбачені Митним кодексом України (ст. 53) заборонено.

Аналогічна позиція викладена Верховним Судом у постанові від 05 березня 2019 року по справі № 815/5791/17.

Так, з матеріалів справи вбачається, що для митного оформлення позивачем були надані посадовим особам відповідача документи, які відображені вище.

При декларуванні товарів позивач визначив їх митну вартість виходячи саме з умов Контракту.

Так, з матеріалів справи встановлено , що З матеріалів справи колегією суддів встановлено, що до митного поста Барабашово Харківської митниці ТОВ Фрізон- Трейд була подана митна декларація за №UA807200/2025/004616 (25UA16U6) на товар: "Трикотажне полотно поперечно в`язане, виготовлено з синтетичних волокон 100% поліестер" код згідно з УКТЗЕД , що надійшло на адресу ТОВ Фрізон-Трейд за зовнішньоекономічним контрактом з підприємством NOVINO TRADING LTD.

01.04.2025 року позивачем було подано до митного органу електронну митну декларацію, яка була прийнята митним органом з присвоєнням їй номера №25UA16U6, для митного оформлення (випуску) товарів, які було поставлено згідно Контракту.

На підтвердження заявленої в цій митній декларації інформації, зокрема, митної вартості товару, яка становить 51545.35 доларів США, разом із декларацією було подано наступні документи: пакувальний лист (Packing list) № б/н від 21.01.2025 року; рахунок-фактура (iнвойс) (Commercial invoice) № NTL-FTL20250121 від 21.01.2025 року; коносамент (Bill of lading) № MAEU248614880 від 14.03.2025 року; автотранспортна накладна (Road consignment note) № 8808 від 24.03.2025 року; декларація (Dispatch note model T1) № 25ROCT1900K20930L2 від 24.03.2025 року; декларацiя про походження товару (Declaration of origin) № NTL-FTL20250121 від 21.01.2025 року; прейскурант (прайс-лист) виробника товару № NTL-FTL20241125/7 від 25.11.2024 року (з перекладом); висновок про вартісні характеристики товару, підготовлений спеціалізованою експертною організацією № 20-41/03-2025 від 25.03.2025 року; розрахунок ціни (калькуляція) № NTL-FTL20250121 від 21.01.2025 року (з перекладом); доповнення до зовнішньоекономічного договору (контракту) № б/н від 13.06.2023 року; доповнення до зовнішньоекономічного договору (контракту) № б/н від 03.06.2024 року; зовнішньоекономічний договір (контракт) купівлі-продажу товарів (крім позначеного кодом 4104), подання якого для митного оформлення не супроводжується поданням пов`язаних з ним посередницьких (зовнішньоекономічних та/або внутрішніх) договорів № NTL20230515/2 від 15.05.2023 року; видаткова накладна № NTL-FTL20250121 від 21.01.2025 року (з перекладом); відвантажувальна специфікація № NTL-FTL20250121 від 21.01.2025 року (з перекладом); комерційна пропозиція №NTL20230509 від 09.05.2023 року (з перекладом); лист № 0325/20-1 від 20.03.2025 року з інформацією від ТОВ ФРІЗОН ТРЕЙД, що страховка не здійснювалася; лист № 0325/20-2 від 20.03.2025 року з інформацією від ТОВ ФРІЗОН ТРЕЙД, що вантаж не підлягає процедурі ліцензування під час імпорту; лист № NTLFTL20250121-1 від 21.01.2025 року з інформацією від постачальника, що вартість перевезення, логістика, вантажно-розвантажувальні роботи включені в ціну товару (з перекладом); лист № NTLFTL20250121-2 від 21.01.2025 року з інформацією від постачальника, що страхування вантажу не здійснювалося (з перекладом); лист № NTLFTL20250121-3 від 21.01.2025 року з інформацією від постачальника, що посередницькі послуги не залучалися (з перекладом); лист № NTLFTL20250121-4 від 21.01.2025 року з інформацією від постачальника, що ліцензування товару не передбачено (з перекладом); лист № NTLFTL20250121-5 від 21.01.2025 року з інформацією від постачальника, що ніяких платежів від третіх осіб отримано не було (з перекладом); якісний опис № NTL-FTL20250121 від 21.01.2025 року (з перекладом).

01.04.2025р. Харківською митницею в адресу позивача було направлено повідомлення №500404 та повідомлення № 500451, в яких було зазначено, про спрацювання АСУР та витребувано додаткові документи.

У відповідь на повідомлення відповідача позивач, на підтвердження обраного способу визначення митної вартості та її показників, 02.04.2025 надав наступні відповіді:

- у відповіді № 02/04/25-9 щодо надання рахунків про сплату комісійних, посередницьких послуг, пов`язаних із виконанням умов договору (угоди, контракту) вказано, що у відношенні товару відвантаженого по інвойсу № NTL-FTL20250121 від 21.01.2025 року посередницькі послуги не залучалися, що підтверджується також вже наявним у Відповідача листом постачальника №NTLFTL20250121-3 від 21.01.2025 року. Отже, комісійні, посередницькі послуги не залучалися, а тому відповідно до п.3 ч.3 ст. 53 МК України надання ТОВ ФРІЗОН ТРЕЙД рахунків про сплату комісійних, посередницьких послуг не вимагається (копія відповіді надається у додатках);

- у відповіді № 02/04/25-10 щодо надання виписки з бухгалтерської документації вказано, що у відповідності до абз. 2 ст. 5 контракту № NTL20230515/2 від 15.05.2023 року: Сторони домовилися, що оплата Товару здійснюється, як правило, на умовах відстрочки платежу - три місяці з моментупоставки (митного оформлення). Можлива стовідсоткова передоплата, на розсуд Покупця. Рахунком-фактурою № NTL- FTL20250121 від 21.01.2025 року передоплату не визначено. Тобто, сторони домовилися, що Покупець повинен здійснити платіж протягом трьох місяців з моменту поставки (митного оформлення) Товару. На момент митного оформлення оплата за партію оцінюваного товару не була здійснена. Отже, рахунок сплачено не було, виписка з бухгалтерської документації відсутня, відповідно до п. 4 ч. 3 ст. 53 МК України надання ТОВ ФРІЗОН ТРЕЙД таких документів на законодавчому рівні не вимагається (копія відповіді надається у додатках);

- у відповіді № 02/04/25-11 щодо надання ліцензійного чи авторського договору покупця вказано, що ліцензійний та авторський договір покупця, що стосується оцінюваних товарів та є умовою продажу оцінюваних товарів, не укладалися. Отже, ліцензійний та авторський договір покупця не укладалися, а тому відповідно до п. 5 ч. 3 ст.53 МК України надання ТОВ ФРІЗОН ТРЕЙД таких договорів не вимагається (копія відповіді надається у додатках);

- у відповіді № 02/04/25-12 щодо надання каталогів, специфікацій, загальних прейскурантів (прайс-листів) виробника товару - вказано, що прайс-лист № NTL- FTL20241125/7 від 25.11.2024 року ТОВ ФРІЗОН ТРЕЙД подано разом із митною декларацією № 25UA16U6 та вже знаходиться у Відповідача (копія відповіді надається у додатках);

- у відповіді № 02/04/25-13 щодо надання копії митної декларації країни відправлення з перекладом (згідно ст. 254 МКУ) вказано, що декларацію № 25ROCT1900K20930L2 від 24.03.2025 року, складену за уніфікованою формою переклад якої не вимагається, ТОВ ФРІЗОН ТРЕЙД подано разом із митною декларацією № 25UA16U6 та вже знаходиться у Відповідача (копія відповіді на да єтьсяу до да тках).

- у відповіді № 02/04/25-14 щодо надання висновків про якісні та вартісні характеристики товарів вказано, що висновок експерта № 20-41/03-2025 від

25.03.2025 року ТОВ ФРІЗОН ТРЕЙД подано разом із митною декларацією № 25UA16U6 та вже знаходиться у Відповідача (копія відповіді надається у до да тках).

- у відповіді № 02/04/25-15 щодо надання транспортно-експедиційних рахунків, заявок перевезення, договорів тощо - вказано, що пунктом 6 ч. 2 ст. 53 МК України передбачено, що серед документів на підтвердження митної вартості товару надаються також: транспортні (перевізні) документи, якщо за умовами поставки витрати на транспортування не включені у вартість товару, а також документи, що містять відомості про вартість перевезення оцінюваних товарів. Дане положення містить застереження: транспортні (перевізні) документи, а також документи, що містять відомості про вартість перевезення оцінюваних товарів, на підтвердження митної вартості товару надаються, але виключно в тому випадку, якщо за умовами поставки витрати на транспортування не включені у вартість товару. Відповідно до абз. 1,2 ст. 3 контракту №NTL20230515/2 від 15.05.2023 року: Поставка Товару за цим договором здійснюється в повній відповідності з ШКОТЕРМС-2010. Умови поставки визначаються і узгоджуються Сторонами для кожної окремої партії Товару і вказуються в інвойсі.

У Commercial invoice (рахунку-фактурі) № NTL-FTL20250121 від 21.01.2025 року визначено умову поставки CPT Kharkiv, Ukraine. Згідно з правилами Інкотермс 2010: CPT означає, що продавець доставить товар названому їм перевізнику. Крім цього, продавець зобов`язаний оплатити витрати, пов`язані з перевезенням товару до названого пункту призначення. Тобто сторони домовились, що витрати на транспортування вже включені у вартість товару. Отже, враховуючи, що витрати на транспортування включені у вартість товару, надання ТОВ ФРІЗОН ТРЕЙД транспортно-експедиційних рахунків, заявок перевезення, договорів тощо не вимагається (копія відповіді надається у додатках).

- у відповіді № 02/04/25-16 щодо надання інформації про митне оформлення ідентичних або подібних товарів - вказано, що інформація про митне оформлення ідентичних або подібних товарів є відмінною від тих документів, що визначені частинами 2, 3, 4 ст. 53 МК України, а тому їх вимагання забороняється ч.5 ст. 53 МК України (копіявідповідінадаєтьсяудодатках).

- у відповіді № 02/04/25-17 щодо цінової інформації раніше визнаних (визначених) митним органом митних вартостях - вказано, ТОВ ФРІЗОН ТРЕЙД разом із митною декларацією №25UA16U6 вже подано Відповідачу всі необхідні та наявні документи, як за основним переліком на підтвердження митної вартості товару за ч. 2 ст. 53 МК України, так і додаткові документи за ч.ч. 3, 4 ст. 53 МК України, якими повністю підтверджено правильність визначення митної вартості товару декларантом. Спрацювання ризиків АСАУР та наявність в ЄАІС іншої цінової інформації про ідентичні або подібні товари не є перешкодою для застосування першого методу визначення митної вартості товару і не може бути достатньою підставою для відмови у здійсненні митного оформлення товару за першим методом визначення його митної вартості (копія відповіді надається у додатках).

Повідомлення про прийняття досилки в базу даних від 02.04.2025 року надається у додатках.

Разом з тим, митним органом було ухвалено рішення про коригування митної вартості №UA807000/2025/000162/2 від 02.04.2025 та №UA807000/2025/000166/2 від 04.04.2025, відповідно до яких скориговано митну вартість, яку визначено за резервним методом, за відомостями митних оформлень аналогічних товарів.

Так, у рішенні про коригування митної вартості товарів №UA807000/2025/000162/2 (копія рішення надається у додатках), вказано наступне: У відповідності до вимог пункту 5 статті 55 та пункту 4 статті 57 Митного кодексу України проведена процедура консультації між митним органом та декларантом з метою обміну наявної у кожного з них інформацією та обґрунтованого вибору методу визначення митноївартості на підставі інформації, яка наявна в митному органі. Результати проведеної консультації наведено у електронному повідомленні, направленим декларанту. Обґрунтування причин, через які заявлену декларантом митну вартість не може бути визнано на підставі вимог ст.ст.: 54, 55, 57, 58-63 Митного кодексу України: 1) невідповідність обраного декларантом методу визначення митної вартості товару умовам, наведеним у главі 9 МКУ в зв`язку з тим, що використанідекларантом відомості не підтверджені в повній мірі документально а також в зв`язку з тим, що документи подані декларантом та зазначені у частині другій статті 53 МКУ, містять розбіжності які мають вплив на правильність визначення митної вартості та не містять всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари (зокрема:

- наявні рішення про визначення митної вартості за подібним товаром (код за УКТ ЗЕД ) по даному підприємству;

- декларантом не надана митна декларація країни відправлення (з датою експорту та відмітками митних органів країни відправлення);

- відсутні каталоги, специфікації, загальні прейскуранти (прайс-листи) виробника товару;

- наданий до митного оформлення прайс-лист від 25.11.2024 №NTL-FTL20241125/7 є по суті офертою для конкретного покупця, тобто виданий продавцем безпосередньо ТОВ ФРІЗОН ТРЕЙД та не відображає дійсну вартість у розумінні ст. VII Генеральної угоди про тарифи й торгівлю 1994 року. Так відповідно до ст. VII Генеральноїугоди про тарифи й торгівлю, під "дійсною вартістю" слід розуміти ціну, за яку, під час та в місці, визначеним законодавством імпортуючої країни, такий чи подібний товар продається або пропонується до продажу при звичайному ході торгівлі за умов повної конкуренції. Згідно загальноприйнятої світової практики прейскурант (прайс-лист) це довідник цін (тарифів)на товари та/або види послуги, який адресований невизна ченому колу покупців;

- інформацію, наведену в калькуляції № NTL-FTL20250121 від 21.01.2025 не можна вважати достовірною, адже заздалегідь (за 3 місяці) не можливо передбачити вартість перевезення, логістику, вантажно-розвантажувальні роботи на такому складному маршруті;

- відсутній транспортний договір щодо морського перевезення згідно коносаменту MAEU248614880;

- відсутні банківські/платіжні документи, що підтверджують факт оплати морського перевезення згідно умов (freightprepaid) коносаменту MAEU248614880;

- наданий до митного оформлення Висновок експерта від 25.03.2025 №20-41/03-2025 взято митницею до уваги, але він не може слугувати підставою для підтвердження заявленої митної вартості товарів, через невідповідність вимогам ст. 12 Закону України Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні від 12.07.2001 р. № 2658-ІІІзі змінами та пп. 56-60 Національного стандарту №1 Загальні засади оцінки майна та майнових прав, затверджений Постановою КМУвід 10.09.2003 №1440 зі змінами;

- відсутні документи, що надаються для підтвердження витрат на транспортування згідно ст. 53 МКУ та Наказу МФУ від 24.05.2012 №599, а також документи, що містять відомості про вартість перевезення оцінюваних товарів, а саме: рахунок- фактура (акт виконаних робіт (наданих послуг)) від виконавця договору (контракту) про надання транспортно-експедиційних послуг, що містить реквізити сторін, суму та умови платежу, інші відомості, відповідно до яких встановлюється належність послуг до товарів; банківські та платіжні документи, що підтверджують факт оплати транспортно-експедиційних послуг відповідно до виставленого рахунка-фактури; калькуляція транспортних витрат (якщо перевезення товарів здійснюється з використанням власного транспортного засобу), що містить відомості про маршрут перевезення, його протяжність у кілометрах до місця ввезення на митну територію України та по митній території України, розмір тарифної ставки на перевезення за одиницю виміру (вагу) товару за 1 кілометр маршруту;

- відсутній переклад супровідного документа T1 №25ROCT1900K20930L2 від 24.03.2025;

- в графі 3 CMR 8808 відсутня інформація про місце розвантаження, у графі 22,23 відсутній підпис відправника і перевізника.

а також в зв`язку з неможливістю надати декларантом всі витребувані додаткові документи, передбачені п.3 ст.53 МКУ та вимогою видати рішення про коригування митної вартості. Право на проведення консультації з митним органом відповідно до частини 5 ст.55 МКУдекларантне використав, обґрунтовані сумнівимитного органу удостовірності (дійсності) заявленоїмитноївартості спростовано не було, у зв`язку з чим митницею було прийнято рішення про коригування заявленої митної вартості товару.

Метод 1 (за ціною договору (контракту) щодо товарів, які імпортуються (вартість операції) не застосовувався відповідно до положень частини другої ст.58 МКУ, оскільки надані до митного оформлення документи не містять всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості. Метод 2а (за ціною договору щодо ідентичних товарів) та метод 2б (за ціною договору щодо подібних (аналогічних) товарів) не застосовувались у зв`язку з відсутністю інформації щодо вартості ідентичних та подібних товарів з дотриманням вимог статей 59, 60 та 61 МКУ. Метод 2в (на основі віднімання вартості) та 2г (на основі додавання вартості (обчислена вартість)) не застосовувались у зв`язку з відсутністю документально підтвердженої інформації, необхідної для застосування цих методів. Відповідно до ст.64 МКУ, у разі якщо митна вартість товарів не може бути визначена шляхом послідовного використання методів, зазначених у ст. 58 - 63 цього Кодексу, митна вартість оцінюваних товарів визначається з використанням способів, які не суперечать законам України і є сумісними з відповідними принципами і положеннями Генеральної угоди з тарифів і торгівлі (GATT). Митна вартість, визначена згідно з положеннями цієї статті, повинна ґрунтуватися на раніше визнаних (визначених) митними органами митних вартостях. Митним органом застосовано резервний метод визначення митної вартості товару у зв`язку з наявністю відповідної інформації. За результатами аналізу баз даних АСМО Інспектор та ЄАІС Держмитслужби України, які ґрунтуюся на раніше визнаних (визначених) митними органами митних вартостях, встановлено наявність митних оформлень аналогічних товарів за митними деклараціями:

- №UA401060/2025/004474 (25UA74U7) від 28.03.2025 з митною вартістю 3.97 дол. США за кг ( Товар 1: код товару згідно з УКТ ЗЕД , назва товару: Трикотажне полотно поперечно в`язане..., країна походження CN (Китай), умови поставки СРТ, вага нетто 25835,4 кг, виробник: NOVINO TRADING LTD);

- № UA100230/2025/005875 (25UA75U1) від 26.03.2025 з митною вартістю 3,99 дол. США за кг (Товар 24: код товару згідно з УКТ ЗЕД , назва товару: Трикотажні полотна Тканина синтетична трикотажна пофарбована..., країна походження CN (Китай), умови поставки СРТ);

З урахуванням наявних вартостей та однаковими характеристиками товару, при визначенні числового значення митної вартості за основу взята цінова інформація згідно митної декларації- - №UA401060/2025/004474 (25UA74U7) від 28.03.2025 з митною вартістю 3.97 дол. США за кг Отже, митна вартість товару, визначена за резервним методом, становить: 3,97 дол. США/кг * 25329,7кг = 100558,909 дол. США .

При прийнятті даного Рішення застосовані Методичні рекомендації щодо роботи посадових осіб митних органів з аналізу, виявлення та оцінки ризиків при здійсненні контролю правильності визначення митної вартості товарів, які переміщуються через митний кордон України, затверджені наказом Держмит служби України від 01.07.2021 №476.

Відповідачем прийнято картку відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення №иА807200/2025/000187 від 02.04.2025 року.

Також, з матеріалів справи вбачається , що 03.04.2025 року позивачем подано до відповідача електронну митну декларацію, яка прийнята митним органом з присвоєнням їй номера № 25UA82U9, для митного оформлення (випуску) товарів, які було поставлено згідно Контракту.

На підтвердження заявленої в цій митній декларації інформації, зокрема, митної вартості товару, яка становить 38332.07 доларів США, разом із декларацією подано наступні документи: 1. Пакувальний лист (Packing list) № б/н від 10.01.2025 року; 2. Рахунок-фактура (iнвойс) (Commercial invoice) № NTL-FTL20250110 від 10.01.2025 року; 3. Коносамент (Bill of lading) № COSU від 14.01.2025 року; 4. Автотранспортна накладна (Road consignment note) № 7884 від 28.03.2025 року; 5. Декларація (Dispatch note model T1) № 25ROCT1970ZW6568J1 від 31.03.2025 року; 6. Декларацiя про походження товару (Declaration of origin) № NTL-FTL20250110 від 10.01.2025 року; 7. Акт про проведення огляду (переогляду) товарів, транспортних засобів, ручної поклажі та багажу (у всіх випадках митного огляду, крім передбаченого описом позиції "1701") №UA408050/2025/002873 від 02.04.2025 року; 8. Прейскурант (прайс-лист) виробника товару № NTL-FTL20241125/1 від 25.11.2024 року (з перекладом); 9. Висновок про вартісні характеристики товару, підготовлений спеціалізованою експертною організацією № 20-02/04-2025 від 02.04.2025 року; 10. Розрахунок ціни (калькуляція) № NTL-FTL20250110 від 10.01.2025 року (з перекладом); 11. Доповнення до зовнішньоекономічного договору (контракту) № б/н від 13.06.2023 року; 12. Доповнення до зовнішньоекономічного договору (контракту) № б/н від 03.06.2024 року; 13. Зовнішньоекономічний договір (контракт) купівлі-продажу товарів (крім позначеного кодом 4104), подання якого для митного оформлення не супроводжується поданням пов`язаних з ним посередницьких (зовнішньоекономічних та/або внутрішніх) договорів № NTL20230515/2 від 15.05.2023 року; 14. Видаткова накладна № NTL-FTL20250110 від 10.01.2025 року (з перекладом); 15. Відвантажувальна специфікація № NTL-FTL20250110 від 10.01.2025 року (з перекладом); 16. Комерційна пропозиція №NTL20230509 від 09.05.2023 року (з перекладом); 17. Лист № 0325/19-3 від 19.03.2025 року з інформацією від ТОВ «ФРІЗОН ТРЕЙД», що страховка не здійснювалася; 18. Лист № 0325/19-4 від 19.03.2025 року з інформацією від ТОВ «ФРІЗОН ТРЕЙД», що вантаж не підлягає процедурі ліцензування під час імпорту; 19. Лист № NTLFTL20250110-1 від 10.01.2025 року з інформацією від постачальника, що вартість перевезення, логістика, вантажно-розвантажувальні роботи включені в ціну товару (з перекладом); 20. Лист № NTLFTL20250110-2 від 10.01.2025 року з інформацією від постачальника, що страхування вантажу не здійснювалося (з перекладом); 21. Лист № NTLFTL20250110-3 від 10.01.2025 року з інформацією від постачальника, що посередницькі послуги не залучалися (з перекладом); 22. Лист № NTLFTL20250110-4 від 10.01.2025 року з інформацією від постачальника, що ліцензування товару не передбачено (з перекладом); 23. Лист № NTLFTL20250110-5 від 10.01.2025 року з інформацією від постачальника, що ніяких платежів від третіх осіб отримано не було (з перекладом); 24. Якісний опис № NTL-FTL20250110 від 10.01.2025 року (з перекладом).

03.04.2025 року Відповідачем направлено повідомлення Позивачу № 500842 ( , в якому зазначено: «В зв`язку з надходженням до ВАКМВ УКАМП запиту з ПМО щодо вирішення спірного питання правильності визначення митної вартості товару № 1 в зв`язку з недостатністю документів для визначення складових митної вартості товарів, спрацюванням АСУР (Порядок здійснення аналізу, виявлення та оцінки ризиків при здійсненні контролю за правильністю визначення митної вартості товарів, які переміщуються через митний кордон України, затверджений наказом Державної митної служби України від 01.07.2021 №476) У відповідності до вимог п.5 ст.55 та п.4 ст.57 Митного кодексу України буде проведена процедура консультації між митним органом та декларантом з метою обміну наявної у кожного з них інформацією та обґрунтованого вибору методу визначення митної вартості на підставі інформації, яка наявна в митному органі. Відповідно до вимог статей 52, 58 МКУ декларант або уповноважена ним особа зобов`язані подати митному органу достовірні відомості, що документально підтверджують відсутність: 1) обмежень щодо прав покупця (імпортера) на використання оцінюваних товарів, за винятком тих, що: а) встановлюються законом чи запроваджуються органами державної влади в Україні; б) обмежують географічний регіон, у якому товари можуть бути перепродані (відчужені повторно); в) не впливають значною мірою на вартість товару; 2) умов або застережень щодо продажу оцінюваних товарів або їх ціни, які унеможливлюють визначення вартості цих товарів; 3) умов, за якими частина виручки від будь-якого подальшого перепродажу, розпорядження або використання товарів покупцем надходить прямо чи опосередковано продавцеві; 4) відносин пов`язаності між продавцем та покупцем, які вплинули на ціну оцінюваних товарів; На виконання вимог статті 54 МКУ та відповідно до вимог статті 53 МКУ в зв`язку з тим, що документи, зазначені у частині другій статті 53 МКУ, не містять всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари, декларант або уповноважена ним особа на письмову вимогу митного органу зобов`язані протягом 10 календарних днів надати (за наявності) такі додаткові документи: 3) рахунки про сплату комісійних, посередницьких послуг, пов`язаних із виконанням умов договору (угоди, контракту); 4) виписку з бухгалтерської документації; 5) ліцензійний чи авторський договір покупця, що стосується оцінюваних товарів та є умовою продажу оцінюваних товарів; 6) каталоги, специфікації, загальні прейскуранти (прайс-листи) виробника товару; 7) копію митної декларації країни відправлення з перекладом (згідно ст. 254 МКУ); 8) висновки про якісні та вартісні характеристики товарів, підготовлені спеціалізованими експертними організаціями, та/або інформація біржових організацій про вартість товару або сировини (бажано ДП Держзовнішінформ або ДП Укрпромзовнішекспертиза) з урахуванням Методичних рекомендацій щодо роботи посадових осіб митних органів з аналізу, виявлення та оцінки ризиків при здійсненні контролю за правильністю визначення митної вартості товарів, які переміщуються через митний кордон України, затверджених наказом ДМС України від 01.07.2021 №476; 9) Транспортно-експедиційні рахунки, заявки перевезення, договори тощо. В зв`язку із спрацюванням профілю ризику АСУР АСМО «Інспектор» пропонується надання інформації про митне оформлення ідентичних або подібних товарів. Декларант або уповноважена ним особа за власним бажанням може подати додаткові наявні у них документи для підтвердження заявленої ними митної вартості товару».

04.04.2025 року Відповідачем направлено повідомлення Позивачу № 500899 (копія повідомлення надається у додатках), в якому зазначено: «В доповнення до попереднього повідомлення просимо додатково надати: - транспортний договір щодо морського перевезення згідно коносаменту COSU; - банківський платіжний документ,що підтверджує факт передоплати згідно умов коносамента COSU; - транспортно-експедиційні договори з особою, вказаною в СМR, заявки щодо транспортного перевезення, рахунки щодо транспортного перевезення (акт виконаних робіт (наданих послуг)) від виконавця договору (контракту) про надання транспортно-експедиційних послуг, що містить реквізити сторін, суму та умови платежу, інші відомості, відповідно до яких встановлюється належність послуг до товарів; калькуляція транспортних витрат (якщо перевезення товарів здійснюється з використанням власного транспортного засобу), що містить відомості про маршрут перевезення, його протяжність у кілометрах до місця ввезення на митну територію України та по митній території України, розмір тарифної ставки на перевезення за одиницю виміру (вагу) товару за 1 кілометр маршруту; - банківські та платіжні документи, що підтверджують факт оплати транспортно-експедиційних послуг відповідно до виставленого рахунка-фактури; - договір (угоду, контракт) із третіми особами, пов`язаний з договором (угодою, контрактом) про поставку товарів, митна вартість яких визначається, а саме договір з вантажовідправником HANGZHOU YUMANCHUN TEXTILES CO., LTD; - експортна митна декларація з датою експорту та відмітками митних органів країни відправлення».

04.04.2025 Позивачем надано наступні відповіді на повідомлення Відповідача, в яких Позивач зазначив:

- у відповіді № 04/04/25-1 щодо надання рахунків про сплату комісійних, посередницьких послуг, пов`язаних із виконанням умов договору (угоди, контракту) вказано, що у відношенні товару відвантаженого по інвойсу № NTL-FTL20250110 від 10.01.2025 року посередницькі послуги не залучалися, що підтверджується також вже наявним у Відповідача листом постачальника №NTLFTL20250110-3 від 10.01.2025 року. Отже, комісійні, посередницькі послуги не залучалися, а тому відповідно до п.3 ч.3 ст. 53 МК України надання ТОВ «ФРІЗОН ТРЕЙД» рахунків про сплату комісійних, посередницьких послуг не вимагається;

- у відповіді № 04/04/25-2 щодо надання виписки з бухгалтерської документації вказано, що у відповідності до абз. 2 ст. 5 контракту № NTL20230515/2 від 15.05.2023 року: «Сторони домовилися, що оплата Товару здійснюється, як правило, на умовах відстрочки платежу три місяці з моменту поставки (митного оформлення). Можлива стовідсоткова передоплата, на розсуд Покупця». Рахунком-фактурою № NTLFTL20250110 від 10.01.2025 року передоплату не визначено. Тобто, сторони домовилися, що Покупець повинен здійснити платіж протягом трьох місяців з моменту поставки (митного оформлення) Товару. На момент митного оформлення оплата за партію оцінюваного товару не була здійснена. Отже, рахунок сплачено не було, виписка з бухгалтерської документації відсутня, відповідно до п. 4 ч. 3 ст. 53 МК України надання ТОВ «ФРІЗОН ТРЕЙД» таких документів на законодавчому рівні не вимагається;

- у відповіді № 04/04/25-3 щодо надання ліцензійного чи авторського договору покупця вказано, що ліцензійний та авторський договір покупця, що стосується оцінюваних товарів та є умовою продажу оцінюваних товарів, не укладалися. Отже, ліцензійний та авторський договір покупця не укладалися, а тому відповідно до п. 5 ч. 3 ст.53 МК України надання ТОВ «ФРІЗОН ТРЕЙД» таких договорів не вимагається;

- у відповіді № 04/04/25-4 щодо надання каталогів, специфікацій, загальних прейскурантів (прайс-листів) виробника товару вказано, що прайс-лист № NTLFTL20241125/1 від 25.11.2024 року ТОВ «ФРІЗОН ТРЕЙД» подано разом із митною декларацією № 25UA82U9 та вже знаходиться у Відповідача;

- у відповіді № 04/04/25-5 щодо надання копії митної декларації країни відправлення з перекладом (згідно ст. 254 МКУ) вказано, що декларацію № 25ROCT1970ZW6568J1 від 31.03.2025 року, складену за уніфікованою формою переклад якої не вимагається, ТОВ «ФРІЗОН ТРЕЙД» подано разом із митною декларацією № 25UA82U9 та вже знаходиться у Відповідача;

- у відповіді № 04/04/25-6 щодо надання висновків про якісні та вартісні характеристики товарів вказано, що висновок експерта № 20-02/04-2025 від 02.04.2025 року ТОВ «ФРІЗОН ТРЕЙД» подано разом із митною декларацією № 25UA82U9 та вже знаходиться у Відповідача;

- у відповіді № 04/04/25-7 щодо надання транспортно-експедиційних рахунків, заявок перевезення, договорів тощо вказано, що пунктом 6 ч. 2 ст. 53 МК України передбачено, що серед документів на підтвердження митної вартості товару надаються також: транспортні (перевізні) документи, якщо за умовами поставки витрати на транспортування не включені у вартість товару, а також документи, що містять відомості про вартість перевезення оцінюваних товарів. Дане положення містить застереження: транспортні (перевізні) документи, а також документи, що містять відомості про вартість перевезення оцінюваних товарів, на підтвердження митної вартості товару надаються, але виключно в тому випадку, якщо за умовами поставки витрати на транспортування не включені у вартість товару. Відповідно до абз. 1,2 ст. 3 контракту №NTL20230515/2 від 15.05.2023 року: «Поставка Товару за цим договором здійснюється в повній відповідності з ІНКОТЕРМС-2010. Умови поставки визначаються і узгоджуються Сторонами для кожної окремої партії Товару і вказуються в інвойсі». У Commercial invoice (рахунку-фактурі) № NTL-FTL20250110 від 10.01.2025 року визначено умову поставки CPT Kharkiv, Ukraine. Згідно з правилами Інкотермс 2010: CPT означає, що продавець доставить товар названому їм перевізнику. Крім цього, продавець зобов`язаний оплатити витрати, пов`язані з перевезенням товару до названого пункту призначення. Тобто сторони домовились, що витрати на транспортування вже включені у вартість товару. Отже, враховуючи, що витрати на транспортування включені у вартість товару, надання ТОВ «ФРІЗОН ТРЕЙД» транспортно-експедиційних рахунків, заявок перевезення, договорів тощо не вимагається;

- у відповіді № 04/04/25-8 щодо надання інформації про митне оформлення ідентичних або подібних товарів вказано, що інформація про митне оформлення ідентичних або подібних товарів є відмінною від тих документів, що визначені частинами 2, 3, 4 ст. 53 МК України, а тому їх вимагання забороняється ч.5 ст. 53 МК України.

04.04.2025 року Відповідачем направлено повідомлення Позивачу № 500924, в якому зазначено: «З метою обміну наявної в митному органі інформації, повідомляю, що згідно програмного комплексу АСМО Інспектор та ЄАІС Держмитслужби України, цінова інформація щодо раніше визнаних (визначених) митними органами митних вартостях за другорядним (резервним) методом визначення митної вартості у відповідності до статті 64 МКУ складає: товар 1) 3,97 дол.США/кг».

Щодо наведеного вище повідомлення позивач зазначає, що ТОВ «ФРІЗОН ТРЕЙД» разом із митною декларацією № 25UA82U9 вже подано Відповідачу всі необхідні та наявні документи, як за основним переліком на підтвердження митної вартості товару за ч. 2 ст. 53 МК України, так i додаткові документи за ч.ч. 3, 4 ст. 53 МК України, якими повністю підтверджено правильність визначення митної вартості товару декларантом. Спрацювання ризиків АСАУР та наявність в ЄАІС іншої цінової інформації про ідентичні або подібні товари не є перешкодою для застосування першого методу визначення митної вартості товару і не може бути достатньою підставою для відмови у здійсненні митного оформлення товару за першим методом визначення його митної вартості.

04.04.2025 року Відповідачем прийнято рішення про коригування митної вартості товарів №UA807000/2025/000166/2 , в якому вказано наступне:

«У відповідності до вимог пункту 5 статті 55 та пункту 4 статті 57 Митного кодексу України проведена процедура консультації між митним органом та декларантом з метою обміну наявної у кожного з них інформацією та обґрунтованого вибору методу визначення митної вартості на підставі інформації, яка наявна в митному органі. Результати проведеної консультації наведено у електронному повідомленні, направленому декларанту. Обґрунтування причин, через які заявлену декларантом митну вартість не може бути визнано на підставі вимог ст.: 54, 55, 57, 58-63 Митного кодексу України 1) подані декларантом основні документи містять розбіжності та не містять всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості, у тому числі ціни, що була фактично сплачена чи підлягала сплаті; 2) невідповідність обраного декларантом методу визначення митної вартості товару умовам, наведеним у ст.58 МКУ в частині достовірності відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості, у тому числі ціни, що була фактично сплачена чи підлягала сплаті; 3) надані декларантом на запит митного органу додаткові документи не містять достатніх відомостей для визнання заявленої митної вартості. За результатами розгляду наданих для підтвердження митної вартості документів встановлено наступне:

- інформацію, наведену листі калькуляції від 10.01.2025 № NTL-FTL20250110 не можна вважати достовірною, адже заздалегідь не можливо передбачити вартість перевезення, логістику, вантажно-розвантажувальні роботи на такому складному маршруті;

- відсутній транспортний договір щодо морського перевезення згідно коносаменту COSU;

- відсутні банківські/платіжні документи, що підтверджують факт оплати морського перевезення згідно коносаменту COSU;

- відсутні документи , що надаються для підтвердження витрат на транспортування згідно ст. 53 МКУ та Наказу МФУ від 24.05.2012 №599, а також документи, що містять відомості про вартість перевезення оцінюваних товарів, а саме: рахунок фактура (акт виконаних робіт (наданих послуг)) від виконавця договору (контракту) про надання транспортно-експедиційних послуг, що містить реквізити сторін, суму та умови платежу, інші відомості, відповідно до яких встановлюється належність послуг до товарів;

- декларантом не надані банківські та платіжні документи, що підтверджують факт оплати транспортно-експедиційних послуг;

- наявні рішення про визначення митної вартості за подібним товаром (код за УКТ ЗЕД ) по даному підприємству;

- в попередньому митному оформленні від 29.01.2025 по МД№25UA15U8, по зовнішньоекономічному договору від 15.05.2023 №NTL20230515/2, декларант ТОВ «Фрізон Трейд» відповідно до п. 2 статті 52 МКУ, не погодився з вартістю товару за ціною договору (вартість операції) та самостійно визначив митну вартість за резервним методом відповідно до статті 64 МКУ;

- декларантом не надані банківські та платіжні документи, що підтверджують факт оплати транспортно-експедиційних послуг;

- документ від 25.11.2024 №NTL-FTL20241125/1 не можна вважати прайс-листом є по суті офертою для конкретного покупця, тобто виданий продавцем безпосередньо ТОВ «ФРІЗОН ТРЕЙД» та не відображає «дійсну вартість» у розумінні ст. VII Генеральної угоди про тарифи й торгівлю 1994 року. Так відповідно до ст. VII Генеральної угоди про тарифи й торгівлю, під дійсною вартістю слід розуміти ціну, за яку, під час та в місці, визначеним законодавством імпортуючої країни, такий чи подібний товар продається або пропонується до продажу при звичайному ході торгівлі за умов повної конкуренції. Згідно загальноприйнятої світової практики прейскурант (прайс-лист) це довідник цін (тарифів)на товари та/або види послуги, який адресований невизначеному колу покупців;

- декларантом не надана митна декларація країни відправлення з датою експорту та відмітками митних органів країни відправлення;

- відсутні каталоги, специфікації, загальні прейскуранти (прайс-листи) виробника товару;

- наданий висновок експерта від від 02.04.2025 № 20-02/04-2025 взято митницею до уваги, але він не може слугувати підставою для підтвердження заявленої митної вартості товарів, через невідповідність вимогам ст. 12 Закону України «Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні» від 12.07.2001 р. № 2658-ІІІ зі змінами та пп. 56-60 Національного стандарту №1 «Засади оцінки майна та майнових прав», затвердженого Постановою КМУ від 10.09.2003 №1440 зі змінами;

а також в зв`язку з ненаданням декларантом всіх витребуваних додаткових документів, передбачених п.3 ст.53 МКУ.

Право на проведення консультації з митним органом відповідно до частини 5 ст.55 МКУ декларант не використав, обґрунтовані сумніви митного органу у достовірності (дійсності) заявленої митної вартості спростовано не було, у зв`язку з чим митницею було прийнято рішення про коригування заявленої митної вартості товару.

Метод 1 (за ціною договору (контракту) щодо товарів, які імпортуються (вартість операції) не застосовувався відповідно до положень частини другої ст.58 МКУ, оскільки надані до митного оформлення документи не містять всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості. Метод 2а (за ціною договору щодо ідентичних товарів) та метод 2б (за ціною договору щодо подібних (аналогічних) товарів) не застосовувались у зв`язку з відсутністю інформації щодо вартості ідентичних та подібних товарів з дотриманням вимог статей 59, 60 та 61 МКУ. Метод 2в (на основі віднімання вартості) та 2г (на основі додавання вартості (обчислена вартість)) не застосовувались у зв`язку з відсутністю документально підтвердженої інформації, необхідної для застосування цих методів. Відповідно до ст.64 МКУ, у разі якщо митна вартість товарів не може бути визначена шляхом послідовного використання методів, зазначених у ст. 58 - 63 цього Кодексу, митна вартість оцінюваних товарів визначається з використанням способів, які не суперечать законам України і є сумісними з відповідними принципами і положеннями Генеральної угоди з тарифів і торгівлі (GATT). Митна вартість, визначена згідно з положеннями цієї статті, повинна ґрунтуватися на раніше визнаних (визначених) митними органами митних вартостях. Митним органом застосовано резервний метод визначення митної вартості товару у зв`язку з наявністю відповідної інформації.За результатами аналізу цінової інформації, наявної в ЄАІС Держмитслужби, яка ґрунтується на раніше визнаних (визначених) митними органами митних вартостях, встановлено наявність митних оформлень аналогічних товарів за митними деклараціями:

товар №1 - МД №UA401060/2025/001415 (25UA15U8 тов. 1) від 29.01.2025 з митною вартістю 3,97 дол.США/кг, назва товару «Трикотажне полотно поперечно в`язане, виготовлено зсинтетичних волокон 100% поліестер, пофарбована в різні кольори...» (код товару згідно з УКТ ЗЕД , країна відправлення, походження Китай, умови поставки СРТ, Виробник-NOVINO TRADING LTD Китай. При прийнятті даного Рішення застосовані Методичні рекомендації щодо роботи посадових осіб митних органів з аналізу, виявлення та оцінки ризиків при здійсненні контролю правильності визначення митної вартості товарів, які переміщуються через митний кордон України, затверджені наказом Держмитслужби України від 01.07.2021 № 476.

Відповідачем прийнято картку відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення №UA807200/2025/000194 від 04.04.2025 року .

У ході судового розгляду судом апеляційної інстанції встановлено, що рішення митного органу про коригування митної вартості прийняті з огляду на невідповідність обраного декларантом методу визначення митної вартості, в зв`язку з тим, що використані декларантом відомості не підтверджені в повній мірі документально, не надано всіх витребуваних додаткових документів.

Отже, надаючи оцінку підставам, що покладені в основу оскаржуваного рішення, колегія суддів зазначає наступне.

З матеріалів справи вбачається , що у поданих позивачем до відповідача документах на підтвердження митної вартості містяться всі складові для підтвердження митної вартості.

Так , вартість товару у дол. США вказана у вже наявних у Відповідача прайс-листах № NTLFTL20241125/7 від 25.11.2024 року та № NTL-FTL20241125/1 від 25.11.2024 року.

Загальна вартість товару, що відображена в Митних деклараціях, підтверджена вже наявними у Відповідача інвойсами № NTL-FTL20250121 від 21.01.2025 року та № NTLFTL20250110 від 10.01.2025 року.

Інвойсами № NTL-FTL20250121 від 21.01.2025 року та № NTL-FTL20250110 від 10.01.2025 року визначено умову поставки CPT, що підтверджує включення витрат на транспортування у вартість товару.

Додатково це підтверджено також і вже наявним у Відповідача листами постачальника № NTLFTL20250121-1 від 21.01.2025 року та № NTLFTL20250110-1 від 10.01.2025 року відповідно до яких вартість перевезення, логістика, вантажно-розвантажувальні роботи включені в ціну товару.

Отже, інвойсами № NTL-FTL20250121 від 21.01.2025 року та № NTLFTL20250110 від 10.01.2025 року підтверджено умову поставки СРТ, відповідно до якої витрати на транспортування включено у вартість товару, а також підтверджено і вартість самого товару.

Страхування вантажу за інвойсами не здійснювалося, що підтверджується вже наявними у Відповідача листами постачальника № NTLFTL20250121-2 від 21.01.2025 року, №NTLFTL20250110-2 від 10.01.2025 року та листами ТОВ «ФРІЗОН ТРЕЙД» № 0325/20-1 від 20.03.2025 року, № 0325/19-3 від 19.03.2025 року.

Отримання платежів від третіх осіб не передбачено Контрактом, платежів від третіх осіб отримано не було, що підтверджується вже наявними у Відповідача листами постачальника №NTLFTL20250121-5 від 21.01.2025 року, № NTLFTL20250110-5 від 10.01.2025 року.

У відношенні товару, відвантаженого по інвойсам № NTL-FTL20250121 від 21.01.2025 року та № NTL-FTL20250110 від 10.01.2025 року комісійні, посередницькі послуги не залучалися, що підтверджується вже наявними у Відповідача листами постачальника № NTLFTL20250121-3 від 21.01.2025 року, № NTLFTL20250110-3 від 10.01.2025 року.

У відношенні товару, відвантаженого по інвойсам № NTL-FTL20250121 від 21.01.2025 року та № NTL-FTL20250110 від 10.01.2025 року ліцензування не передбачено, що підтверджується вже наявними у Відповідача листами постачальника № NTLFTL20250121-4 від 21.01.2025 року, №NTLFTL20250110-4 від 10.01.2025 року та листами ТОВ «ФРІЗОН ТРЕЙД» № 0325/20-2 від 20.03.2025 року, № 0325/19-4 від 19.03.2025 року.

Всі витрати вказано у калькуляціях № NTL-FTL20250121 від 21.01.2025 року та № NTL-FTL20250110 від 10.01.2025 року, які також надавалися Відповідачу, інші витрати відсутні.

Щодо доводів митного органу про ненадання декларантом митних декларацій країни відправлення (з датою експорту та відмітками митних органів країни відправлення), колегія суддів зазначає наступне.

Митна декларація країни відправлення не є тим документом, що підтверджує умови поставки та вартість товару, тому що таким документом є основний документ за ч. 2 ст. 53 МК України інвойс.

Незважаючи на це, Відповідачу одночасно з Митними деклараціями надавалися декларації на підтвердження факту експорту товарів, а саме № 25ROCT1900K20930L2 від 24.03.2025 року та №25ROCT1970ZW6568J1 від 31.03.2025 року, про що Відповідачем зазначено і у спірних картках відмови.

При цьому, неподання експортної митної декларації не може бути підставою для невизнання визначеної позивачем митної вартості, адже ч. 2 статті 53 МК України такі документи не віднесені до обов`язкових для подання й, до того ж, не впливають на митну вартість як таку та не містять відомостей, необхідних для перевірки митної декларації.

Що стосується доводів відповідача про відсутність перекладу супровідного документа T1 №25ROCT1900K20930L2 від 24.03.2025, колегія суддів зазначає, що документ T1 це транзитна декларація, яка супроводжує товари при переміщенні через території країн-учасниць Європейського Союзу та інших країн, що беруть участь у загальній транзитній системі, без сплати мит та податків.

При цьому, MRN (Master Reference Number) це унікальний 18-значний буквено-цифровий код, який надається будь-якій митній декларації в ЄС, включаючи Т1, що дозволяє як митним органам, так і учасникам перевезення контролювати переміщення вантажу.

Документ Т1 дозволяє переміщувати товари, імпортовані з-за меж ЄС, через територію ЄС без сплати митних платежів до прибуття до кінцевого пункту.

Отже, документ Т1 не є документом, що визначає митну вартість товару і може бути досліджений лише у сукупності всіх транспортних документів, наданих Декларантом до митного оформлення, а тому доводи відповідача в цій частині є безпідставними.

Щодо доводів митного органу з посиланням на те , що надані до митного оформлення прайс-листи є по суті офертою для конкретного покупця, тобто виданий продавцем безпосередньо ТОВ «ФРІЗОН ТРЕЙД» та не відображає «дійсну вартість» у розумінні ст. VII Генеральної угоди про тарифи й торгівлю 1994 року та на відсутність каталогів, специфікацій, загальних прейскурантів (прайс-листи) виробника товару, колегія суддів зазначає наступне.

Так, Верховним Судом зроблено висновок у постанові від 08.12.2022 року у справі № 420/2792/19, що прейскурант (прайс-лист) - це довідник цін (тарифів) на товари та/або види послуг, який адресований невизначеному колу покупців. При цьому, прайс-лист є документом довільної форми й чинне законодавство не встановлює вимог до форми та змісту прайс-листів, які можуть оформлюватись не лише виробником товару, а й продавцем у довільній формі на власний розсуд; наявність же чи відсутність у прайс-листі певних відомостей (реквізитів), зокрема, інформації щодо умов поставки, лише сама по собі не може свідчити про заниження митної вартості товарів.

Верховний Суд у постанові від 23 жовтня 2020 р. у справі № 810/690/17 зазначив, що посилання контролюючого органу на те, що наданий прайс-лист не можна вважати ні прайс-листом, ні комерційною пропозицією, оскільки виданий особі, що жодним чином не фігурує ні в одному документі та відповідно до загальноприйнятої практики не містить відомостей, яких достатньо будь-якому покупцю для отримання інформації щодо умов продажу товару, а саме умови платежу, термін поставки, характер тари та упаковки дата його складання, або ж число, з якого дані ціни вводяться в дію, термін дії, суди також обґрунтовано не взяли до уваги з огляду на те, що по - перше, не є основним документом відповідно до частини другої статті 53 Митного кодексу України, який підтверджує митну вартість товарів, по - друге, прайс-лис - це довідник цін (тарифів) на товари та/або види послуг, який адресований невизначеному колу покупців, по - третє, жодним нормативним актом, в тому числі і міжнародним, не встановлено вимоги до форми та змісту прайс-листів, тобто прайс-лист є документом довільної форми, а тому митний орган не може посилатись на неповноту чи обмеженість його відомостей, як на підставу для коригування митної вартості товару.

Верховний Суд у постанові від 02.06.2022 року у справі № 460/2674/20 щодо доводів митниці про те, що долучений декларантом документ прейскурант (прайс-лист) виробника товарів складений не для широкого кола осіб та не містить терміну дії, у зв`язку з чим витребував додаткові документи, зазначив, що суд першої інстанції обґрунтовано відхилив, з оглядуна наступне: термін дії прайс-листа не є обов`язковим реквізитом такого виду документу, а тому може у ньому не зазначатися; продавець самостійно визначає ціни для своїх контрагентів, що є однією з базових основ забезпечення свободи підприємницької діяльності.

Також, Верховний Суд у постанові від 23 жовтня 2020 року справі № 810/690/17 вказав, що прайс-лист: по-перше, не є основним документом відповідно до частини другої статті 53 Митного кодексу України, який підтверджує митну вартість товарів, по-друге, прайс-лист - це довідник цін (тарифів) на товари та/або види послуг, який адресований невизначеному колу покупців, по-третє, жодний нормативний акт, зокрема міжнародний, не встановлює вимоги до форми та змісту прайс - листів. Тобто прайс-лист є документом довільної форми, а тому митний орган не може посилатися на неповноту чи обмеженість його відомостей як на підставу для коригування митної вартості товару.

відповідно до висновку Верховного Суду, викладеного у постанові від 27.01.2022 по справі № 810/3667/15, каталоги, специфікації, прейскуранти, прайс-листи продукції складаються виробником товару у процесі здійснення його господарської діяльності та не є технічними, товаросупровідними документами або документами, що засвідчують якість товару. Обов`язкової вимоги щодо отримання від суб`єкта зовнішньоекономічної діяльності - виробника товару вказаної вище документації чинним законодавством, що регулює порядок виконання зовнішньоекономічних операцій, не передбачено. Таким чином, відомості, наведені у вказаних документах виробника товару, не мають імперативного характеру, а отже у разі їх наявності можуть прийматися митними органами лише до уваги як додаткове джерело інформації.

Слід також врахувати висновок Верховного Суду, викладений у постанові від 01.12.2023 по справі № 810/3766/16, згідно з яким ненадання декларантом запитуваних митним органом документів (каталогів, специфікацій, загальних прейскурантів (прайс-листів) виробника товару за відсутності у митниці підстав для витребування додаткових документів та належного (об`єктивного) обґрунтування неможливості визначення митної вартості товару за першим (основним) методом, якщо таких документів не надано, не є достатнім для висновку про наявність підстав для застосування відповідачем іншого, зокрема, резервного методу визначення митної вартості товару.

Колегія суддів зауважує, що до переліку додаткових документів, визначених частиною третьою статті 53 МК України входять каталоги, специфікації, прейскуранти (прайс-листи) виробника товару. Водночас, положення цієї статті передбачають можливість надання на підтвердження митної вартості товарів не лише прайс-листа виробника, а й інших платіжних та/або бухгалтерських документів, що підтверджують вартість товару та містять реквізити, необхідні для ідентифікації ввезеного товару, до яких, зокрема можна й віднести прайс-лист продавця товару.

Прейскурант (прайс-лист) - це довідник цін (тарифів) на товари та/або види послуг, який адресований невизначеному колу покупців. Прайс-лист є документом довільної форми, чинне законодавство не встановлює вимог до форми та змісту прайс-листів, які можуть оформлюватись не лише виробником товару, а й продавцем у довільній формі на власний розсуд. Водночас наявність чи відсутність у прайс-листі певних відомостей (реквізитів), зокрема, інформації щодо умов поставки, не може свідчити про заниження позивачем митної вартості товарів.

Вказана правова позиція відповідає висновку Верховного Суду, викладеному у постанові від 28.02.2024 по справі № 815/1460/18.

Щодо включення витрат на транспортування у вартість товару та транспортних (перевізних) документів.

Так, відповідно до п. 5 ч. 10 ст. 58 МКУ, при визначенні митної вартості до ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за оцінювані товари, додаються такі витрати (складові митної вартості), якщо вони не включалися до ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті витрати на транспортування оцінюваних товарів до аеропорту, порту або іншого місця ввезення на митну територію України.

Відповідно до п. 6 ч. 10 ст. 58 МКУ, при визначенні митної вартості до ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за оцінювані товари, додаються такі витрати (складові митної вартості), якщо вони не включалися до ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті: витрати на навантаження, вивантаження та обробку оцінюваних товарів, пов`язані з їх транспортуванням до аеропорту, порту або іншого місця ввезення на митну територію України.

Тобто, при визначенні митної вартості витрати на транспортування/витрати пов`язані з транспортуванням додаються тільки тоді, якщо вони не включалися до ціни, що була фактично сплачена, або підлягає сплаті.

Враховуючи п.п. 5, 6 ч. 10 ст. 58 МК України для визначення митної вартості мають значення лише ті витрати на транспортування/витрати пов`язані з транспортуванням, які включаються саме до митного кордону України.

Згідно пп 2 пункту 11 статті 58 МК України при визначенні митної вартості до ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті, не допускається включення ніяких інших витрат, крім тих, що передбачені у цій статті. До митної вартості не включаються нижчезазначені витрати або кошти за умови виділення їх з ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за оцінювані товари, що документально підтверджені та які піддаються обчисленню, зокрема, витрати на транспортування після ввезення.

Витрати на транспортування оцінюваних товарів до аеропорту, порту або іншого місця ввезення на митну територію України, а також витрати на навантаження, вивантаження та обробку оцінюваних товарів, пов`язані з їх транспортуванням до аеропорту, порту або іншого місця ввезення на митну територію України включено до ціни товару до названого (кінцевого) місця призначення України на умовах поставки CPT, що обґрунтовується наступним.

Відповідно до абз. 1,2 ст. 3 Контракту: «Поставка Товару за цим договором здійснюється в повній відповідності з ІНКОТЕРМС-2010. Умови поставки визначаються і узгоджуються Сторонами для кожної окремої партії Товару і вказуються в інвойсі».

У Commercial invoice (рахунку-фактурі) № NTL-FTL20250121 від 21.01.2025 року та № NTL-FTL20250110 від 10.01.2025 року визначено умову поставки CPT Kharkiv, Ukraine.

Згідно з правилами Інкотермс 2010: CPT означає, що продавець доставить товар названому їм перевізнику.

Крім цього, продавець зобов`язаний оплатити витрати, пов`язані з перевезенням товару до названого пункту призначення.

За умовами поставки СРТ витрати на транспортування/ витрати, пов`язані з транспортуванням, вже включені в ціну товару (це будь-які вантажно-розвантажувальні роботи, перевезення, простої).

Сторони за Контрактом повністю узгодили умови поставки, а тому продавець взяв на себе всі витрати, які пов`язані з транспортуванням відповідного товару та вони вже включені до вартості товару.

Відповідно до правил тлумачення торговельних термінів Міжнародної торгової палати, поставка товарів на умовах CPT (фрахт/перевезення оплачені до (... назва місця призначення)) означає, що продавець здійснює поставку товару шляхом його передання перевізнику, призначеному ним самим. Додатково до цього, продавець зобов`язаний оплатити витрати перевезення товару до названого місця призначення. Це означає, що покупець приймає на себе всі ризики та будь-які інші витрати, що можуть виникнути після здійснення поставки товару у вищезазначений спосіб.

Таким чином, відповідно до умов поставки CPT, витрати щодо транспортування товару покладаються на продавця.

Аналогічна правова позиція викладена в постанові Верховного Суду від 17.05.2022 у справі № 810/1661/17.

Тобто, умовами поставки CPT саме на продавця покладається обов`язок оплатити всі витрати на транспортування товару, а тому додавати такі витрати під час визначення митної вартості не потрібно.

Верховним судом у постанові у постанові від 17.01.2023 року у справі № 0440/5532/18 зазначено, що якщо поставка імпортованих платником товарів…охоплює вартість завантаження та навантаження товару у постачальника і вартість пакування та маркування, то сторони контракту мають право встановити, що вартість упаковки та маркування входить до вартості товару, якщо інше не обумовлено в специфікаціях. Згідно з умовами зовнішньоекономічного контракту така ціна товару включає вартість пакування, у зв`язку з чим, згідно з положеннями підпункту «в» пункту 1 частини десятої статті 58 Митного кодексу України, під час визначення митної вартості ці витрати не додаються до ціни, що фактично сплачена за товар.

З матеріалів справи вбачається , що відповідачу одночасно з Митними деклараціями надавалися калькуляції собівартості товару №NTL-FTL20250121 від 21.01.2025 року та № NTL-FTL20250110 від 10.01.2025 року, згідно яких у вартість товару включено транспортні витрати.

Також, відповідачу з Митними деклараціями надавалися листи постачальника № NTLFTL20250121-1 від 21.01.2025 року та № NTLFTL20250110-1 від 10.01.2025 року на підтвердження того факту, що вартість перевезення, логістика, вантажнорозвантажувальні роботи включені в ціну товару.

До митного оформлення позивачем надано всі документи на підтвердження даних обставин, в т.ч., але не виключно, Контракт, інвойси №NTL-FTL20250121 від 21.01.2025 року та № NTL-FTL20250110 від 10.01.2025 року, калькуляції собівартості товару №NTL-FTL20250121 від 21.01.2025 року та № NTL-FTL20250110 від 10.01.2025 року, листи постачальника №NTLFTL20250121-1 від 21.01.2025 року та № NTLFTL20250110-1 від 10.01.2025 року, які чітко та однозначно дозволили би встановити, що умовами поставки є CPT, витрати на транспортування/пов`язані з транспортуванням включено у вартість товару.

Отже, Позивачем повністю документально підтверджено, що витрати на транспортування/витрати, пов`язані з транспортуванням, включено до ціни товару, що кореспондується як з умовою поставки CPT.

Пункт 6 ч. 2 ст. 53 МК України містить застереження: транспортні (перевізні) документи, а також документи, що містять відомості про вартість перевезення оцінюваних товарів, на підтвердження митної вартості товару надаються, але виключно в тому випадку, якщо за умовами поставки витрати на транспортування не включені у вартість товару.

Враховуючи, що витрати на транспортування покладено на продавця, вимога щодо надання таких документів від покупця є незаконною.

Незважаючи на це, автотранспортні накладні CMR № 8808 від 24.03.2025 року та № 7884 від 28.03.2025 року, а також і коносаменти № MAEU248614880 від 14.03.2025 року та №COSU від 14.01.2025 року все одно надавалися та знаходяться у митному органі.

Також , в коносаментах № MAEU248614880 від 14.03.2025 року та №COSU від 14.01.2025 року зазначено «FREIGHT PREPAID» (ФРАХТ З ПЕРЕДОПЛАТОЮ), що підтверджує включення витрат на транспортування, витрат на навантаження, вивантаження та обробку оцінюваних товарів, пов`язаних з їх транспортуванням, до ціни товарів.

Що стосується посилання митного органу на те, що наданий до митного оформлення Висновки експерта взято митницею до уваги, але він не може слугувати підставою для підтвердження заявленої митної вартості товарів, через невідповідність вимогам ст. 12 Закону України Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні від 12.07.2001 № 2658-ІІІ зі змінами та пп. 56-60 Національного стандарту № 1 Загальні засади оцінки майна та майнових прав, затверджений Постановою КМУ від 10.09.2003 №1440 зі змінами, колегія суддів зазначає, що відомості щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за імпортовані позивачем товари, вона встановлюється не у звітах про оцінку майна, а безпосередньо в інвойсах. Колегія суддів зазначає наступне.

Так, відповідно до п 8 ч. 3 ст. 53 МК України митний орган виключно у встановлених цією частиною випадках може витребувати такі додаткові документи, як висновки про якісні та вартісні характеристики товарів, підготовлені спеціалізованими експертними організаціями, та/або інформацію біржових організацій про вартість товару або сировини, та лише у випадку наявності такого документа.

Колегія суддів зауважує, що висновки експерта не є первинними документами, які підтверджують вартість імпортовано товару, оскільки не є обов`язковими документами в розумінні Митного кодексу України (частина друга статті 53), які підтверджують митну вартість товару. Такі висновки експерта носять консультаційний характер і не підлягають перевірці митним органом.

Аналогічний правовий висновок викладено в постанові Верховного Суду від 15 травня 2019 року у справі № 825/1093/16.

Також слід зазначити, що висновки експерта є результатом практичної діяльності фахівця оцінювача щодо визначення вартості об`єкта оцінювання, в зв`язку з чим він не може містити інформацію про ціноутворення, адже вказані дії знаходяться поза межами професійної діяльності фахівця оцінювача та здійснюються кожним суб`єктом господарювання на власний розсуд.

Колегія суддів зазначає, що посадові особи митного органу не є експертами чи спеціалістами у відповідній сфері та повинні діяти в межах своїх посадових інструкцій та рекомендацій. Митним органом вказано, що наданий висновок підготовлений з порушенням, однак останній не має права виявляти "порушення" у звіті з оцінки майна. Натомість, відповідач при дослідженні висновків експерта намагався перейняти на себе повноваження експерта, хоча компетенція у нього для цього відсутня.

Правова позиція щодо незаконності коригування митної вартості на підставі такого додаткового документа, як звіт про оцінку майна, який митну вартість не підтверджує, викладена у постановах Верховного Суду від 09 листопада 2022 року у справі № 820/585/17, від 12 квітня 2023 року у справі № 826/7411/15, від 25 серпня 2023 року у справі № 810/693/17, від 25 серпня 2023 року у справі № 826/3098/16.

Отже, надані позивачем відповідачу висновки експерта не є документом, що підтверджує митну вартість у розумінні ч. 2 ст. 53 МК України, а є додатковим документом на підтвердження відсутності заниження рівня митної вартості товару, адже ціна, вказана в інвойсах, відповідає ринковій вартості товару.

З приводу доводів митного органу про те, що в графі 3 CMR 8808 відсутня інформація про місце розвантаження, у графі 22,23 відсутній підпис відправника і перевізника колегія суддів зазначає, що автотранспортна накладна (СМR) - це товарно-транспортна накладна міжнародної форми, використання якої під час міжнародних вантажних перевезень передбачено Конвенцією про договір міжнародного автомобільного перевезення вантажів від 19 травня 1956 року. Відповідно до Закону України від 01.08.2006р. №57- V Про приєднання України до Конвенції про договір міжнародного автомобільного перевезення вантажів.

У постанові Верховного Суду від 20.06.2023 у справі № 1.380.2019.006247 вказано: Також, як враховано судами, основним документом, що регулює міжнародні автомобільні перевезення вантажів, є Конвенція про Договір міжнародного дорожнього перевезення вантажів. CMR - це міжнародна товарно-транспортна накладна, це бланк, що самокопіюється, форма якого не уніфікована і в різних країнах може суттєво відрізнятися.

З урахуванням наведеного, колегія суддів дійшла висновку про те, що наявність або відсутність певної інформації в автотранспортній накладній (CMR) не впливає на визначення митної вартості товарів, що свідчить про необґрунтованість доводів відповідача в цій частині.

З матеріалів справи вбачається , що позивач під час митного оформлення надав усі необхідні документи, які чітко ідентифікували оцінюваний товар та містили об`єктивні і достовірні дані, що підтверджували заявлену декларантом митну вартість товару.

Всі інші обґрунтування (доводи) апелянта з посиланням на недоліки документів ,наданих до митної декларації та ненадання позивачем додаткових документів на вимогу митниці для підтвердження заявленої ним митної вартості товару не були підставою для прийняття оскаржуваних рішень про коригування митної вартості товарів.

Щодо доводів митного органу про наявність рішень про визначення митної вартості за подібним товаром по даному підприємству, а саме, у митних органів наявна цінова інформація на ідентичний товар, зокрема того ж самого виробника, у схожій кількості, оформлений на таких саме комерційних умовах у максимально наближений час, колегія суддів зазначає, що сама по собі різниця між вартістю товару, задекларованого особою, та вартістю подібних (аналогічних) товарів, що розмитнювались цією ж чи іншими особами у попередніх періодах, не свідчить про наявність порушень з боку декларанта і не є підставою для автоматичного збільшення митної вартості товарів.

При цьому, розбіжність між рівнем заявленої декларантом митної вартості товару та рівнем митної вартості ідентичних або подібних товарів, митне оформлення яких вже здійснено, може бути лише підставою для сумніву у правильності визначення митної вартості, проте не є достатньою підставою для висновку про недостовірність даних щодо заявленої декларантом митної вартості та, як наслідок, коригування митної вартості за другорядними методами.

Колегія суддів звертає увагу на те , що витребувати необхідно ті документи, які дають можливість пересвідчитись у правильності чи помилковості задекларованої митної вартості, а не всі, які передбачені статтею 53 Митного кодексу України. Ненадання повного переліку витребуваних документів може бути підставою для визначення митної вартості не за першим методом лише тоді, коли подані документи є недостатніми чи такими, що у своїй сукупності не спростовують сумнів у достовірності наданої інформації.

В оскаржуваних рішеннях про коригування митної вартості товару митний орган також зазначив, що при визначенні (збільшенні) митної вартості товару за основу взято наявну в митниці цінову інформацію, що міститься у базах АСМО Інспектор та ЄАІС Держмитслужби України про товари, митне оформлення яких вже здійснено у максимально наближений до митного оформлення час.

Тобто , основною підставою для коригування показників митної вартості товару, зазначеного в митній декларації, поданій позивачем, став аналіз цінової інформації, яка міститься в базах АСМО Інспектор та ЄАІС Держмитслужби України.

Наявність у митного органу інформації щодо митної вартості товарів згідно митних оформлень аналогічних товарів в базах АСМО Інспектор та ЄАІС Держмитслужби України згідно вказаного в рішенні не свідчить та не може свідчити про факт навмисного заниження вартості товару.

При цьому, посилання у рішенні лише на номер митної декларації, як на джерела цінової інформації, не свідчить про належне обґрунтування відповідачем можливості визначення митної вартості за резервним методом.

У рішенні про коригування заявленої митної вартості, крім номера та дати митної декларацій, яка була взяті за основу для визначення митної вартості оцінюваного товару, митний орган повинен також навести пояснення щодо зроблених коригувань на обсяги партії ідентичних або подібних (аналогічних) товарів, умов поставки, комерційних умов тощо та зазначити докладну інформацію і джерела, які використовувалися митним органом при визначенні митної вартості оцінюваних товарів із застосуванням другорядних методів.

Поряд із тим, текст спірного рішення про коригування митної вартості не містить інформації про будь-які характеристики ідентичних або подібних (аналогічних) товарів, обсяги партій, умов поставки, комерційних умов тощо. Своєю чергою, недоведення ознак подібності товарів та умов імпорту не дозволяє прирівнювати показники митної вартості таких товарів. Посилання у рішенні про коригування митної вартості лише на номер митної декларації як на джерело цінової інформації не свідчить про належне обґрунтування митним органом можливості правоможності щодо митної вартості за резервним методом.

Вказане узгоджується з позицією Верховного Суду, викладеною в постанові від 13.01.2022 року у справі №520/11061/2020.

Таким чином, використані позивачем відомості повністю підтверджені документально, визначені кількісно і достовірні та/або всі складові митної вартості, необхідні для її обчислення, присутні, а інформація в базах АСМО Інспектор та ЄАІС не свідчить та не може свідчити про заниження митної вартості товарів позивачем, що є підставою для відхилення аргументів Відповідача і в цій частині.

Колегія суддів зазначає, що спрацювання ризиків є лише рекомендацією посадовій особі органу доходів і зборів більш детально проаналізувати умови зовнішньоекономічної операції, та не може бути безумовною підставою для відмови в оформленні товару за самостійно заявленою декларантом митною вартістю товарів. Різниця між вартістю товару, задекларованого особою та вартістю схожих товарів, що розмитнювались цією особою чи іншими особами у попередніх періодах, також не свідчить про наявність порушень з боку декларанта і не є підставою для автоматичного збільшення митної вартості товарів до показників автоматизованої системи аналізу та управління ризиками.

Вищевказаний висновок узгоджується з правовою позицією Верховного Суду, яка була висловлена в постанові від 19.02.2019 року по справі № 805/2713/16-а.

У постанові Верховного Суду від 09.11.2022 у справі №815/2162/17 зазначено про те, що доводи митниці щодо оцінки ризиків при перевірці митної вартості товарів Верховний Суд у складі Касаційного адміністративного суду оцінює критично з огляду на те, що спрацювання профілів ризиків автоматизованої системи аналізу та управління ризиками та наявність в базах митного органу інформації про те, що ідентичні або подібні товари було розмитнено іншими особами за вищою митною вартістю, не може бути підставою для відмови у прийнятті заявленої декларантом митної вартості за ціною контракту, за відсутності інших законних підстав для витребування додаткових документів, оскільки при здійсненні контролю за коригуванням митної вартості, проведеним митним органом за другорядним методом, митний орган повинен довести, що: відповідний товар за певною митною вартістю був дійсно ввезений до України: що митна вартість за відповідною вантажною митною декларацією не була відкоригована; що рішення про коригування (якщо воно приймалося) не було оскаржене до суду та скасоване судом.

Сама по собі різниця між вартістю товару, задекларованого особою, та вартістю подібних (аналогічних) товарів, що розмитнювались цією ж чи іншими особами у попередніх періодах, не свідчить про наявність порушень з боку декларанта і не є підставою для автоматичного збільшення митної вартості товарів.

Аналогічний правовий висновок викладено в постанові Верховного Суду від 27.02.2025 року у справі № 300/784/24.

У постанові від 04.11.2021 у справі № 120/2634/19-а Верховний Суд навів ряд причин, з яких показники автоматизованої інформаційної системи не є безумовним джерелом інформації для визначення митної вартості товару, оскільки в ЄАІС ДФС України відсутня інформація про коригування заявленої митної вартості товарів, а також інформація щодо судових рішень з питань визначення митної вартості товарів та методів її визначення, у зв`язку з чим така інформаційна база не містить всіх об`єктивних даних щодо імпортованих в Україну товарів, які підтверджуються документально та підлягають обчисленню.

Відтак зазначені доводи представника відповідача не можуть вважатися судом доведеними та обґрунтованими.

Зі змісту оскаржуваних рішень вбачається, що такі не містять жодних відомостей про будь-які характеристики ідентичних або подібних (аналогічних) товарів, умов поставки, комерційних умов тощо.

Відповідачем вказано лише номери та дати митних декларацій, які стала джерелом інформації для коригування митної вартості, що свідчить про помилковість зазначених доводів відповідача.

Зазначена позиція суду відповідає висновкам Верховного Суду, викладеним у постанові від 21.12.2018 р. по справі №815/1670/17.

Колегія суддів звертає увагу , що у рішеннях про коригування заявленої митної вартості, крім номера та дати митних декларацій, які були взяті за основу для визначення митної вартості оцінюваних товарів, митний орган повинен також навести пояснення щодо зроблених коригувань на обсяги партії ідентичних або подібних (аналогічних) товарів, умов поставки, комерційних умов тощо та зазначити докладну інформацію і джерела, які використовувалися митним органом при визначенні митної вартості оцінюваних товарів із застосуванням другорядних методів.

Аналогічна правова позиція викладена у постановах Верховного Суду від 21 серпня 2018 року у справі №804/1755/17, від 15.10.2024 у справі № 520/6058/24.

Відповідачем під час розгляду справи також не надано до суду доказів здійснення детального порівняння, як і не надано доказів, які б підтверджували подібність характеристик імпортованого позивачем транспортного засобу та транспортного засобу, митна вартість якого була взята митницею за зразок для обчислення, що свідчить про необґрунтованість та недоведеність зазначеного висновку відповідача.

Резервний метод не вимагає від митного органу доведення подібності (аналогічності) товарів, однак зазначений метод повинен ґрунтуватися на раніше визнаних (визначених) органами доходів і зборів митних вартостях і це ґрунтування повинне бути підтвердженим в рішенні про коригування митної вартості.

Однак, рішення про коригування митної вартості товару не містять пояснення щодо зроблених коригувань на обсяги партії ідентичних або подібних (аналогічних) товарів, умов поставки, комерційних умов тощо. У вказаних рішеннях не зазначено докладну інформацію і джерела, які використовувалися митним органом при визначенні митної вартості оцінюваних товарів із застосуванням другорядних методів.

Колегія суддів зазначає, що різниця у вартості товарів за різними поставками не є підставою для коригування, оскільки торговельні відносини базуються на свободі договору (постанова ВС від 27 лютого 2025 року у справі № 300/784/24). Спрацювання профілю ризиків АСАУР має інформаційний характер і не є достатньою підставою для відмови у застосуванні першого методу (ст. 58 МК України).

Стосовно покликання апелянта на те, що аналіз висновків Верховного Суду, викладених у постанові від 15.08.2019 по справі №826/19400/15 дає підстави стверджувати, що спрацювання ризиків АСАУР вже свідчить про наявність обґрунтованого сумніву та є підставою для витребування додаткових документів, колегія суддів безпідставними та зазначає, що у тексті названого судового рішення вказано «наявність у ЄАІС Держмитслужби України інформації про іншу митну вартість ідентичних або аналогічних товарів МОЖЕ бути підставою для витребування у декларанта додаткових документів для підтвердження митної вартості.». Застосування Верховним Судом слова «може» свідчить, що спрацювання ризиків не є безумовною підставою для витребування додаткових документів.

Отже, відповідач не виконав обов`язку щодо наведення у рішенні про коригування митної вартості порівняння всіх впливаючих на ціну характеристик оцінюваного товару та характеристик товару, ціна якого взята за основу для коригування митної вартості за резервним методом.

Колегія суддів зазначає, що принцип обґрунтованості рішення суб`єкта владних повноважень має на увазі, що рішенням повинне бути прийнято з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії), на оцінці усіх фактів та обставин, що мають значення.

Аналогічне правозастосування викладене у постановах Верховного суду від 07 травня 2025 року у справі №560/1787/23 та від 23 квітня 2025 року у справі № 160/12189/24.

Відповідач не довів наявність у митного органу обґрунтованого сумніву у правильності визначення позивачем митної вартості товару за основним методом.

Враховуючи вищенаведене , колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції , що приймаючи спірні рішення про коригування митної вартості імпортованих позивачем товарів за другорядним методом (резервний), митний орган не вказав, яким чином митна вартість товару була визначена саме в такому розмірі, які складові вплинули на формування такої вартості, що є порушенням вимог Митного кодексу України.

Колегія суддів зазначає , що розбіжність між рівнем заявленої декларантом митної вартості товару та рівнем митної вартості ідентичних або подібних товарів, митне оформлення яких вже здійснено, може бути лише підставою для сумніву у правильності визначення митної вартості, проте не є достатньою підставою для висновку про недостовірність даних щодо заявленої декларантом митної вартості та, як наслідок, коригування митної вартості за другорядними методами.

Відповідно, застосування митним органом другорядних методів - за ціною договору щодо ідентичних товарів та резервного методу визначення митної вартості, а також розрахунок скоригованої митної вартості є необґрунтованим.

Крім того, наявність у автоматизованій системі аналізу та управління ризиками за напрямом митної вартості відомостей про те, що ідентичний чи подібний товар розмитнювався за більшою митною вартістю, ніж задекларував позивач, колегія суддів не бере до уваги, оскільки відомості, які містяться в автоматизованій системі аналізу та управління ризиками, мають лише допоміжний інформаційний характер при прийнятті органом доходів і зборів відповідних рішень.

При цьому, наявність у вказані системі інформації про те, що подібний чи ідентичний товар у попередні періоди розмитнювався за вартістю більшою, ніж задекларована декларантом, за відсутності інших визначених законом підстав, що обумовлюють межі і способи здійснення органом доходів і зборів контролю митної вартості, не утворює підстав для відмови у визнанні заявленої декларантом митної вартості за основним методом та її визначенні за другорядними методами, оскільки торгові відносини є різноманітними, здійснюються на принципах автономії волі та свободи договору, при цьому безліч обставин можуть впливати на їх ціну і сама по собі не свідчить про наявність порушень з боку декларанта і не призводить до автоматичного збільшення митної вартості товарів, адже законодавство таких підстав прямо не встановлює, тому не є перешкодою для застосування першого методу визначення митної вартості товару.

Аналогічні висновки містять постанова Верховного Суду від 27.02.2025 по справі №300/784/24, що враховується судом відповідно до ч. 5 ст. 242 КАС України.

Колегія суддів зазначає, що в даному випадку митний орган не довів наявність таких розбіжностей, які дійсно мають вплив на правильність визначення митної вартості, або ж ознак підробки у поданих документах чи відсутність усіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за товар згідно з умовами поставки, визначеними договірними сторонами (продавцем та покупцем), а сумніви митного органу щодо складових митної вартості імпортованого товару ґрунтуються виключно на його припущеннях.

Згідно із ч. 2 ст. 77 Кодексу адміністративного судочинства України, в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Із врахуванням вищевикладених обставин, колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції, що оскаржувані рішення про коригування митної вартості товарів №UA807000/2025/000162/2 від 02.04.2025 р. і №UA807000/2025/000166/2 від 04.04.2025 р. , а також картки відмови №UA807200/2025/000194 від 04.04.2025 р. таа №UA807200/2025/000187 від 02.04.2025 р є необґрунтованими, у зв`язку з чим підлягають скасуванню, а позовні вимоги підлягають задоволенню.

Доводи апеляційної скарги наведеного не спростовують та не узгоджуються із правовим регулюванням спірних правовідносин, позицію щодо чого неодноразово висловлював Верховний Суд, зокрема й у постановах, згаданих вище.

Фактично доводи апеляційної скарги зводяться виключно до непогодження з оцінкою обставин справи, при цьому порушень норм процесуального права, які б вплинули або змінили цю оцінку, відповідачами не зазначено. Відповідачем наводяться доводи, аналогічні тим, які містяться у відзиві на позовну заву та були предметом розгляду судом першої інстанції інстанцій та спростовані ним.

Колегія суддів відхиляє посилання апелянта на висновки Верховного Суду, зазначені в апеляційній скарзі з підстав того, що по-перше, оцінка допустимості та належності доказів є виключною компетенцією суду, який розглядає по суті, а по-друге, колегія суддів враховує приписи ч.5 ст. 242 КАС України, а також правову позицію Великої Палати Верховного Суду від 30.01.2019 у справі №755/10947/17, відповідно до якої під час вирішення тотожних спорів суди мають враховувати саме останню правову позицію Верховного Суду, врахуванню в межах даної справи підлягають наведені вище саме судом апеляційної інстанції правові позиції Верховного Суду.

Зважаючи на вказані судові рішення Верховного Суду, суд апеляційної інстанції не виключає можливості того, що після прийняття судом рішення у цій справі, остання правова позиція Верховного Суду буде незмінною.

Щодо доводів апелянта на неправильний розрахунок суми судового збору, який підлягав сплаті позивачем під час подання даного позову, та, який, відповідно, рішенням суду першої інстанції стягнуто з Харківської митниці на користь товариства, колегія суддів зазначає наступне.

Так, предметом позову у цій справі є визнання протиправними та скасування рішень про коригування митної вартості товарів та карток відмови в прийняті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення.

Судова палата з розгляду справ щодо податків, зборів та інших обов`язкових платежів Касаційного адміністративного суду у складі Верховного Суду у постанові від 16 березня 2020 року у справі №1.380.2019.001962 вказала, що розрахунок належного до сплати судового збору при оскарженні рішень про коригування митної вартості товарів має здійснюватися виходячи з розміру різниці між митною вартістю, що розрахована позивачем, та митною вартістю, що визначена оскаржуваними рішеннями.

Верховний Суд наголосив на тому, що рішення про коригування митної вартості та картка відмови в прийняті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення є взаємопов`язаними однаковими правовідносинами, відтак вказані рішення у випадку їх спільного оскарження розцінюються як одне ціле.

Розрахунок судового збору у випадку оскарження рішення про коригування митної вартості разом з карткою відмови в прийняті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення має здійснюватися виходячи лише з розміру різниці між митною вартістю, що була розрахована позивачем, та митною вартістю, що була визначена оскаржуваними рішеннями. Суд не повинен додатково визначати судовий збір за оскарження картки відмови в прийняті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення як немайнову вимогу.

Аналогічний правовий висновок викладено в постанові Верховного Суду від 27.05.2025 у справі №520/102/24.

Суд також враховує правові висновки, викладені Верховним Судом у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду в постанові від 27.08.2024 по справі № 120/15468/23, згідно яких рішення про коригування митної вартості та картка відмови в прийняті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення є взаємопов`язаними однаковими правовідносинами, відтак вказані рішення у випадку їх спільного оскарження розцінюються як одне ціле. Розрахунок судового збору у випадку оскарження рішення про коригування митної вартості разом з карткою відмови в прийняті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення має здійснюватися виходячи лише з розміру різниці між митною вартістю, що була розрахована позивачем, та митною вартістю, що була визначена оскаржуваними рішеннями. Суд не повинен додатково визначати судовий збір за оскарження картки відмови в прийняті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення як немайнову вимогу.

Матеріалами справи підтверджено, що розмір різниці митних платежів за митною вартістю, задекларованою платником та скоригованою митницею, за спірними рішеннями в загальному розмірі становить 1 057 882, 70 грн.

Відповідно до частини першої статті 4 Закону України "Про судовий збір"судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Відповідно до підпункту 1 пункту 3 частини третьої статті 4 Закону України "Про судовий збір" за подання адміністративного позову майнового характеру суб`єктом владних повноважень, юридичною особою ставка судового збору становить 1,5 відсотка ціни позову, але не менше 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб і не більше 10 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

За приписами підпункту 2 пункту 3 частини другої статті 4 Закону України "Про судовий збір"при поданні до адміністративного суду апеляційної скарги на рішення суду ставка судового збору складає 150 відсотків ставки, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви, іншої заяви і скарги, але не більше 15 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Отже, враховуючи суму позову, а також приписи ч. ч. 2, 3 ст. 4 Закону України «Про судовий збір», документ був поданий до суду, то: 1 057 882, 70 грн*1,5% = 15868,24 грн. - ставка судового збору, що підлягала сплаті позивачем під час подання позовної заяви.

В той же час суд першої інстанції в резолютивній частині рішення стягнув з Харківської митниці на користь позивача судовий збір у розмірі 17539,39 грн , що на 1671,15 грн перевищує судовий збір, який позивач мав сплатити за подання даного позову.

Враховуючи, що суд першої інстанції дійшов вірного висновку про наявність підстав для задоволення позовних вимог Товариства з обмеженою відповідальністю "ФРІЗОН ТРЕЙД", проте невірно визначив розмір судового збору, який підлягав сплаті позивачем за подання позову, та, який, відповідно, слід стягнути з відповідача на користь позивача, колегія суддів вважає, що рішення Харківського окружного адміністративного суду від 16.07.2025 року по справі № 520/11794/25 слід змінити в частині стягнення на користь Товариства з обмеженою відповідальністю "ФРІЗОН ТРЕЙД" судових витрат зі сплати судового збору при зверненні до суду з позовом в сумі 1671,15 грн. В іншій частині рішення суду першої інстанції підлягає залишенню без змін.

При цьому, колегія суддів зазначає, що позивач не позбавлений можливості звернутися до суду першої інстанції із відповідною заявою щодо повернення іншої частини судового збору (1671,15 грн), як такої, що сплачена у розмірі більшому, ніж встановлено законом, у відповідності до статті 7 Закону України "Про судовий збір".

Відповідно до статті 242 КАС України рішення суду повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права при дотриманні норм процесуального права. Обґрунтованим є рішення, ухвалене судом на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин в адміністративній справі, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні, з наданням оцінки всім аргументам учасників справи.

Згідно з пунктом 2 частини 1 статті 315 КАС України за наслідками розгляду апеляційної скарги на судове рішення суду першої інстанції суд апеляційної інстанції має право скасувати судове рішення повністю або частково і ухвалити нове судове рішення у відповідній частині або змінити судове рішення.

Згідно зі ст. 316 КАС України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, рішення або ухвалу-без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Відповідно до пункту 4 частини 1, частини 4 статті 317 КАС України підставами для скасування судового рішення суду першої інстанції повністю або частково та ухвалення нового рішення у відповідній частині або зміни рішення є: неправильне застосування норм матеріального права або порушення норм процесуального права. Зміна судового рішення може полягати в доповненні або зміні його мотивувальної та (або) резолютивної частини.

Керуючись ст. ст. 242, 243, 250, 308, 310, 315, 316,317, 321, 322, 325, 328 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу задовольнити частково.

Рішення Харківського окружного адміністративного суду від 16.07.2025 по справі № 520/11794/25 змінити в частині розподілу судових витрат зі сплати судового збору шляхом викладення третього абзацу резолютивної частини рішення в наступній редакції:

" Стягнути з Харківської митниці () за рахунок її бюджетних асигнувань на користь Товариства з обмеженою відповідальністю "ФРІЗОН ТРЕЙД" () судові витрати зі сплати судового збору в сумі 15868,24 грн".

В іншій частині рішення Харківського окружного адміністративного суду від 16.07.2025 року по справі № 520/11794/25 залишити без змін.

Постанова набирає законної сили з дати її ухвалення та не підлягає касаційному оскарженню, крім випадків, передбачених п. 2 ч. 5 ст. 328 КАС України відповідно до вимог ст.327, ч.1 ст.329 КАС України.

Головуючий суддя (підпис)З.Г. Подобайло
Судді(підпис) (підпис) І.С. Чалий І.М. Ральченко