Справа № 340/7943/25
Суддя: Т.М. КАРМАЗИНА
Дата ухвалення: 2026-01-05 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

КІРОВОГРАДСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
УХВАЛА

05 січня 2026 року м. Кропивницький Справа № 340/7943/25

Кіровоградський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Кармазиної Т.М., розглянувши у письмовому провадженні адміністративну справу за позовною заявою

ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 ) до

ІНФОРМАЦІЯ_1 ( АДРЕСА_2 , ЄДРПОУ НОМЕР_2 )

про визнання протиправним та скасування наказу, -

В С Т А Н О В И В:

Представник позивача звернулась до суду з позовом, в якому з урахуванням уточнення, просить визнати протиправним та скасувати наказ начальника ІНФОРМАЦІЯ_2 №1070 від 26 жовтня 2025 року про мобілізацію ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 .

Ухвалою судді від 09.12.2025 відкрито провадження у даній справі та призначено її до розгляду за правилами спрощеного позовного провадження без виклику сторін. (а.с.36).

Від представника позивача до суду надійшли клопотання про залучення відповідача військову частину НОМЕР_3 та уточнений адміністративний позов, в якому просить:

- визнати протиправним та скасувати наказ начальника ІНФОРМАЦІЯ_2 №1070 від 26 жовтня 2025 року про мобілізацію ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 ;

- скасувати наказ командира Військової частини НОМЕР_3 в частині зарахування ОСОБА_1 до особового складу військової частини;

- зобов`язати Військову частину НОМЕР_3 виключити ОСОБА_1 зі списків особового складу військової частини.

Враховуючи перебування головуючого судді по справі у відпустці, розгляд заяви було відкладено.

Відповідно до ч.1 ст.47 КАС України крім прав та обов`язків, визначених у статті 44 цього Кодексу, позивач має право на будь-якій стадії судового процесу відмовитися від позову. Позивач має право змінити предмет або підстави позову, збільшити або зменшити розмір позовних вимог шляхом подання письмової заяви до закінчення підготовчого засідання або не пізніше ніж за п`ять днів до першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження.

Особа, яка звертається до суду з позовом, самостійно визначає у позовній заяві, яке її право чи охоронюваний законом інтерес порушено особою, до якої пред`явлено позов, та зазначає, які саме дії необхідно вчинити суду для відновлення порушеного права. Учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд.

Верховний Суд у своїх постановах неодноразово зазначав, що позовом у процесуальному сенсі є звернення до суду з вимогою про захист своїх прав та інтересів, який складається із двох елементів: предмета і підстави позову.

Під предметом позову розуміється певна матеріально-правова вимога позивача до відповідача, стосовно якої позивач просить прийняти судове рішення. Підставу позову становлять обставини, якими позивач обґрунтовує свої вимоги щодо захисту права та охоронюваного законом інтересу.

Під підставами позову слід розуміти обставини, якими обґрунтовуються позовні вимоги. Обставинами можуть бути лише юридичні факти матеріально-правового характеру, тобто такі факти, які тягнуть певні правові наслідки: виникнення, зміну чи припинення правовідносин. Юридичні факти матеріально-правового характеру, які визначені як підстави позову, свідчать про те, що існують правовідносини і що внаслідок певних дій ці відносини стали спірними.

Зміна предмета позову означає зміну вимоги, з якою позивач звернувся до відповідача, а зміна підстав позову це зміна обставин, на яких ґрунтується вимога позивача. Одночасна зміна предмета і підстав позову не допускається.

Разом з тим, не вважаються зміною підстав позову доповнення його новими обставинами (фактами) при збереженні в ньому первісних обставин та зміна посилання на норми матеріального чи процесуального права або наведення іншого праворозуміння таких норм.

Аналогічна правова позиція викладена у постановах Верховного Суду від 13.03.2018 р. у справі №916/1764/17, від 22.01.2020 р. у справі №210/2289/17, від 30.01.2020 р. у справі №817/831/18 та постановах Великої Палати Верховного Суду від 25.06.2019 р. у справі №924/1473/15, від 01.02.2021 р. у справі №2а-3025/11/0970.

До того ж, розміром позову є кількісна характеристика позовних вимог. Отже, збільшення або зменшення розміру позовних вимог може відбутися шляхом зміни кількісних характеристик позовних вимог, але в межах спірних правовідносин.

Предмет позову кореспондує із способами судового захисту права (змістом позову), які визначені статтею 5 КАС України, а тому зміна предмета позову означає зміну вимоги, що свідчить про обрання позивачем іншого, на відміну від первісно обраного, способу захисту порушеного права або його доповнення, у межах спірних правовідносин.

У первісно заявленому позові позивачем не було спрямовано позовних вимог до військової частини НОМЕР_3 не вказував про незаконність наказу командира Військової частини НОМЕР_3 .

Враховуючи, що уточненим позовом фактично змінені позовні вимоги заявлені з підстав та предмету, які не зазначалися при первісному зверненні до суду, суд дійшов висновку про те, що позивачем змінено як підстави, так і предмет позову, а тому заява про уточнення позовних вимог не відповідає вимогам ч.1 ст.47 КАС України, що зумовлює відмову у прийнятті до розгляду такої заяви. Відповідно відсутні підстави для залучення до участі у справі іншого відповідача.

Викладене узгоджується із правовою позицією Верховного Суду, наведеною у постановах від 20.01.2020 р. у справі №826/19197/16 та від 28.04.2021 р. у справі №420/2388/19.

При цьому суд зазначає, що відмова у прийнятті до розгляду заяви про збільшення позовних вимог не позбавляє позивача права звернутися до суду з такими вимогами, шляхом подання іншої позовної заяви.

Керуючись статтями 44, 47, 243, 256, 295 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

УХВАЛИВ:

Відмовити в прийнятті до розгляду заяви представника ОСОБА_1 про уточнення позовних вимог.

Ухвала оскарженню не підлягає. Заперечення на ухвалу можуть бути включені до апеляційної скарги на рішення суду.

Суддя Кіровоградського

окружного адміністративного суду Т.М. КАРМАЗИНА