Справа № 296/36/26
Суддя: Пилипюк Л. М.
Дата ухвалення: 2026-01-06 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

Справа № 296/36/26
У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

06 січня 2026 рокум.Житомир

Суддя Корольовського районного суду міста Житомира в складі Пилипюк Лілія Миколаївна, ознайомившись із матеріалами заяви ОСОБА_1 про зняття розшуку та внесення даних про відстрочку у зв`язку з доглядом за дитиною з інвалідністю,

В С Т А Н О В И В:

02 січня року до Корольовського районного суду міста Житомира надійшла заява ОСОБА_1 про зняття розшуку та внесення даних про відстрочку у зв`язку з доглядом за дитиною з інвалідністю. Заява подана через підсистему Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи (ЄСІТС) «Електронний суд».

Ознайомившись з матеріалами заяви, приходжу до висновку, що така підлягає залишенню без руху.

Передусім слід зазначити, що ОСОБА_1 не зазначає відповідача за своїм позовом.

Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 4 Кодексу адміністративного судочинства України (далі по тексту ухвали КАС України) адміністративна справа - переданий на вирішення адміністративного суду публічно-правовий спір.

Сторонами в адміністративному процесі є позивач та відповідач (ч. 1 ст. 46 КАС України).

Відповідачем в адміністративній справі є суб`єкт владних повноважень, якщо інше не встановлено цим Кодексом (ч. 4 ст. 46 КАС України).

У позовній заяві позивач викладає свої вимоги щодо предмета спору та їх обґрунтування (ч. 1 ст. 160 КАС України).

Відповідно до п. 2 ч. 5 ст. 160 КАС України в позовній заяві зазначаються повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові) (для фізичних осіб) сторін та інших учасників справи, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), поштовий індекс, ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України), реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серія паспорта для фізичних осіб - громадян України (якщо такі відомості відомі позивачу), відомі номери засобів зв`язку, адреса електронної пошти, відомості про наявність або відсутність електронного кабінету.

Установлено, що позовна заява ОСОБА_1 не містить найменування відповідача, його адресу, реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) або код в ЄДРПОУ (для юридичних осіб), відомі номери засобів зв`язку, адресу електронної пошти, відомості про наявність або відсутність електронного кабінету.

Зміст заяви ОСОБА_1 свідчить, що така адресована начальнику ІНФОРМАЦІЯ_1 та містить вимоги, виконання яких належить до дискреційних повноважень відповідного суб`єкта владних повноважень. А тому, позивачу слід конкретизувати які саме позовні вимоги він заявляє на вирішення суду та врахувати, що посадові особи не можуть виступати самостійним відповідачем у таких справах, оскільки належним відповідачем є саме суб`єкт владних повноважень.

Відповідачем у таких справах, які розглядаються судом в порядку, визначеному КАС України, є саме суб`єкт владних повноважень, а не особа, яка перебуває з цим органом у трудових відносинах.

Відповідно до п. 9 ч. 2 ст. 160 КАС України у справах щодо оскарження рішень, дій та бездіяльності суб`єкта владних повноважень позовна заява повинна містити обґрунтування порушення оскаржуваними рішеннями, діями чи бездіяльністю прав, свобод, інтересів позивача.

На виконання вимог п. 7 ч. 2 ст. 160 КАС України заявнику слід зазначити в позовній заяві відомості про вжиття заходів забезпечення доказів або позову до подання позовної заяви, якщо такі здійснювалися.

На виконання вимог п. 11 ч. 2 ст. 160 КАС України заявнику слід зазначити в позовній заяві власне письмове підтвердження про те, що ним не подано іншого позову (позовів) до цього самого відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з тих самих підстав.

Щодо звільнення від сплати судового збору.

Звертаючись до суду, ОСОБА_1 просить звільнити його від сплати судового збору в зв`язку з його майновим станом та життєвими обставинами.

Відповідно до ч. 2 ст. 132 КАС України розмір судового збору, порядок його сплати, повернення і звільнення від сплати встановлюються законом.

Суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою зменшити розмір належних до оплати судових витрат чи звільнити від їх оплати повністю або частково, чи відстрочити або розстрочити сплату судових витрат на визначений строк (ч. 1 ст. 133 КАС України).

Частиною 2 ст. 8 Закону України «Про судовий збір» встановлено, що суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.

Відповідно до ч. 1 ст. 8 Закону України «Про судовий збір», враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов:

1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або

2) позивачами є:

а) військовослужбовці;

б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів;

в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда;

г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї;

ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або

3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю.

Фактичний аналіз змісту вищевказаних законодавчих норм свідчить про те, що процесуальна можливість звільнення від сплати судового збору, належить до дискреційних повноважень суду, а тому не має імперативного характеру.

В свою чергу судові витрати - передбачені законом витрати (грошові кошти) сторін, інших осіб, які беруть участь у справі, понесені ними у зв`язку з її розглядом та вирішенням, а у випадках їх звільнення від сплати - це витрати держави, які вона несе у зв`язку з вирішенням конкретної справи.

Підставою для звільнення від сплати судового збору є врахування судом майнового стану сторони.

Особа, яка заявляє відповідне клопотання повинна навести доводи і подати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджав (перешкоджає) сплатити судовий збір у встановленому законом порядку і розмірі.

Оцінюючи фінансове становище особи, яка звертається до суду з вимогою про звільнення її від сплати судового збору, зменшення його розміру, надання відстрочки чи розстрочки в його сплаті, національні суди повинні встановлювати наявність у такої особи реального доходу (розмір заробітної плати, стипендії, пенсії, прибутку тощо), рухомого чи нерухомого майна, цінних паперів, можливості розпорядження ними без значного погіршення фінансового становища (Рішення ЄСПЛ «Kniat v. Poland» від 26 липня 2005року, пункт 44; Рішення ЄСПЛ «Jedamski and Jedamska v. Poland» від 26 липня 2005 року, пункти 63-64).

Положення КАС України та Закону України «Про судовий збір» не містять визначеного (чіткого) переліку документів, які можна вважати такими, що підтверджують майновий стан особи. У кожному конкретному випадку суд встановлює можливість особи сплатити судовий збір на підставі наданих нею доказів щодо її майнового стану за своїм внутрішнім переконанням. Звільнення від сплати судового збору є правом суду, а відповідне клопотання сторони розглядається виходячи із визначених нею обставин, що унеможливлюють сплату судового збору на момент звернення до суду з позовною заявою, та підтвердження цих обставин належними та достатніми доказами.

Вирішуючи заяву про звільнення ОСОБА_1 від сплати судового збору, суд ураховує, що заявник не підтвердив доказами свій майновий стан на час звернення до суду з цим позовом. В матеріалах позову відсутні відомості про розмір його доходу, про наявність у нього у власності та/чи у користуванні рухомого, нерухомого майна. Той факт, що ОСОБА_1 має на утриманні дитину з інвалідністю сама по собі не може свідчити про його скрутне матеріальне становище, оскільки суду невідомі джерела та розміри його доходів.

З наведених мотивів суд дійшов висновку про відмову в задоволенні заяви про звільнення ОСОБА_1 від сплати судового збору.

Таким чином, враховуючи розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб (3328 гривень), при зверненні до суду з цим позовом позивачу належить сплатити судовий збір у розмірі 665, 60 гривень.

Крім того, суд звертає увагу заявника на те, що згідно з ч. 9 ст. 44 КАС України в разі подання до суду в електронній формі заяви по суті справи, зустрічного позову, заяви про збільшення або зменшення позовних вимог, заяви про зміну предмета або підстав позову, заяви про залучення третьої особи, апеляційної скарги, касаційної скарги та документів, що до них додаються, учасник справи зобов`язаний надати до суду доказ надсилання цих матеріалів іншим учасникам справи.

Такі документи в електронній формі направляються з використанням Єдиної судової інформаційно-комунікаційної системи або її окремої підсистеми (модуля), що забезпечує обмін документами, шляхом надсилання до електронного кабінету іншого учасника справи, а у разі відсутності у іншого учасника справи електронного кабінету чи відсутності відомостей про наявність у іншого учасника справи електронного кабінету - в паперовій формі листом з описом вкладення.

Таким чином, для усунення недоліків позовної заяви позивачу слід подати до суду позовну заяву в новій редакції (з урахування зазначених в цій ухвалі недоліків), визначити відповідача (суб`єкта владних повноважень), з`ясувати відомості про наявність у відповідача Електронного кабінету, зазначити в позовній заяві повне найменування відповідача, його поштовий індекс, адресу, код в ЄДРПОУ, відомі засоби зв`язку, відомості про наявність в нього Електронного кабінету, сплатити судовий збір, а також надати суду докази надіслання позовної заяви з додатками відповідачу.

Суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху (ч. 1 ст. 169 КАС України).

В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху. Якщо ухвала про залишення позовної заяви без руху постановляється з підстави несплати судового збору у встановленому законом розмірі, суд в такій ухвалі повинен зазначити точну суму судового збору, яку необхідно сплатити (доплатити) (ч. 2 ст. 169 КАС України).

Отже, для усунення недоліків позовної заяви позивачу належить подати до суду позовну заяву в новій редакції з урахування зазначених в цій ухвалі недоліків, сплатити судовий збір, а також надати докази надіслання такої позовної заяви відповідачу.

Якщо позивач усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, вона вважається поданою у день первинного її подання до адміністративного суду та приймається до розгляду, про що суд постановляє ухвалу в порядку, встановленому статтею 171 цього Кодексу (ч. 3 ст. 169 КАС України).

Керуючись ст. 160, 169 Кодексу адміністративного судочинства України, суддя

ПОСТАНОВИЛА:

Позовну заяву ОСОБА_1 про зняття розшуку та внесення даних про відстрочку у зв`язку з доглядом за дитиною з інвалідністю - залишити без руху та надати позивачу строк для усунення недоліків позовної заяви протягом п`яти днів з дня вручення копії цієї ухвали.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та оскарженню не підлягає.

Суддя Корольовського районного суду

міста Житомира Лілія ПИЛИПЮК