Справа № 120/17167/25
Суддя: Комар Павло Анатолійович
Дата ухвалення: 2026-01-06 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

УХВАЛА

про залишення позовної заяви без руху

м. Вінниця

06 січня 2026 р. Справа № 120/17167/25

Суддя Вінницького окружного адміністративного суду Комар Павло Анатолійович, розглянувши матеріали позовної заяви за позовом ОСОБА_1 до ІНФОРМАЦІЯ_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 ( АДРЕСА_1 ) про визнання дій протиправними та зобов`язання вчинити дії

ВСТАНОВИВ:

До Вінницького окружного адміністративного суду надійшла позовна заява ОСОБА_1 до ІНФОРМАЦІЯ_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 ( АДРЕСА_1 ) про визнання дій протиправними та зобов`язання вчинити дії.

Протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 11.12.2025, адміністративний позов №120/17167/25 передано на розгляд судді Слободонюку М.В.

Розпорядженням керівника апарату суду від 01.01.2026 № 1 "Щодо призначення повторного автоматизованого розподілу судових справ", у зв`язку із тим, що суддя Слободонюк М.В. відповідно до наказу Вінницького окружного адміністративного суду від 17.12.2025 № 034-К виключений зі штату Вінницького окружного адміністративного суду та суддя позбавлений можливості здійснювати розгляд судової справи, призначено повторний автоматизований розподіл адміністративних справ та нерозглянутих заяв, переданих на розгляд Протоколом передачі раніше визначеному складу суду, перелік яких містить Акт приймання-передавання №1.

Так, протоколом повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 01.01.2026, адміністративну справу №120/17167/25 передано на розгляд судді Комару П.А.

Згідно з пунктом третім частини першої статті 171 КАС України суддя після одержання позовної заяви з`ясовує, чи відповідає позовна заява вимогам, встановленим статтями 160, 161, 172 цього Кодексу.

Відповідно до пункту 4 частини 5 статті 160 КАС України, у позовній заяві зазначаються зміст позовних вимог і виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, а в разі подання позову до декількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з відповідачів.

Обставини, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, складають підставу позову. Підстава позову перебуває у нерозривному логічному взаємозв`язку із змістом позовних вимог (з предметом позову). Виклад обставин підстав позову необхідний для визначення тотожності позову та визначення предмета доказування в спорі між сторонами.

Разом із тим, під змістом позовних вимог розуміється визначення способу захисту порушеного права, свободи чи інтересу згідно частини 1 статті 5 КАС України, який має бути сформульований максимально чітко і зрозуміло, оскільки від якості позовної заяви, юридично правильно сформованого змісту позовних вимог залежить і ефективність судового захисту, позаяк суд розглядає адміністративні справи лише в межах позовних вимог.

Так, відповідно до частини 1 статті 5 КАС України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до адміністративного суду, якщо вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб`єкта владних повноважень порушені її права, свободи або законні інтереси, і просити про їх захист шляхом:

1) визнання протиправним та нечинним нормативно-правового акта чи окремих його положень;

2) визнання протиправним та скасування індивідуального акта чи окремих його положень;

3) визнання дій суб`єкта владних повноважень протиправними та зобов`язання утриматися від вчинення певних дій;

4) визнання бездіяльності суб`єкта владних повноважень протиправною та зобов`язання вчинити певні дії;

5) встановлення наявності чи відсутності компетенції (повноважень) суб`єкта владних повноважень;

6) прийняття судом одного з рішень, зазначених у пунктах 1-4 цієї частини та стягнення з відповідача - суб`єкта владних повноважень коштів на відшкодування шкоди, заподіяної його протиправними рішеннями, дією або бездіяльністю.

Відповідно до пунктів 4, 5, 9 частини п`ятої статті 160 КАС України в позовній заяві зазначаються, зокрема: зміст позовних вимог і виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, а в разі подання позову до декількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з відповідачів; виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини; у справах щодо оскарження рішень, дій та бездіяльності суб`єкта владних повноважень - обґрунтування порушення оскаржуваними рішеннями, діями чи бездіяльністю прав, свобод, інтересів позивача.

Відтак передумовою для застосування такого способу захисту порушеного права, як зобов`язання відповідача вчинити певні дії є визнання протиправними рішення, дій чи бездіяльності відповідного суб`єкта владних повноважень.

Із цих законодавчих положень випливає, що особа, яка вважає, що порушені її права, свободи чи інтереси, і яка у зв`язку із цим звертається за їх захистом до адміністративного суду, має зазначити в позовній заяві: хто, який саме суб`єкт владних повноважень порушив її права чи інтереси, яким чином, якими діями (рішенням, бездіяльністю) відбулося втручання в її права, які саме права були порушені, чи належать вони позивачу, які обставини про це свідчать.

Закон не передбачає вимог щодо обсягу, повноти чи слушності доводів позовної заяви, але приписує щонайменше сформулювати суть (зміст) порушення, яким чином воно негативно позначилось на правах особи, яка звертається з позовом, яким чином може бути відновлено порушене право. Зміст та обсяг порушеного права та викладення обставин, якими воно підтверджується, в кожному конкретному випадку можуть різнитися, але принаймні на рівні формулювання викладу їх змісту мають бути достатніми, щоб визначити предмет спору, його юрисдикційну належність, характер вимог, часові межі події порушення, нормативне регулювання спірних відносин, а також обставини, за яких можна ухвалити одне з обов`язкових процесуальних рішень, пов`язаних із визнанням позовної заяви прийнятною/неприйнятною.

За змістом позовних вимог позивач просить суд:

- визнати протиправними дії відповідачів, щодо внесення до Єдиного державного реєстру призовників, військовозобов`язаних та резервістів інформації про порушення правил військового обліку позивачем;

- зобов`язати відповідачів виключити з Єдиного державного реєстру призовників, військовозобов`язаних та резервістів даних про порушення позивачем правил військового обліку;

- зобов`язати відповідачів повідомити Головне управління Національної поліції у Вінницькій області та внести до системи "ІПНП" відомості про припинення заходів щодо встановлення місця перебування та доставлення позивача до територіального центру комплектування та соціальної підтримки.

Так, обов`язок по чіткому визначенню (формулюванню) позовних вимог, з якими особа звертається до суду за захистом своїх прав на етапі подання позовної заяви, процесуальним законодавством покладено на позивача, саме для цього законодавцем визначені вимоги до позовної заяви, що містяться в ст. 160 КАС України.

При цьому, суддя наголошує, що обов`язковою умовою надання правового захисту судом є наявність відповідного порушення суб`єктом владних повноважень прав, свобод або інтересів особи на момент її звернення до суду, яке повинно бути реальним та стосуватися (зачіпати) особисті права або інтереси особи, яка стверджує про їх порушення.

Зокрема, формування такої вимоги, як повідомлення Головного управління Національної поліції у Вінницькій області та зобов`язання внести до системи "ІПНП" відомості про припинення заходів щодо встановлення місця перебування та доставлення позивача до територіального центру комплектування та соціальної підтримки не передбачено процесуальним законом (зокрема статтею 5 КАС України).

Таким чином, обов`язок щодо належного та найбільш точного формулювання позовних вимог лежить саме на позивачу, оскільки від якості та змісту сформованих позовних вимог залежить обсяг та повнота судового захисту порушених прав позивача.

Крім того, згідно з ч. 3 ст. 161 КАС України до позовної заяви додається документ про сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Щодо питання сплати позивачем судового збору, суддя зазначає на таке.

Правові засади справляння судового збору, платників, об`єкти та розміри ставок судового збору, порядок сплати, звільнення від сплати та повернення судового збору визначаються Законом України "Про судовий збір" від 08.07.2011 № 3674-VI.

Відповідно до абз. 1 ч. 1 ст. 3 цього Закону судовий збір справляється за подання до суду позовної заяви та іншої заяви, передбаченої процесуальним законодавством.

В силу вимог ч. 1 ст. 4 Закону України "Про судовий збір" судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Згідно з пп. 1 п. 3 ч. 2 ст. 4 Закону України "Про судовий збір" за подання до адміністративного суду позову немайнового характеру ставка судового збору для фізичної особи становить 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

У разі коли в позовній заяві об`єднано дві і більше вимог немайнового характеру, судовий збір сплачується за кожну вимогу немайнового характеру (абз. 2 ч. 3 ст. 6 Закону України "Про судовий збір").

Відповідно до Закону України "Про Державний бюджет України на 2025 рік" з 01.01.2025 розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб встановлено на рівні 3 028,00 грн.

Таким чином, ставка судового збору за подання фізичною особою адміністративного позову немайнового характеру становить 1211,20 грн (за кожну немайнову вимогу).

З матеріалів позовної заяви видно, що позивачем заявлено дві основні вимоги немайнового характеру та одну похідну від них вимогу немайнового характеру.

Таким чином, при зверненні до адміністративного суду з вказаними позовними вимогами розмір судового збору становить 2 422,40 грн (1211,20 грн. х 2).

Натомість позивачем до позовної заяви додано документ про сплату судового збору в сумі 1 211,20 грн.

Так, позивачу слід здійснити доплату судового збору, у разі виставлення суду двох позовних вимог.

Щодо зазначення позивачем найменування відповідачів, суддя звертає увагу позивача і на те, що відповідно до пункту 2 частини п`ятої статті 160 КАС України визначено, що в позовній заяві зазначається повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові) (для фізичних осіб) сторін та інших учасників справи, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), поштовий індекс, ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України), реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серія паспорта для фізичних осіб - громадян України (якщо такі відомості відомі позивачу), відомі номери засобів зв`язку, адреса електронної пошти, відомості про наявність або відсутність електронного кабінету.

Всупереч наведеному, у позовній заяві позивачем зазначено найменування відповідачів як " ІНФОРМАЦІЯ_2 " та " ІНФОРМАЦІЯ_3 ( АДРЕСА_1 ", що свідчить про не повне найменування відповідачів.

Зокрема, суддя зауважує, що позивачем також не вказано коду ЄДРПОУ відповідача ІНФОРМАЦІЯ_1 ( АДРЕСА_1 ).

Щодо питання залучення у справу тертьої особи, суддя зазначає на таке.

Так, позивач у позовній заяві третьою особою зазначив Міністерство оборони України. Однак суддя зауважує, що положення КАС України передбачає участь у межах сторін третіх осіб у визначеному законом порядку.

Тому, оскільки позивачем не конкретизовано, Міністерство оборони України це третя особа на стороні позивача чи відповідача, чи заявляє третя особа самостійні вимоги на предмет спору чи не заявляє самостійні вимоги на предмет спору, суддя не може встановити можливості участі третьої особи у справі.

Отже, позивачу необхідно уточнити склад сторін та третіх осіб у справі. Зокрема, слід подати до суду клопотання про залучення третьої особи, у якому зазначити: які саме права чи обов`язки такої особи можуть бути порушені або змінені рішенням суду; яким чином рішення у справі може вплинути на її правовий статус; на якій підставі третю особу належить залучити до участі у справі на стороні позивача або відповідача.

Щодо складу відповідачів у справі, суддя зазначає на таке.

Відповідно до пункту 4 частини п`ятої статті 160 КАС України в позовній заяві зазначаються зміст позовних вимог і виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, а в разі подання позову до декількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з відповідачів.

Представником позивача у складі учасників справи зазначено двох суб`єктів. Водночас, у позовній заяві міститься прохання визнати протиправними дії двох відповідачів, так як і зобов`язальна вимога адресована до двох відповідачів.

Однак, позивачем у інформації про учасників справи у позовній заяві не зазначено коду ЄДРПОУ 2 відповідача, а саме ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Натомість, представник позивача зазначає, що ІНФОРМАЦІЯ_1 - це структурний підрозділ, який немає власного коду ЄДРПОУ, оскільки він є частиною юридичної особи ІНФОРМАЦІЯ_1 , код ЄДРПОУ якого НОМЕР_1 . Зазначає, що цей код стосується всієї організації, яка включає різні підрозділи.

Так, позивач наголошує, що ІНФОРМАЦІЯ_4 тому і визначений відповідачем у справі.

Відтак, суд наголошує, що позивачу слід уточнити кого саме з відповідачів варто зобов`язати зобов`язати виключити з Єдиного державного реєстру призовників, військовозобов`язаних та резервістів відомості про порушення позивачем прави військового обліку, у той час, як з матеріалів позовної заяви випливає, що позивач перебуває на військовому обліку саме у ІНФОРМАЦІЯ_1 ( АДРЕСА_1 ) і саме останній надав відповідь щодо внесення відповідної інформації до реєстру.

Виявлені недоліки позовної заяви позбавляють суддю можливості вирішити питання щодо відкриття провадження у справі.

Згідно з ч. 1 ст. 169 КАС України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Відповідно до ч. 2 ст. 169 КАС України в ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

З огляду на викладене вважаю, що позовну заяву необхідно залишити без руху, надавши позивачеві строк для усунення недоліків останньої, визначених в мотивувальній частині ухвали суду, шляхом:

- надання документу, який підтверджує сплату судового збору в сумі 2 422,40 грн за такими реквізитами: ГУК у Він. обл./м.Вінниця/22030101; ; банк: Казначейство України (ЕАП); рахунок: UA4002856; призначення платежу: судовий збір, за позовом (ПІБ чи назва установи, організації позивача), Вінницький окружний адміністративний суд (у разі висунення суду двох вимог);

- уточнення заявлених позовних вимог, викладених фактичних обставин справи та обґрунтування позову, шляхом подання уточненого позову;

- уточнення суб`єктного складу відповідачів;

- подання клопотання про залучення у справу третьої особи.

Керуючись ст.ст. 169, 248, 256 КАС України, -

УХВАЛИВ:

1. Позовну заяву ОСОБА_1 до ІНФОРМАЦІЯ_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 ( АДРЕСА_1 ) про визнання дій протиправними та зобов`язання вчинити дії залишити без руху.

2. Запропонувати позивачу у 10-ти денний строк з дня отримання копії ухвали усунути недоліки позовної заяви, зазначені в мотивувальній частині ухвали суду.

3. Копію ухвали надіслати позивачу.

Ухвала оскарженню не підлягає та набирає законної сили в порядку, визначеному ст. 256 КАС України.

Суддя Комар Павло Анатолійович