Справа № 200/9944/25
Суддя: Черникова А.О.
Дата ухвалення: 2026-01-05 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

Донецький окружний адміністративний суд
У Х В А Л А

про повернення позовної заяви

05 січня 2026 року Справа №200/9944/25

Суддя Донецького окружного адміністративного суду Черникова А.О., розглянувши позовну заяву ОСОБА_1 до Маріупольської міської ради Департаменту адміністративних послуг про зобов`язання вчинити певні дії, -

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 , через підсистему Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи (ЄСІТС) «Електронний суд» звернувся до Донецького окружного адміністративного суду із позовом до Маріупольської міської ради Департаменту адміністративних послуг, в якому просить суд:

- зобов`язати Державного реєстратора у вигляді будь-якого ЦНАП України зареєструвати майно сім`ї ОСОБА_1 у Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно задля можливості мати право на компенсацію втраченого нерухомого майна та купи моїх наукових праць, відомчих документів, старовинних книг тощо;

- зобов`язати Державного реєстратора у вигляді будь-якого ЦНАП чи МСЄК зареєструвати стійку втрату працездатності внаслідок поранення, контузії та захворювання, які виникли під час виконання професійних обов`язків лікаря, педагога та менеджера охорони здоров`я під час бойових дій в місті Маріуполі в березні 2022 року.

Ухвалою суду від 22 грудня 2025 року позовна заява залишена без руху. Позивачу встановлений строк для усунення недоліків позовної заяви - 7 днів з дня отримання ухвали про залишення позовної заяви без руху усунути недоліки позовної заяви які зазначені в мотивувальній частині ухвали суду, а саме: сплатити судовий збір у розмірі 1 937,92 грн (за 2 вимоги немайнового характеру) та надати до суду оригінал квитанції про сплату судового збору; уточнити позовні вимоги, оскільки в зобов`язальній частині позову вимоги є нечіткими у сформуванні саме способу захисту позивача.

29 грудня 2025 року від позивача надійшла заява про усунення недоліків, в якій позивач в частині зобов`язання Державного реєстратора у вигляді будь-якого ЦНАП чи МСЄК зареєструвати стійку втрату працездатності внаслідок поранення, контузії та захворювання, які виникли під час виконання професійних обов`язків лікаря, педагога та менеджера охорони здоров`я під час бойових дій в місті Маріуполі в березні 2022 року відмовився.

Щодо вимог про зобов`язання державного реєстратора у вигляді ЦНАП м. Маріуполя чи м. Запоріжжя чи будь-якого ЦНАП позивач просить внести в Державний реєстр речових прав його майнові права. Також позивачем надані докази сплати судового збору у розмірі 968,96 грн та паспорт громадянина України та РНОКПП.

З 26 грудня 2025 року по 02 січня 2026 року суддя Черникова А.О. перебувала у щорічній основній відпустці.

Ознайомившись із доданими матеріалами, суд зазначає наступне.

Відповідно до ч. 1 ст. 5 КАС України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до адміністративного суду, якщо вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб`єкта владних повноважень порушені її права, свободи або законні інтереси, і просити про їх захист шляхом:

1) визнання протиправним та нечинним нормативно-правового акта чи окремих його положень;

2) визнання протиправним та скасування індивідуального акта чи окремих його положень;

3) визнання дій суб`єкта владних повноважень протиправними та зобов`язання утриматися від вчинення певних дій;

4) визнання бездіяльності суб`єкта владних повноважень протиправною та зобов`язання вчинити певні дії;

5) встановлення наявності чи відсутності компетенції (повноважень) суб`єкта владних повноважень;

6) прийняття судом одного з рішень, зазначених у пунктах 1 - 4 цієї частини та стягнення з відповідача - суб`єкта владних повноважень коштів на відшкодування шкоди, заподіяної його протиправними рішеннями, дією або бездіяльністю.

Індивідуальний акт - акт (рішення) суб`єкта владних повноважень, виданий (прийняте) на виконання владних управлінських функцій або в порядку надання адміністративних послуг, який стосується прав або інтересів визначеної в акті особи або осіб, та дія якого вичерпується його виконанням або має визначений строк (пункт 19 частини 1 ст.4 КАС України).

Передумовою звернення до адміністративного суду із позовом є прийняття суб`єктом владних повноважень рішення стосовно позивача, що призвело до порушення його прав, свобод та інтересів, а тому позивачу необхідно в позовній заяві збуло слід зазначити про існування спору між ним та відповідачами, що стало підставою для звернення до адміністративного суду.

Аналогічні висновки викладені у постанові Сьомого апеляційного адміністративного суду від 19 серпня 2024 року у справі №240/5489/24.

Відкриття провадження у справі має бути наслідком належних дій не тільки суду, а й учасників судового провадження, які мають добросовісно користуватися своїми процесуальними правами та чітко і послідовно виконувати вимоги процесуального закону.

Так, позивач просить зобов`язати державного реєстратора у вигляді ЦНАП м. Маріуполя чи м. Запоріжжя чи будь-якого ЦНАП внести в Державний реєстр речових прав його майнові права. При цьому позивач не ставить перед судом вимог до відповідачів про визнання дій, бездіяльності, рішень такого відповідача протиправними і не наводить обставин щодо цього у позові.

Позивач у адміністративному позові викладає позовні вимоги про необхідність вчинення певних дій також до державного реєстратора м. Запоріжжя чи будь-якого ЦНАП, проте уточнену позовну заяву до відповідача - ЦНАП м. Запоріжжя відповідно до п. 2 ч. 5 ст. 160 КАС України не надає.

Слід зазначити, що саме на позивача покладає обов`язок оформлення позовної заяви відповідно до вимог, які визначені його положеннями, а саме: статтями 160, 161 КАС України.

Відповідно до п. 4 ч. 5 ст. 160 КАС України в позовній заяві зазначається зміст позовних вимог і виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, а в разі подання позову до декількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з відповідачів.

Суд зазначає, що зміст та обсяг порушеного права та виклад обставин, якими воно підтверджується, в кожному конкретному випадку можуть бути різними, але поряд з цим принаймні на рівні формулювання викладу їх змісту мають бути достатніми, щоб визначити предмет спору, його юрисдикційну належність, характер вимог, часові рамки події порушення, нормативне регулювання спірних відносин, а також обставини, за яких можна ухвалити одне із обов`язкових процесуальних рішень, пов`язаних із визнанням позовної заяви прийнятною/неприйнятною.

Обставини, якими позивач обґрунтовує свої вимоги - це конкретні юридичні факти, з настанням яких суб`єкти публічного права вступають між собою у спірні правовідносини.

Відповідно до висновку, що сформований у постанові Верховного Суду України від 15 листопада 2016 року у справі № 800/301/16, гарантоване статтею 55 Конституції України й конкретизоване в законах України право на судовий захист передбачає можливість звернення до суду за захистом порушеного права, але вимагає, щоб твердження про порушення прав було обґрунтованим. Обов`язковою умовою надання правового захисту судом є наявність відповідного порушення суб`єктом владних повноважень прав, свобод або інтересів особи на момент її звернення до суду. Порушення має бути реальним, стосуватися індивідуально виражених прав чи інтересів особи, яка стверджує про їх порушення.

Аналогічний висновок, сформований у постанові Великої Палати Верховного Суду від 12 грудня 2018 року у справі № 802/2474/17-а.

З урахуванням зазначеного, недоліки позовної заяви у встановлений строк позивачем у повному обсязі не усунуті, а тому наявні підстави для повернення позовної заяви позивачу.

Одночасно суд роз`яснює позивачеві, що відповідно до ч. 8 ст. 169 КАС України повернення позовної заяви не позбавляє права повторного звернення до адміністративного суду в порядку, встановленому законом.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 169, 256, 293, 294, 295 Кодексу адміністративного судочинства України, суддя -

У Х В А Л И В:

Позовну заяву ОСОБА_1 до Маріупольської міської ради Департаменту адміністративних послуг про зобов`язання вчинити певні дії - повернути позивачу.

Роз`яснити позивачу, що повернення позовної заяви не позбавляє права повторного звернення до адміністративного суду в порядку, встановленому законом.

Ухвала суду першої інстанції набирає законної сили в порядку, визначеному ст. 256 КАС України.

Відповідно до ст. 295 КАС України, апеляційна скарга на ухвалу суду подається протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення.

Текст ухвали розміщений в Єдиному державному реєстрі судових рішень (веб-адреса сторінки: http://www.reyestr.court.gov.ua/).

Суддя А.О.Черникова