Справа № 340/3094/24
Суддя: Р.І. БРЕГЕЙ
Дата ухвалення: 2026-01-05 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

КІРОВОГРАДСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А

про залишення позову без розгляду

05 січня 2026 року справа № 340/3094/24

провадження № 2-кас/340/8/25

Кіровоградський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Брегея Р.І., розглянувши в м.Кропивницький у порядку спрощеного позовного провадження без виклику сторін (у порядку письмового провадження) адміністративний позов ОСОБА_1 до військової частини НОМЕР_1 (далі військова частина) про визнання протиправною бездіяльності і зобов`язання вчинити певні дії,

В С Т А Н О В И В:

Позивач звернувся до суду зі заявою до військової частини НОМЕР_2 (далі військова частина НОМЕР_3 ) про визнання протиправною бездіяльності щодо нарахування і виплати додаткової винагороди у сумі 100000 грн на місяць з 28 січня по 09 лютого 2023 року.

Водночас просить суд зобов`язати відповідача вчинити такі дії.

Також подав заяву про поновлення строку звернення до суду (а.с.10-11). Стверджує, що проходив військову службу і не міг вчасно звернутися до суду.

Звертає увагу, що право звернення до суду гарантується Конституцією України і Європейською Конвенцією з прав людини.

17 травня 2024 року суддя Кіровоградського окружного адміністративного суду Пасічник Ю.П. поновив строк звернення до суду і відкрив спрощене позовне провадження без виклику сторін (а.с.52-53).

03 вересня 2024 року суд прийняв рішення, яким відмовив у задоволенні позову (а.с.75-77).

12 грудня 2024 року апеляційний суд залишив рішення суду першої інстанції без змін (а.с.107-110).

27 березня 2025 року Верховний Суд скасував рішення суду першої інстанції і постанову апеляційного адміністративного суду та направив справу на новий судовий розгляд (а.с.145-159).

Верховний Суд не досліджував питання дотримання строку звернення до суду.

21 квітня 2025 року суддя Кіровоградського окружного адміністративного суду Брегей Р.І. прийняв справу до свого провадження (а.с.164-165).

29 жовтня 2025 року суд замінив сторону відповідача військову частину 2 на військову частину (а.с.205-206).

18 грудня 2025 року суд надав ОСОБА_1 строк для зазначення інших підстав пропуску строку звернення до суду (а.с.218-221).

29 грудня 2025 року представник позивача подав заяву про поновлення строку звернення до суду (а.с.223-226).

Пояснив, що строк звернення до суду не пропущений, оскільки 10 квітня 2024 року військова частина надала відповідь щодо порядку розрахунку додаткової винагороди.

Суд, дослідивши матеріали справи, зробив висновок про залишення позову без розгляду з таких підстав.

Так, 22 травня 2023 року ОСОБА_1 звільнений з військової служби (а.с.21 (на звороті)-22).

29 липня 2023 року військова частина 2 надіслала представнику Ратушного А.А. відповідь на звернення, у якому пояснено чому не виплатили додаткову винагороду (а.с.18-20).

Позов подано до суду 10 травня 2024 року (а.с.1-8).

Висновок про пропущення строку звернення до суду.

Так, за правовим висновком Верховного Суду у постанові від 21 березня 2025 року у справі №460/21394/23 не поширюється строк звернення до суду стосовно розгляду вимог, право на які виникли до 19 липня 2022 року.

Стосовно розгляду позовних вимог, право на які виникло після 19 липня 2022 року, поширюється строк звернення до суду.

Спір стосується питань проходження публічної (військової) служби.

Отже, відноситься до компетенції адміністративного суду.

Приписами частини 2 статті 233 КЗпП України (в редакції станом на 19 липня 2022 року, яка чинна досі) встановлено, що зі заявою про вирішення трудового спору у справах про звільнення працівник має право звернутися до суду в місячний строк з дня вручення копії наказу (розпорядження) про звільнення, а у справах про виплату всіх сум, що належать працівникові при звільненні, у тримісячний строк з дня одержання ним письмового повідомлення про суми, нараховані та виплачені йому при звільненні (стаття 116).

Отже, на день звернення до суду до правовідносин стосовно виплати коштів при звільненні поширюється строк звернення до суду.

Приписами частини 5 статті 122 КАС України передбачено, що для звернення до суду у справах щодо прийняття громадян на публічну службу, її проходження, звільнення з публічної служби встановлюється місячний строк.

Питання стосовно строку звернення до суду у справах щодо виплати заборгованості з грошового забезпечення військовослужбовців при звільненні зі служби досліджував Верховний Суд і зробив такий висновок (постанова від 25 квітня 2023 року у справі №380/15245/22).

38. Вирішуючи питання про те, якою нормою закону слід керуватися при розгляді цієї справи, Верховний Суд, зважаючи на гарантування конституційного права на своєчасне одержання винагороди за працю та рівність усіх працівників у цьому праві, наголошує, що положення статті 233 КЗпП України в частині, що стосуються строку звернення до суду у справах, пов`язаних з недотриманням законодавства про оплату праці, мають перевагу в застосуванні перед частиною п`ятою статті 122 КАС України.

39. Відповідно до частини другої статті 233 КЗпП України (у редакції, чинній до змін, внесених згідно із Законом України від 01.07.2022 №2352-IX) у разі порушення законодавства про оплату праці працівник має право звернутися до суду з позовом про стягнення належної йому заробітної плати без обмеження будь-яким строком.

40. Законом України від 01.07.2022 №2352-IX, який набрав чинності з 19 липня 2022 року, частини першу і другу статті 233 КЗпП України викладено в такій редакції:

Працівник може звернутися із заявою про вирішення трудового спору безпосередньо до суду в тримісячний строк з дня, коли він дізнався або повинен був дізнатися про порушення свого права, крім випадків, передбачених частиною другою цієї статті.

40.1. Із заявою про вирішення трудового спору у справах про звільнення працівник має право звернутися до суду в місячний строк з дня вручення копії наказу (розпорядження) про звільнення, а у справах про виплату всіх сум, що належать працівникові при звільненні, у тримісячний строк з дня одержання ним письмового повідомлення про суми, нараховані та виплачені йому при звільненні (стаття 116).

42. Отже, до 19 липня 2022 року КЗпП України не обмежував будь-яким строком право працівника на звернення до суду з позовом про стягнення належної йому заробітної плати. Після цієї дати строк звернення до суду з трудовим спором, у тому числі про стягнення належної працівнику заробітної плати, обмежений трьома місяцями з дня, коли працівник дізнався або повинен був дізнатися про порушення свого права.

Суд погоджується з правовим висновком Верховного Суду стосовно 3 місячного строку звернення до суду.

Отже, у справах щодо стягнення грошового забезпечення строк звернення до суду бере відлік не раніше дня звільнення зі служби.

У військової частини може бути заборгованість перед військовослужбовцем за тривалі періоди перед звільненням зі служби, яку зобов`язана виплатити у день звільнення.

3-ох місячний строк звернення до суду після звільнення не зменшує періоду часу, заборгованість за який мала бути виплачена, а лише встановлює час, упродовж якого військовослужбовець має право звернутися до суду зі заявою про виплату усієї заборгованості за весь час служби.

22 травня 2023 року позивача звільнили з військової служби.

Водночас суд проаналізує вплив дії карантину на перебіг строку звернення до суду.

Так, карантин встановлено з 12 березня 2020 року на підставі постанови Уряду України від 11 березня 2020 року №201.

Постанова набрала чинності 12 березня 2020 року.

Дію карантину неодноразово продовжували і відмінили з 01 липня 2023 року на підставі постанови Уряду України від 27 червня 2023 року №651.

Приписами пункту 1 Прикінцевих положень КЗпП України встановлено, що під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19), строки, визначені статтею 233 цього Кодексу, продовжуються на строк дії такого карантину.

Підсумовуючи, суд зробив висновок, що строк звернення до суду бере відлік з 01 липня 2023 року.

Позов подано до суду 10 травня 2024 року (а.с.1-8).

Отже, пропущений трьохмісячний строк звернення до суду.

Заява про поновлення строку звернення до суду не містить причин, які заважали звернутися до суду у строк до 01 жовтня 2023 року.

З липня по жовтень 2023 року ОСОБА_1 не проходив військову службу.

У серпні 2023 року ОСОБА_1 отримав письмову відповідь військової частини НОМЕР_3 щодо підстав невиплати додаткової винагороди.

Позивач повторно звернувся до військової частини зі заявою про виплату додаткової винагороди (19 лютого 2024 року) за межами строку звернення суду.

Поважні причини пропущення строку звернення до суду існують в межах нього.

Тому надання військовою частиною повторної відповіді на звернення за межами строку звернення до суду не є поважною причиною пропущення строку звернення до суду, так як звернення надіслано за межами процесуального строку.

Позивач жодним чином не пояснює, що обмежило у зверненні до суду упродовж 3-ох місяців.

У наказі про звільнення зі служби чітко зазначено про кошти, які належать при звільненні.

Тому міг чітко виявити ознаки порушеного права у день звільнення з військової служби.

3-ох місяців достатньо для звернення до відповідача, отримання відповіді і звернення до суду.

Підсумовуючи, суд зробив висновок, що ОСОБА_1 пропустив строк звернення до суду і не зазначив поважних причин його пропущення.

Рішенням Великої Палати Конституційного Суду України від 11 грудня 2025 року №1-р/2025 визнаною неконституційноою частину 1 статті 233 КЗпП України.

Висновок Конституційного Суду України стосувався строку звернення до суду працівника під час виконання трудових обов`язків, а не після звільнення з роботи.

До спірних правовідносин суд застосував приписи частини 2 статті 233 КЗпП України, які не визнанні неконституційними.

Приписами частини 4 статті 123 КАС України встановлено, що якщо після відкриття провадження у справі суд дійде висновку, що викладений в ухвалі про відкриття провадження у справі висновок суду про визнання поважними причин пропуску строку звернення до адміністративного суду був передчасним, і суд не знайде інших підстав для визнання причин пропуску строку звернення до адміністративного суду поважними, суд залишає позовну заяву без розгляду.

Керуючись ст.123 КАС України, суд

У Х В А Л И В:

Відмовити ОСОБА_1 у поновленні строку звернення до суду.

Залишити без розгляду позовну заяву ОСОБА_1 .

Апеляційна скарга на ухвалу суду може бути подана до Третього апеляційного адміністративного суду в апеляційному окрузі, що включає Дніпропетровську, Запорізьку та Кіровоградську області, протягом 15 днів з дня її складення.

Ухвала набирає законної сили після підписання суддею.

Суддя Кіровоградського

окружного адміністративного суду Р.І. БРЕГЕЙ