Справа № 260/10311/25
Суддя: Калинич Я.М.
Дата ухвалення: 2025-12-29 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ЗАКАРПАТСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

29 грудня 2025 рокум. Ужгород№ 260/10311/25

Суддя Закарпатського окружного адміністративного суду Калинич Я.М., перевіривши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до ІНФОРМАЦІЯ_1 , військової частини НОМЕР_1 про визнання протиправною та скасування постанови, визнання протиправним та скасування наказу, зобов`язання вчинити дії, -

В С Т А Н О В И В :

На розгляд Закарпатського окружного адміністративного суду надійшла позовна заява ОСОБА_1 , в якій позивач просить суд: 1. Визнати протиправною та скасувати рішення у формі довідки Військово - лікарської комісії ІНФОРМАЦІЯ_2 №2618 від 15.11.2025. 2. Визнати протиправним та скасувати наказ командира військової частини №326 від 15.11.2025 про зарахування ОСОБА_1 до списків особового складу військової частини НОМЕР_1 . 3. Зобов`язати військову частину НОМЕР_1 виключити ОСОБА_1 зі списків особового складу військової частини НОМЕР_1 .

Пунктом 3 частини 1 статті 171 Кодексу адміністративного судочинства України (далі КАС України) передбачено, що суддя після одержання позовної заяви з`ясовує, зокрема, чи відповідає позовна заява вимогам, встановленим статтями 160, 161, 172 цього Кодексу.

Суддею встановлено, що позовна заява не відповідає вимогам статей 160, 161 КАС України.

Відповідно до пункту 2 частини п`ятої статті 160 КАС України в позовній заяві зазначаються: повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові) (для фізичних осіб) сторін та інших учасників справи, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), поштовий індекс, ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України), реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серія паспорта для фізичних осіб - громадян України (якщо такі відомості відомі позивачу), відомі номери засобів зв`язку, адреса електронної пошти, відомості про наявність або відсутність електронного кабінету.

Судом встановлено, що позивач в позовній заяві не зазначив ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України відповідача ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Суд зазначає, що відповідно до вимог п.2. ч.5 ст.160 КАС України, якщо відповідачем у справі зазначено юридичну особу, то в позовній заяві зазначаються її ідентифікаційний код в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України, щодо відсутності інформації про яку позивачу може бути не відомо, згідно вищевказаних вимог статті 160 КАС України, може стосуватися лише щодо фізичних осіб про їх реєстраційний номер облікової картки платника податків або номеру і серії паспорта для фізичних осіб - громадян України, а також щодо номерів засобів зв`язку, офіційної електронна адреси або адреси електронної пошти.

В силу частини 4 статті 161 КАС України позивач зобов`язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги (якщо подаються письмові чи електронні докази - позивач може додати до позовної заяви копії відповідних доказів).

Згідно частини 2 статті 79 КАС України позивач, особи, яким законом надано право звертатися до суду в інтересах інших осіб, повинні подати докази разом із поданням позовної заяви.

Статтею 94 КАС України визначено порядок подання письмових доказів та вимоги до них. Так, відповідно до частини другої вказаної статті письмові докази подаються в оригіналі або в належним чином засвідченій копії, якщо інше не визначено цим Кодексом. Якщо для вирішення спору має значення лише частина документа, подається засвідчений витяг з нього.

Частинами четвертою, п`ятою статті 94 КАС України визначено, що копії документів вважаються засвідченими належним чином, якщо їх засвідчено в порядку, встановленому чинним законодавством. Учасник справи підтверджує відповідність копії письмового доказу оригіналу, який знаходиться у нього, своїм підписом із зазначенням дати такого засвідчення.

Порядок засвідчення копій документів визначений пунктом 5.27 Національного стандарту України, затвердженого Державним комітетом з питань технічного регулювання та споживчої політики №55 від 07.04.2003 «ДСТУ 4163-2003», відповідно до якого відмітку про засвідчення копії документа складають зі слів «Згідно з оригіналом», назви посади, особистого підпису особи, яка засвідчує копію, її ініціалів та прізвища, дати засвідчення копії.

В порушення зазначених вимог позивачем до позовної заяви додані копії документів, не засвідчених належним чином.

Відповідно до частини першої статті 74 КАС України суд не бере до уваги докази, які одержані з порушенням порядку, встановленого законом.

Не засвідченні належним чином докази є недопустимими доказами у справі, така ж правова позиція викладена у Постанові Верховного суду від 11.07.2018 року (справа №904/8549/17).

Відповідно до статті 160 частини 5 пункту 8 КАС України в позовній заяві зазначаються, перелік документів та інших доказів, що додаються до заяви; зазначення доказів, які не можуть бути подані разом із позовною заявою (за наявності), зазначення щодо наявності у позивача або іншої особи оригіналів письмових або електронних доказів, копії яких додано до заяви.

Однак, позовна заява не містить переліку доданих позивачем до неї документів, а саме відповідно переліку додатків до позовної заяви, позивачем зазначено: - судовий збір; - паспорт позивача; - медичний документ; - витяг з наказу; - довідка ВЛК; - військовий квиток; - копії позову з додатками для відповідачів.

Відповідно до пункту 5.22 Національного стандарту України «Вимоги до оформлювання документів ДСТУ 4163-2003», затвердженого наказом Держспоживстандарту України від 07.04.2003 №55, відмітку про наявність додатків розміщують під текстом документа. Наявність додатків, повну назву яких наводять у тексті. Якщо документ має додатки, повних назв яких немає у тексті, то ці назви треба подати після тексту, зазначивши кількість аркушів у кожному додатку та кількість їхніх примірників.

Таким чином, позивачу необхідно надати суду позовну заяву із зазначенням в ній повного переліку документів з зазначенням їх реквізитів (назва, дата, номер), копії яких додані до позовної заяви та зазначені в переліку доданих до позовної заяви додатків, зазначивши щодо наявності у позивача або іншої особи оригіналів письмових або електронних доказів, копії яких додано до заяви.

Відповідно до ч.1 ст.122 Кодексу адміністративного судочинства України позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Частиною другою цієї статті передбачено, що для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Згідно з ч.3 ст.122 КАС України для захисту прав, свобод та інтересів особи цим Кодексом та іншими законами можуть встановлюватися інші строки для звернення до адміністративного суду, які, якщо не встановлено інше, обчислюються з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Отже, КАС України передбачає можливість встановлення цим Кодексом та іншими законами спеціальних строків звернення до адміністративного суду, які мають перевагу в застосуванні порівняно із загальним шестимісячним строком, визначеним у частині другій статті 122 цього Кодексу.

Таким спеціальним строком для звернення до суду у справах щодо прийняття громадян на публічну службу, її проходження, звільнення з публічної служби є місячний строк, установлений частиною п`ятою статті 122 КАС України.

Як встановив суд, позивачем оскаржується, зокрема наказ командира військової частини №326 від 15.11.2025 про зарахування ОСОБА_1 до списків особового складу військової частини НОМЕР_1 .

Згідно із статтею 2 Закону України «Про військовий обов`язок та військову службу» військова служба є державною службою особливого характеру. Велика Палата Верховного Суду у постанові від 8 червня 2022 року у справі №362/643/21 визначила, що військова служба є різновидом публічної, а спори, які виникають з приводу проходження військової служби є публічно-правовими і відповідно належать до юрисдикції адміністративних судів.

Таким чином суд доходить висновку, що строк звернення до суду за вирішенням цього публічно-правового спору щодо оскарження рішень стосовно призову на військову службу по мобілізації та направлення на військову службу, зарахування до списків особового складу військової частини охоплюється спеціальною нормою частини 5 статті 122 КАС України.

Як вже було зазначено вище, оскаржуваний позивачем наказ відповідача 2 винесено 15.11.2025 року.

Водночас до Закарпатського окружного адміністративного суду позивач звернувся 23.12.2025.

Відповідна обставина свідчить про пропуск позивачем місячного строку звернення до адміністративного суду, встановленого ч.5 ст.122 КАС України, в частині позовних вимог щодо оскарження наказу командира військової частини №326 від 15.11.2025 про зарахування ОСОБА_1 до списків особового складу військової частини НОМЕР_1 .

Наслідки пропущення строків звернення до адміністративного суду регламентовані статтею 123 КАС України, відповідно до частини 1 та 2 якої у разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду з заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду або вказати інші підстави для поновлення строку.

Якщо заяву не буде подано особою в зазначений строк або вказані нею підстави для поновлення строку звернення до адміністративного суду будуть визнані неповажними, суд повертає позовну заяву.

У відповідності до положень ч.1 ст.169 КАС України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Таким чином, для усунення недоліків позовної заяви необхідно:

- надати позовну заяву із зазначенням в позовній заяві повного переліку документів з зазначенням їх реквізитів (назва, дата, номер), копії яких додані до позовної заяви;

- зазначити ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України, відповідача - ІНФОРМАЦІЯ_1 ;

- надати належним чином засвідчені копії документів, доданих до позовної заяви;

- зазначити у позовній заяві у кого знаходяться оригінали доказів, копії яких додано до позовної заяви;

- надати заяву про поновлення строку звернення до адміністративного суду з доказами на підтвердження обґрунтованості такої.

З огляду на викладене, позовну заяву належить залишити без руху та встановити позивачу строк для усунення її недоліків.

Керуючись ст.ст.160, 161, 169, 171, 248 Кодексу адміністративного судочинства України, суддя, -

У Х В А Л И В :

Позовну заяву ОСОБА_1 до ІНФОРМАЦІЯ_1 , військової частини НОМЕР_1 про визнання протиправною та скасування постанови, визнання протиправним та скасування наказу, зобов`язання вчинити дії залишити без руху.

Позивачу встановити десятиденний строк для усунення недоліків, зазначених в мотивувальній частині ухвали з дати отримання копії ухвали.

Роз`яснити позивачу, що в разі не усунення недоліків, позовна заява буде вважатися неподаною та повернута.

Копію ухвали про залишення позовної заяви без руху надіслати позивачу.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та оскарженню не підлягає.

Суддя Я. М. Калинич