Справа № 480/2479/25
Суддя: Н.В. Савицька
Дата ухвалення: 2025-12-30 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

СУМСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

30 грудня 2025 року Справа № 480/2479/25

Сумський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді - Савицької Н.В., розглянувши в порядку спрощеного позовного провадження в приміщенні суду в м.Суми адміністративну справу №480/2479/25 за позовом Управління капітального будівництва та дорожнього господарства Сумської міської ради до Управління Північно-східного офісу Держаудитслужби України в Сумській області, третя особа - ТОВ "Сумимостобуд" про визнання протиправним та скасування висновку,-

В С Т А Н О В И В:

Управління капітального будівництва та дорожнього господарства Сумської міської ради звернулося до Сумського окружного адміністративного суду з позовом до Управління Північно-східного офісу Держаудитслужби України в Сумській області, третя особа - ТОВ "Сумимостобуд", і просить суд визнати протиправним та скасувати висновок Управління Північно-Східного офісу Держаудитслужби України від 17.03.2025 про результати моніторингу процедури закупівлі UA-2024-12-31-002886-а.

Позивач вважає висновок відповідача незаконним, наполягаючи на тому, що твердження, викладені в оскаржуваному висновку, про порушення позивачем вимог Закону України "Про публічні закупівлі" не підтверджено доказами, суперечать дійсності та нормам чинного законодавства. Так, на думку позивача, вказаний висновок містить необгрунтовану інформацію, яка не відповідає фактичним обставинам, порушує права позивача як замовника у процедурі закупівлі UA-2024-12- 31-002886-а, а отже, є неправомірним та підлягає скасуванню. Зокрема, звертає увагу суду на те, що Управління Північно-Східного офісу Держаудитслужби України у своєму висновку не довело, що наведені у ньому недоліки є такими, що унеможливлюють виконання договору про закупівлю. Наполягає, що всі зауваження відповідача були усунуті законним способом, передбаченим Законом України «Про публічні закупівлі», а отже, підстав для розірвання договору немає.

Ухвалою Сумського окружного адміністративного суду від 03.04.2025 прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито провадження у справі за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін.

У відзиві на позовну заяву відповідач, зокрема вказує на те, що за результатами моніторингу процедури закупівлі виявлено невідповідності в інформації та документах, наданих у складі тендерної пропозиції учасника ТОВ «Сумимостобуд» для підтвердження відповідності кваліфікаційним критеріям, а саме: «Наявність в учасника процедури закупівлі працівників відповідної кваліфікації, які мають необхідні знання та досвід» та «Наявність документально підтвердженого досвіду виконання аналогічного (аналогічних) за предметом закупівлі договору (договорів)», а тому підстави для задоволення позову відсутні.

Також, стверджує, що усунення порушення шляхом розірвання договору є варіантом правомірної поведінки замовника при усунені порушень, що направлений на приведення відносин між сторонами у первісний стан, оскільки у разі недотримання учасником процедури закупівлі усіх кваліфікаційних вимог, зазначених у тендерній документації замовника, останній на вимогу Закону повинен відхилити тендерну пропозицію учасника та відмінити закупівлю, що робить укладання договору взагалі неможливим.

Позивачем подано до суду відповідь на відзив, у якій із доводами відповідача, викладеними у відзиві на позовну заяву, не погоджується та просить задовольнити позовні вимоги у повному обсязі. Зокрема, наполягає, що третя особа виконала усі вимоги тендерної документації в межах державної закупівлі UA-2024-12-31-002886-а щодо наявності персоналу, а виявлена неточність має суто формальний характер і не може вважатися порушенням, що впливає на результати закупівлі.

Позивач звертає увагу суду на те, що предметом закупівлі є виконання робіт із нового будівництва захисної споруди цивільного захисту (протирадіаційного укриття), а не постачання будівельних матеріалів як окремого об`єкта закупівлі. У зв`язку з цим, відсутність у кошторисах Учасника окремих матеріалів, що згадуються у підсумковій відомості ресурсів, складеній Замовником, не може розцінюватися як невідповідність тендерній документації, за умови, що тендерна пропозиція Учасника забезпечує виконання усіх обсягів робіт відповідно до технічного завдання, а запропонована договірна ціна є обґрунтованою та покриває усі необхідні витрати на виконання таких робіт. Стверджує, що усі потенційні зауваження щодо відповідності умов договору положенням Рамкової угоди були враховані та врегульовані в установленому порядку. Вжиті Замовником заходи усувають правові підстави для застосування будь-яких негативних наслідків, зокрема розірвання договору або визнання його умов такими, що суперечать міжнародним зобов`язанням України.

У запереченнях на відповідь на відзив відповідач вважає, що викладені позивачем обставини не спростовують виявлені в ході проведення моніторингу факти порушень вимог законодавства, які детально описані у відзиві відповідача на адміністративний позов, а тому не можуть свідчити про відсутність таких порушень.

У наданих суду письмових поясненнях третя особа підтримує позицію позивача, висловлену ним в позовній заяві, та вважає, що висновок Управління Північно-Східного офісу Державної аудиторської служби України щодо результатів моніторингу публічної закупівлі UA-2024-12-31-002886-а є необгрунтованим, помилковим за змістом, не відповідає фактичним обставинам справи, а також порушує права позивача як Замовника, що, в свою чергу, є підставою для його скасування в судовому порядку.

З`ясувавши фактичні обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги, оцінивши докази, які мають значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, дослідивши матеріали, що містяться у справі, суд встановив наступне.

Управлінням Північно-східного офісу Держаудитслужби в Сумській області, згідно наказу від 03.03.2025 №15-3, прийнято рішення про початок моніторингу процедури закупівлі за предметом: Нове будівництво захисної споруди цивільного захисту (ПРУ) на території СПШ № 28 СМР за адресою: м. Суми, вул. Данила Галицького, 22, (інформацію опубліковано в електронній системі закупівель за номером ID: № UA-2024-12-31-002886-а).

Предметом аналізу були питання: визначення предмета закупівлі відображення закупівлі у річному плані, оприлюднення інформації про закупівлю, відповідності вимог тендерної документації вимогам Закону України «Про публічні закупівлі» (далі - Закон) та Особливостям здійснення публічних закупівель товарів, робіт і послуг для замовників, передбачених Законом України «Про публічні закупівлі», на період дії правового режиму воєнного стану в Україні та протягом 90 днів з дня його припинення або скасування», затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 12 жовтня 2022 року № 1178, в редакції від 19.09.2024 (далі - Особливості), відповідності умов тендерної документації та проекту договору про закупівлю умовам Рамкової угоди щодо спеціальних механізмів реалізації фінансування ЄС для України згідно з інструментом Ukraine Facility, підписаної між Україною та Європейським Союзом 21 травня 2024 року у м. Києві та 22 травня 2024 року у м. Брюсселі та ратифікованої Законом України від 06 червня 2024 року № 3786-ІХ (далі - Рамкова угода), розгляду тендерних пропозицій, своєчасності укладання договору про закупівлю та його оприлюднення, відповідності умов договору про закупівлю умовам тендерної пропозиції переможця, внесення змін до договору.

Під час моніторингу проаналізовано: річний план закупівель Управління капітального будівництва та дорожнього господарства Сумської міської ради (далі - Замовник) на 2025 рік, оголошення про проведення відкритих торгів, тендерну документацію, затверджену рішенням уповноваженої особи Замовника від 09.01.2025, реєстр отриманих тендерних пропозицій, протокол розкриття тендерних пропозицій від 17.01.2025, тендерні пропозиції приватного акціонерного товариства «СУМБУД» та товариства з обмеженою відповідальністю «Сумимостобуд» (далі - ТОВ «Сумимостобуд», Учасник), протоколи щодо прийняття рішення уповноваженою особою Замовника від 23.01.2025, від 10.02.2025 та від 13.02.2025, повідомлення про намір укласти договір від 13.02.2025, договір від 19.02.2025 № 2/25 (далі - Договір), додаткову угоду від 19.02.2025 №1, пояснення та документи Замовника, отримані через електронну систему закупівель від 06.03.2025 та від 12.03.2025.

За результатами вказаного моніторингу, відповідачем опубліковано висновок, датований 17.03.2025, щодо проведеного моніторингу процедури закупівлі UA-2024-12-31- 002886-а (далі - Висновок) (а.с. 7-10).

Так, у Висновку Управління Північно-Східного офісу Держаудитслужби України стверджує, що тендерна пропозиція ТОВ «Сумимостобуд» не відповідає вимогам тендерної документації, поміж іншого, через:

- відсутність документів щодо кваліфікаційних критеріїв - не було підтверджено можливість використання праці електромонтера ОСОБА_1 та інженера-проєктувальника ОСОБА_2 ;

- неповний обсяг документів щодо досвіду виконання аналогічних договорів - нібито відсутня частина сторінок у договорі;

- відсутність деяких матеріалів у кошторисі - таких як «Бура», «Лак кам`яновугільний» тощо.

Відповідно до Висновку відповідач зобов`язав позивача здійснити заходи щодо усунення виявлених порушень шляхом припинення зобов`язань за Договором про закупівлю робіт за державні кошти від 19.02.2025 № 2/25 та протягом п`яти робочих днів з дня оприлюднення Висновку оприлюднити через електронну систему закупівель інформацію та/або документи, що свідчать про усунення порушення (порушень).

24.03.2025 позивачем подано Заперечення на Висновок відповідача від 17.03.2025 стосовно процедури закупівлі UA-2024-12-31-002886-a.

Позивач, вважаючи вказаний Висновок про результати моніторингу процедури закупівлі UA-2024-12-31-002886-a від 17.03.2025 таким, що не ґрунтується на вимогах чинного законодавства та підлягає скасуванню, звернувся до суду з даним позовом.

Надаючи оцінку спірним правовідносинам, суд виходить із наступного.

Відповідно до статті 19 Конституції України, органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Згідно з положеннями частини другої статті 2 КАС України у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: 1) на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України; 2) з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; 3) обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); 4) безсторонньо (неупереджено); 5) добросовісно; 6) розсудливо; 7) з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; 8) пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); 9) з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; 10) своєчасно, тобто протягом розумного строку.

Правові та організаційні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні регламентовано Законом України "Про основні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні" №2939-XII від 26.01.1993 (далі - Закон №2939-XII, в редакції чинній на час виникнення спірних правовідносин).

Згідно з частиною першою статті 1 Закону №2939-XII, здійснення державного фінансового контролю забезпечує центральний орган виконавчої влади зі спеціальним статусом, уповноважений Кабінетом Міністрів України на реалізацію державної політики у сфері державного фінансового контролю (далі - орган державного фінансового контролю).

Положеннями статті 2 Закону №2939-ХІІ визначено, що головними завданнями органу державного фінансового контролю є: здійснення державного фінансового контролю за використанням і збереженням державних фінансових ресурсів, необоротних та інших активів, правильністю визначення потреби в бюджетних коштах та взяттям зобов`язань, ефективним використанням коштів і майна, станом і достовірністю бухгалтерського обліку і фінансової звітності у міністерствах та інших органах виконавчої влади, державних фондах, фондах загальнообов`язкового державного соціального страхування, бюджетних установах і суб`єктах господарювання державного сектору економіки, а також на підприємствах, в установах та організаціях, які отримують (отримували у періоді, який перевіряється) кошти з бюджетів усіх рівнів, державних фондів та фондів загальнообов`язкового державного соціального страхування або використовують (використовували у періоді, який перевіряється) державне чи комунальне майно (далі - підконтрольні установи), за дотриманням бюджетного законодавства, дотриманням законодавства про закупівлі, діяльністю суб`єктів господарської діяльності незалежно від форми власності, які не віднесені законодавством до підконтрольних установ, за судовим рішенням, ухваленим у кримінальному провадженні.

Державний фінансовий контроль забезпечується органом державного фінансового контролю через проведення державного фінансового аудиту, інспектування, перевірки закупівель та моніторингу закупівлі.

Статтею 5 Закону №2939-ХІІ передбачено, що контроль за дотриманням законодавства у сфері закупівель здійснюється шляхом проведення моніторингу закупівлі у порядку, встановленому Законом України Про публічні закупівлі, проведення перевірки закупівель, а також під час державного фінансового аудиту та інспектування.

Перевірка закупівель у замовників проводиться за місцезнаходженням юридичної особи, що перевіряється, чи за місцем розташування об`єкта права власності, щодо якого проводиться перевірка, і полягає у документальному та фактичному аналізі дотримання замовником законодавства про закупівлі. Результати перевірки закупівель викладаються в акті перевірки закупівель.

Моніторинг закупівлі здійснюється за місцезнаходженням органу державного фінансового контролю.

Постановою Кабінету Міністрів України Про утворення Державної аудиторської служби України №868 від 28.10.2015 утворено Державну аудиторську службу України як центральний орган виконавчої влади, діяльність якого спрямовується та координується Кабінетом Міністрів України через Міністра фінансів, реорганізувавши Державну фінансову інспекцію шляхом перетворення.

Пунктом 1 Положення про Державну аудиторську службу України, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України №43 від 03.02.2016 (далі - Положення №43), передбачено, що Державна аудиторська служба України (Держаудитслужба) є центральним органом виконавчої влади, діяльність якого спрямовується і координується Кабінетом Міністрів України через Міністра фінансів та який реалізує державну політику у сфері державного фінансового контролю.

При цьому, підпунктом 3 пункту 4 Положення №43 встановлено, що Держаудитслужба реалізує державний фінансовий контроль через здійснення: державного фінансового аудиту; перевірки державних закупівель; інспектування (ревізії); моніторингу закупівель.

Згідно з пунктом 7 цього ж Положення, Держаудитслужба здійснює свої повноваження безпосередньо і через утворені в установленому порядку міжрегіональні територіальні органи.

Отже, Управління Північно-східного офісу Держаудитслужби в Сумській області уповноважене на здійснення контролю за дотриманням законодавства у сфері публічних закупівель на території Сумської області, зокрема, шляхом проведення моніторингу публічних закупівель.

Правові та економічні засади здійснення закупівель товарів, робіт і послуг для забезпечення потреб держави та територіальної громади визначає Закон України Про публічні закупівлі №922-VIII від 25.12.2015 (далі - Закон №922-VIIІ).

Так, відповідно до пункту 14 частини першої статті 1 Закону №922-VIIІ, моніторинг процедури закупівлі - це аналіз дотримання замовником законодавства у сфері публічних закупівель під час проведення процедури закупівлі, укладення договору про закупівлю та протягом його дії з метою запобігання порушенням законодавства у сфері публічних закупівель.

У свою чергу, за змістом частини першої статті 8 Закону №922-VIII, моніторинг процедури закупівлі здійснюють центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері державного фінансового контролю, та його міжрегіональні територіальні органи (далі органи державного фінансового контролю).

Моніторинг процедури закупівлі здійснюється протягом проведення процедури закупівлі, укладення договору про закупівлю та його дії.

Моніторинг процедури закупівлі не проводиться на відповідність тендерної документації вимогам частини четвертої статті 22 цього Закону.

Рішення про початок моніторингу процедури закупівлі приймає керівник органу державного фінансового контролю або його заступник (або уповноважена керівником особа) за наявності однієї або декількох із таких підстав:

1) дані автоматичних індикаторів ризиків;

2) інформація, отримана від органів державної влади, народних депутатів України, органів місцевого самоврядування, про наявність ознак порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель;

3) повідомлення в засобах масової інформації, що містять відомості про наявність ознаки порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель;

4) виявлені органом державного фінансового контролю ознаки порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель в інформації, оприлюдненій в електронній системі закупівель;

5) інформація, отримана від громадських об`єднань, про наявність ознак порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель, виявлених за результатами громадського контролю у сфері публічних закупівель відповідно до статті 7 цього Закону.

Для аналізу даних, що свідчать про ознаки порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель, може використовуватися: інформація, оприлюднена в електронній системі закупівель; інформація, що міститься в єдиних державних реєстрах; інформація в базах даних, відкритих для доступу центральному органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері державного фінансового контролю (частина друга статті 8 Закону №922-VIII).

Згідно з частиною третьою статті 8 Закону №922-VIII, повідомлення про прийняття рішення про початок моніторингу процедури закупівлі орган державного фінансового контролю оприлюднює в електронній системі закупівель протягом двох робочих днів з дня прийняття такого рішення із зазначенням унікального номера оголошення про проведення конкурентної процедури закупівлі, присвоєного електронною системою закупівель, та/або унікального номера повідомлення про намір укласти договір про закупівлю у разі застосування переговорної процедури закупівлі, а також опису підстав для здійснення моніторингу процедури закупівлі.

Повідомлення про початок моніторингу процедури закупівлі не зупиняє проведення процедур закупівель, визначених цим Законом.

Частиною четвертою статті 8 згаданого Закону встановлено, що строк здійснення моніторингу процедури закупівлі не може перевищувати 15 робочих днів з наступного робочого дня від дати оприлюднення повідомлення про початок моніторингу процедури закупівлі в електронній системі закупівель.

При цьому, протягом строку проведення моніторингу процедури закупівлі посадова особа органу державного фінансового контролю, відповідальна за проведення моніторингу процедури закупівель, має право через електронну систему закупівель запитувати у замовника пояснення (інформацію, документи) щодо прийнятих рішень та/або вчинених дій чи бездіяльності, які є предметом дослідження в рамках моніторингу процедури закупівлі. Усі такі запити про надання пояснень автоматично оприлюднюються електронною системою закупівель. Замовник протягом трьох робочих днів з дня оприлюднення запиту про надання пояснень щодо прийнятих рішень та/або вчинених дій чи бездіяльності, які є предметом дослідження в рамках моніторингу процедури закупівлі, повинен надати відповідні пояснення (інформацію, документи) через електронну систему закупівель.

Замовник у межах строку здійснення моніторингу процедури закупівлі має право з власної ініціативи надавати пояснення щодо прийнятих рішень та/або вчинених дій чи бездіяльності, які є предметом дослідження в рамках моніторингу процедури закупівлі (частина п`ята статті 8 вказаного Закону) .

Відповідно до частин шостої, сьомої статті 8 Закону №922-VIII, за результатами моніторингу процедури закупівлі посадова особа органу державного фінансового контролю складає та підписує висновок про результати моніторингу процедури закупівлі, що затверджується керівником органу державного фінансового контролю або його заступником. Такий висновок підлягає оприлюдненню в електронній системі закупівель протягом трьох робочих днів з дня його складання.

У висновку обов`язково зазначаються:

1) найменування, місцезнаходження та ідентифікаційний код замовника в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань, щодо якого здійснювався моніторинг процедури закупівлі;

2) назва предмета закупівлі із зазначенням коду за Єдиним закупівельним словником (у разі поділу на лоти такі відомості повинні зазначатися щодо кожного лота) та назви відповідних класифікаторів предмета закупівлі і частин предмета закупівлі (лотів) (за наявності) та його очікувана вартість;

3) унікальний номер оголошення про проведення конкурентної процедури закупівлі, присвоєний електронною системою закупівель, та/або унікальний номер повідомлення про намір укласти договір про закупівлю у разі застосування переговорної процедури закупівлі;

4) опис порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель, виявленого за результатами моніторингу процедури закупівлі;

5) зобов`язання щодо усунення порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель.

У висновку може зазначатися додаткова інформація, визначена органом державного фінансового контролю.

Якщо за результатами моніторингу процедури закупівлі не виявлено порушень законодавства у сфері публічних закупівель, у висновку зазначається інформація про відсутність порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель.

За правилами частини восьмої статті 8 цього ж Закону, замовник має право протягом трьох робочих днів з дня оприлюднення висновку одноразово звернутися до органу державного фінансового контролю за роз`ясненням змісту висновку та його зобов`язань, визначених у висновку.

Протягом п`яти робочих днів з дня оприлюднення органом державного фінансового контролю висновку замовник оприлюднює через електронну систему закупівель інформацію та/або документи, що свідчать про усунення порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель, викладених у висновку, або аргументовані заперечення до висновку, або інформацію про причини неможливості усунення виявлених порушень.

Разом з тим, у разі незгоди замовника з інформацією, викладеною у висновку, він має право оскаржити висновок до суду протягом 10 робочих днів з дня його оприлюднення, про що зазначається в електронній системі закупівель протягом наступного робочого дня з дня оскарження висновку до суду. Замовник зазначає в електронній системі закупівель про відкриття провадження у справі протягом наступного робочого дня з дня отримання інформації про відкриття такого провадження та номер такого провадження (частина десята статті 8 Закону №922-VIII).

Відповідно до частини дев`ятнадцятої статті 8 Закону №922-VIII, форма висновку та порядок його заповнення визначаються центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері державного фінансового контролю.

Суд зауважує, що форма висновку про результати моніторингу закупівлі та порядок його заповнення визначаються наказом Міністерства фінансів України №552 від 08.09.2020, зареєстрованим в Міністерстві юстиції України 01.10.2020 за №958/35241.

Пунктами 3-5 розділу І Порядку заповнення форми висновку про результати моніторингу процедури закупівлі передбачено, що висновок складається у формі електронного документа і заповнюється відповідно до затвердженої Мінфіном форми висновку про результати моніторингу процедури закупівлі в електронній системі закупівель.

Підпис та затвердження висновку здійснюється шляхом накладення кваліфікованого електронного підпису з дотриманням вимог законодавства в сфері електронного документообігу, електронної ідентифікації та електронних довірчих послуг.

Для оприлюднення підписаний та затверджений висновок завантажується в електронну систему закупівель, на форму висновку накладається кваліфікований електронний підпис посадової особи органу державного фінансового контролю, яка здійснила моніторинг процедури закупівлі.

Враховуючи викладене, а також підстави заявленого позову, саме зміст оскаржуваного висновку підлягає аналізу та оцінці судом.

При цьому, суд зазначає, що зміст спірного висновку, який є індивідуально-правовим актом та породжує права і обов`язки для позивача, має відповідати вимогам, визначеним статтею 2 Кодексу адміністративного судочинства України. В силу вимог вказаної статті, обґрунтованість є однією з обов`язкових ознак рішення (дії, бездіяльності) суб`єкта владних повноважень, що підлягає встановленню адміністративним судом.

З приводу встановленого у оскаржуваному висновку порушення, а саме: відсутності документів щодо кваліфікаційних критеріїв (не було підтверджено можливість використання праці електромонтера ОСОБА_1 та інженера-проєктувальника ОСОБА_2 ), суд зазначає наступне.

Так, з моменту виявлення зазначеної невідповідності Замовник одразу звернувся до підрядника ТОВ «Сумимостобуд» та їм було надано відповідний документ - наказ про переведення ОСОБА_3 № 1112/к від 11.12.2023 і оприлюднено його разом із відповіддю на запит Управління Північно-Східного офісу Держаудитслужби України від 07.03.2025.

Відтак, на переконання суду, відсутність окремого документа щодо електромонтера ОСОБА_1 не є критичним порушенням, оскільки учасник надав повний список працівників та підтвердження досвіду інших фахівців, що дозволяє оцінити його відповідність критеріям.

Крім того, у довідці від 09.01.2025 №15, наданій у складі тендерної пропозиції, серед працівників Учасника (позиція №5) зазначено ОСОБА_2 як інженера-проєктувальника.

Водночас, фактично дана особа не перебувала у трудових відносинах з Учасником, а залучалась до виконання робіт на підставі цивільно-правової угоди, що прямо допускається умовами тендерної документації.

На підтвердження цього, Учасником було надано цивільно-правовий договір №26 від 16.12.2024, укладений із фізичною особою ОСОБА_2 , що відповідає вимогам пункту 2.4 тендерної документації, де передбачено можливість залучення фахівців на умовах ЦПХ за умови подання відповідного договору.

Таким чином, Учасник підтвердив наявність у складі своєї пропозиції необхідного кваліфікованого фахівця - інженера-проєктувальника, що відповідає вимогам тендерної документації. Водночас, зазначення цієї особи у довідці як штатного працівника є технічною помилкою, що не має суттєвого характеру та не впливає на достовірність, повноту чи відповідність пропозиції встановленим вимогам.

Фактичний зміст наданого цивільно-правового договору підтверджує характер правовідносин між Учасником та ОСОБА_2 , а також обсяг його залучення до виконання робіт, передбачених предметом закупівлі.

Суд також зауважує, що наведені недоліки не є такими, що унеможливлюють виконання договору про закупівлю.

Твердження Управління Північно-Східного офісу Держаудитслужби України про те, що учасником ТОВ «Сумимостобуд» не надано повного аналогічного договору на підтвердження наявності аналогічного досвіду у ТОВ «Сумимостобуд», на думку суду, не впливає на можливість Замовника ознайомитись із повним обсягом цього документа, оскільки цей договір був завантажений до електронної системи закупівель у повному обсязі - з ним можна ознайомитись у вільному доступі в електронній системі закупівель Prozorro згідно з ідентифікатором публічної закупівлі UA-2024-05-22-005807-a.

У Висновку відповідача також зазначено, що у відомостях ресурсів до локальних кошторисів, наданих у складі тендерної пропозиції третьої особи - ТОВ «Сумимостобуд» (в форматі XLSX в архіві «ДЦ 28 школа.7г.asice.zip», в форматі PDF у файлах «28.Кошторис ч.l.pdf», «29. Кошторис 4_2.pdf», «30. Кошторис ч. 3.pdf») відсутні матеріали, передбачені, зокрема, пунктами 197, 235, 244, 249-250, 267, 333, 334, 758, 998 Підсумкової відомості ресурсів Замовника («Бура», «Білило густотерте цинкове МА-011-0», «Лак кам`яновугільний, марка Г», «Масло індустрійне И-20А», «Полотно голкопробивне для дорожнього будівництва «Дорнит-2», «Шпагат паперовий», «Шурупи з напівкруглою головкою, діаметр стрижня 2,5 мм, довжина 20 мм», «Спирт етиловий ректифікований технічний, І сорт», «Вода дистильована»).

При цьому, розрахунок вартості будівництва, що визначається на стадії проектування у складі інвесторської кошторисної документації таким програмним забезпеченням як АВК-5 або аналог базується на нормативних базах даних, які можуть містити застарілі матеріали. У випадку з протирадіаційними укриттями їх використання є не лише неефективним, а й протиправним, оскільки: не відповідає сучасним будівельним нормам та стандартам.

Відповідно до ДБН В.2.2-5:2021, матеріали мають відповідати вимогам міцності, довговічності та радіаційного захисту.

Як вказує позивач у позовній заяві, використання застарілих ресурсів може створювати загрозу життю та здоров`ю людей (ДБН В.1.1-7:2016), не враховує санітарні вимоги.

Так, відповідно до ДСП 173-96 та ДБН В.2.2-3:2018 використання матеріалів із токсичними чи радіаційно небезпечними компонентами заборонено.

Разом з тим, на стадії проектування у складі інвесторської кошторисної документації програмне забезпечення АВК-5 або аналог не враховує специфіку конкретного об`єкта будівництва, що призводить до автоматичного включення несумісних матеріалів у розрахунки.

З системного аналізу ст.ст. 844, 852 Цивільного кодексу України вбачається, що якщо запропоновані матеріали непридатні чи не відповідають вимогам, Замовник має право вимагати їх заміни в ході виконання робіт, а кошторис може бути скоригований.

Суд також зауважує, що у тендерній документації не встановлено обов`язковості повного відображення всіх ресурсів у локальних кошторисах учасника. Учасник зобов`язаний виконати всі роботи відповідно до Технічного завдання, а не копіювати підсумкову відомість ресурсів. Учасник не зобов`язаний дослівно відтворювати підсумкову відомість ресурсів Замовника у своїх кошторисах, оскільки це не є критерієм оцінки відповідності тендерної пропозиції.

Згідно з вимогами п. 1.4 Додатку № 3 до тендерної документації, Учасник повинен здійснити роботи у чіткій відповідності до кількості та обсягів робіт, видів робіт, зазначених в Технічному завданні (Розділ 3) Додатку № 3 до тендерної документації.

Отже, враховуючи викладене, відсутність у кошторисах Учасника окремих матеріалів, зазначених у підсумковій відомості ресурсів замовника, не є підставою для відхилення його пропозиції, оскільки пропозиція учасника забезпечує виконання всіх передбачених обсягів робіт згідно з Технічним завданням, а Договірна ціна є економічно обґрунтованою і покриває всі витрати, необхідні для виконання робіт.

Суд також вважає за необхідне зазначити про те, що посилання відповідача на порушення позивачем вимог абзаців 2 та 5 підпункту 2 пункту 44 Особливостей також є помилковим, з огляду на наступне.

Так, Відповідно до вимог пункту 1.4 Додатку № 3 до тендерної документації, Учасник процедури закупівлі зобов`язаний здійснити виконання робіт у суворій відповідності до обсягів, кількості та видів робіт, визначених у Технічному завданні (розділ 3 Додатку № 3).

У цьому контексті локальні кошториси на будівельні роботи є документами, що відображають повний обсяг, перелік видів та вартість робіт на окремому об`єкті або його частині, тоді як підсумкові відомості ресурсів до локальних кошторисів слугують для узагальнення інформації про ресурси, необхідні для виконання вказаних робіт.

Надані Учасником локальні кошториси повністю узгоджуються з технічними, якісними та кількісними характеристиками предмета закупівлі (робіт), що підтверджує відповідність його тендерної пропозиції вимогам тендерної документації.

Згідно з пп. 2 п. 44 Особливостей замовник відхиляє тендерну пропозицію із зазначенням аргументації в електронній системі закупівель у разі, коли тендерна пропозиція не відповідає умовам технічної специфікації та іншим вимогам щодо предмета закупівлі тендерної документації, крім невідповідності в інформації та/або документах, що може бути усунена учасником процедури закупівлі відповідно до пункту 43 цих особливостей.

У той же час предметом закупівлі є виконання робіт із нового будівництва захисної споруди цивільного захисту (протирадіаційного укриття), а не постачання будівельних матеріалів як окремого об`єкта закупівлі.

У зв`язку з цим, відсутність у кошторисах Учасника окремих матеріалів, що згадуються у підсумковій відомості ресурсів, складеній Замовником, не може розцінюватися як невідповідність тендерній документації, за умови, що тендерна пропозиція Учасника забезпечує виконання усіх обсягів робіт відповідно до Технічного завдання, а запропонована договірна ціна є обґрунтованою та покриває усі необхідні витрати на виконання таких робіт.

При цьому, у складі інвесторської кошторисної документації, підготовленої на етапі планування закупівлі, було передбачено використання стандартного переліку будівельних матеріалів, машин та механізмів на основі типових проектних рішень.

Крім того, частина матеріальних ресурсів, на які посилається відповідач, не відповідає чинним будівельним нормам та стандартам, що регламентують вимоги до об`єктів цивільного захисту, зокрема протирадіаційних укриттів.

Так, згідно з положеннями ДБН В.2.2-5:2021, ДБН В. 1.1 -7:2016, ДСП 173-96, ДБН В.2.2-3:2018, використання матеріалів, що є токсичними або мають радіаційно небезпечні характеристики, прямо заборонене. Відтак, включення таких матеріалів до кошторисної документації суперечило б нормативним вимогам і вимогам безпеки щодо проектування та будівництва захисних споруд цивільного захисту.

Крім того, у процесі формування договірної ціни за результатами процедури закупівлі, третьою особою було застосовано власні сучасні машини та механізми, що замінили частину застарілої техніки, передбаченої інвесторською кошторисною документацією.

Так, зазначені у Висновку ресурси використовуються виключно для обслуговування або експлуатації окремих видів машин та механізмів, які не застосовуються підрядником у зв`язку з використанням власної техніки.

У зв`язку з цим, до складу договірної ціни не включено ряд матеріальних ресурсів, оскільки запропонована техніка не потребує їх застосування.

Відповідно до пункту 5.12 розділу V Настанови з визначення вартості будівництва (Кошторисні норми України), затвердженої наказом Міністерства розвитку громад та територій України від 01.11.2021 № 281, якщо внаслідок об`єктивних причин виникає необхідність заміни будь-яких матеріальних ресурсів, передбачених кошторисними нормами України на інші матеріальні ресурси, і при такій заміні матеріальних ресурсів, технологія виконання робіт та показники цих норм не змінюються, вартість будівельних робіт визначається за тими самими КНУ РЕКИ із заміненими матеріальними ресурсами.

Таким чином, нормативна база прямо передбачає можливість заміни або вилучення матеріалів, якщо це не впливає на якість або технологію будівельного процесу.

У випадку, що розглядається, учасником процедури закупівлі було обґрунтовано виключено ряд матеріальних ресурсів, які є застарілими або не використовуються у сучасних технологіях та призначені виключно для обслуговування певного типу техніки, яка не залучається Учасником, а саме:

Бура - не використовується, оскільки бурова машина на базі ЗІЛ 131 (учасника) має інший принцип роботи, що не потребує застосування бури при проходженні ґрунтів;

Білило густотерте цинкове МА-011-0 - відсутнє в договірній ціні, оскільки сучасні зварювальні апарати учасника (Electric Invectec V350PRO, PATON PRO) не використовують білило для підготовки швів або з`єднань);

Лак кам`яновугільний, марка Г - не застосовується, оскільки стикування поліетиленових труб виконується за допомогою апарата Georg Fischer ТМ 315 ECO, який не потребує лакування місць з`єднання;

Масло індустрійне І-20А - не використовується, тому що техніка учасника (наприклад, компресор DPO22/100-10-SF, котки AMMANN) є сучасною, має герметичні вузли та не потребує змазування маслом цієї марки.

Полотно голкопробивне для дорожнього будівництва «Дорнит-2» - вилучено зі складу ресурсів, оскільки сучасні дорожні котки (AMMANN AV 70Х, АР 240) виконують ущільнення без додаткового прошарку із геотекстилю, завдяки збільшеному тиску і глибині ущільнення.

Шпагат паперовий - не застосовується, позаяк, монтажні та з`єднувальні роботи виконуються із використанням механізованих інструментів (шуруповерта, монтажні пістолети), без ручної фіксації.

Шурупи з напівкруглою головкою (2,5 мм х 20 мм) - виключені, адже кріплення вузлів здійснюється зварюванням або механізованими методами, що не передбачають використання таких шурупів.

Спирт етиловий ректифікований технічний, І сорт - не потрібен, оскільки сучасні термопенали PSE 5 PORTABLE STORAGE ELECTRODE працюють без додаткової обробки електродів спиртом.

Вода дистильована - вилучена, бо сучасне обладнання для зварювання, буріння та підіймання не потребує дистильованої води для охолодження чи очищення, на відміну від старих радянських аналогів.

Водночас, з урахуванням того, що Учасник запропонував застосування високотехнологічного сучасного обладнання, яке відповідає чинним нормативним вимогам та забезпечує більш ефективну організацію будівельного процесу - це, зокрема, дозволило скоротити потребу в окремих матеріальних ресурсах або повністю виключити їх застосування. Такі ресурси хоча й були передбачені інвесторською документацією, однак є технічно несумісними або недоцільними в умовах використання новітніх технологічних рішень, які впроваджує Учасник.

При формуванні договірної ціни, Учасник включив вартість власних сучасних машин і механізмів, що частково або повністю замінили застаріле обладнання, передбачене інвесторськими розрахунками. Відповідно, ряд матеріальних ресурсів не був включений до кошторису, оскільки запропонована техніка не потребує їх використання.

Тож, ураховуючи зміну/заміщення технічних засобів, зменшено потребу у супутніх ресурсах, без впливу на обсяги, технологію або якість виконання робіт. Така адаптація ресурсного складу відповідає принципам ефективного використання власної техніки та узгоджується з чинною нормативною базою.

Таким чином, на переконання суду, зміни у складі ресурсів, запропонованих Учасником, є обґрунтованими, відповідають актуальним технічним рішенням та не свідчать про невідповідність тендерної пропозиції умовам закупівлі, а отже, висновки відповідача про порушення Замовником вимог абзацу другого підпункту 2 пункту 44 Особливостей, а саме не відхилення тендерної пропозиції Учасника як таку, що не відповідає умовам технічної специфікації та іншим вимогам щодо предмета закупівлі тендерної документації, є безпідставними.

З урахуванням вищезазначеного, твердження Управління Північно-Східного офісу Держаудитслужби України про невідповідність тендерної пропозиції ТОВ «Сумимостобуд», є безпідставним, а висновок відповідача щодо невідповідності тендерної пропозиції ТОВ «Сумимостобуд» є помилковим і не ґрунтується на нормах законодавства.

Хибним є і висновок відповідача з приводу порушень відповідності тендерної документації вимогам законодавства.

Так, у Висновку зазначається, що тендерна документація та проект договору про закупівлю не враховують вимоги, встановлені статтями 3, 5, 7, 16, 17 Рамкової угоди щодо: обмежувальних заходів ЄС, правил щодо прийнятності осіб, суб`єктів і матеріалів для постачання, вимог щодо прозорості, забезпечення публічності та зберігання документів.

Водночас, тендерна документація до Закупівлі була розроблена відповідно до вимог Закону України «Про публічні закупівлі» та постанови КМУ № 1178, які є основними нормативними актами, що регулюють процес закупівель в Україні. Рамкова угода не є актом прямої дії у сфері публічних закупівель, а лише визначає загальні принципи співпраці між Україною та ЄС у межах програми Ukraine Facility.

При цьому, після ознайомлення із Висновком стосовно моніторингу Закупівлі, Додатковою угодою № 3 від 28.03.2025 до договору про закупівлю робіт за державні кошти № 2/25 від 19.02.2025, Замовник усунув усі претензії відповідача щодо не врахованих умов Рамкової угоди у Договорі, шляхом внесення змін до Договору.

Тобто, позивач разом із підрядником - ТОВ «Сумимостобуд», добровільно уклав Додаткову угоду № 3 від 28.03.2025 до договору про закупівлю робіт за державні кошти №2/25 від 19.02.2025, якою додано положення щодо відповідності умов Договору вимогам Рамкової угоди, врегульовано питання щодо обмежувальних заходів ЄС, уточнено умови використання коштів у межах Ukraine Facility (а.с. 40-41).

Таким чином, всі зауваження Управління Північно-Східного офісу Держаудитслужби були усунуті законним способом, передбаченим Законом України «Про публічні закупівлі».

Відтак, вжиті Замовником заходи усувають правові підстави для застосування будь-яких негативних наслідків, зокрема розірвання договору або визнання його умов такими, що суперечать міжнародним зобов`язанням України.

За встановлених у даній справі обставин та з урахуванням вище викладеного, спірний висновок не може вважатися правомірним та підлягає скасуванню судом.

За правилами частини першої статті 9 Кодексу адміністративного судочинства України, розгляд і вирішення справ в адміністративних судах здійснюються на засадах змагальності сторін та свободи в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.

Відповідно до положень частин першої та другої статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу. В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

У таких справах суб`єкт владних повноважень не може посилатися на докази, які не були покладені в основу оскаржуваного рішення, за винятком випадків, коли він доведе, що ним було вжито всіх можливих заходів для їх отримання до прийняття оскаржуваного рішення, але вони не були отримані з незалежних від нього причин.

Задовольняючи позов, суд також ураховує, що застосований відповідачем до позивача засіб фінансового контролю у вигляді зобов`язання вжити заходів щодо усунення виявлених порушень в установленому законодавством порядку, зокрема шляхом розірвання договору є непропорційним, оскільки відповідачем не встановлено: будь-яких негативних наслідків для процедури закупівлі, порушення прав будь-яких осіб, а також не встановлено отримання позивачем неправомірних вигод чи переваг.

Також відповідачем не встановлено, що виявлене ним порушення є істотним, свідчить про неефективне, незаконне, нецільове використання бюджетних коштів.

Враховуючи наведене, суд дійшов висновку, що Управління Північно-східного офісу Держаудитслужби в Сумській області, приймаючи оскаржуваний висновок, діяло протиправно, тобто без урахування усіх обставин, що мають значення для прийняття такого рішення, непропорційно, зокрема, без дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи, і цілями, на досягнення яких спрямоване таке рішення.

Відповідач як суб`єкт владних повноважень не довів повноти правопорушення позивача у сфері публічних закупівель, а його відсутність у спірних правовідносинах доводить протиправність оскаржуваного рішення та необхідність його скасування, що відповідає меті адміністративного судочинства при вирішенні спорів цієї категорії. Натомість, доводи та аргументи позивача, якими останній обґрунтовував позовні вимоги, знайшли своє підтвердження за наслідками розгляду справи по суті, а тому, суд дійшов висновку, що позовні вимоги підлягають до задоволення повністю.

Відповідно до п.58 рішення Європейського суду з прав людини у справі Серявін та інші проти України від 10.02.2010 року, заява 4909/04, Суд повторює, що згідно з його усталеною практикою, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (рішення у справі Руїс Торіха проти Іспанії від 09.12.1994 року, серія A, N 303-A, п.29).

Враховуючи зазначену позицію Європейського суду з прав людини, суд надав відповідь на всі аргументи сторін, які мають значення для правильного вирішення справи.

За правилами частини першої статті 139 Кодексу адміністративного судочинства України, при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень у конкретних спірних правовідносинах, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.

З огляду на викладене, сплачена сума судового збору в розмірі 3028,00 грн підлягає стягненню на користь позивача за рахунок бюджетних асигнувань відповідача.

Керуючись ст.ст. 2, 77, 90, 139, 143, 241-246, 250, 255, 295 КАС України, суд, -

У Х В А Л И В:

Позов Управління капітального будівництва та дорожнього господарства Сумської міської ради до Управління Північно-східного офісу Держаудитслужби України в Сумській області, третя особа - ТОВ "Сумимостобуд", про визнання протиправним та скасування висновку задовольнити.

Визнати протиправним та скасувати висновок Управління Північно-Східного офісу Держаудитслужби України від 17.03.2025 про результати моніторингу процедури закупівлі UA-2024-12-31-002886-а.

Стягнути на користь Управління капітального будівництва та дорожнього господарства Сумської міської ради () за рахунок бюджетних асигнувань Управління Північно-східного офісу Держаудитслужби України в Сумській області () судовий збір у розмірі 3028,00 грн.

Рішення може бути оскаржено до Другого апеляційного адміністративного суду шляхом подачі апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня складення повного рішення.

Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Суддя Н.В. Савицька