Справа № 619/7661/25
Суддя: Пруднікова О. В.
Дата ухвалення: 2025-12-30 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

справа № 619/7661/25
провадження № 2-а/619/92/25
УХВАЛА

30 грудня 2025 року м. Дергачі

Суддя Дергачівського районного суду Харківської області Пруднікова О.В., вирішуючи питання про відкриття провадження у справі за позовом ОСОБА_1 до ІНФОРМАЦІЯ_1 про скасування постанови про адміністративне правопорушення,-

встановила:

ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом до ІНФОРМАЦІЯ_1 , у якому просить визнати протиправною та скасувати постанову №1/1296 від 08.08.2025 у справі про притягнення його до адміністративного правопорушення за ч. 3 ст. 210 КУпАП, а провадження у справі закрити.

Ухвалою суду від 22.12.2025 позовну заяву було залишено без руху у зв`язку з її невідповідністю вимогам ст. 289 КУПАП України, а саме: позивач пропустив строк на оскарження постанови, не зазначив поважних причин пропуску строку, не надав докази отримання оскаржуваної постанови, не заявляв клопотання про поновлення строку на оскарження постанови.

Позивачу було надано строк десять днів з дня отримання ухвали для виправлення вищезазначених недоліків.

29 грудня 2025 року позивач надав до суду заяву про усунення недоліків позовної заяви, проте недоліки вказані в ухвалі суду від 22.12.2025 не усунув не зазначив поважних причин пропуску строку, не надав докази отримання оскаржуваної постанови, не заявив клопотання про поновлення строку на оскарження постанови.

Так, ОСОБА_1 у заяві про усунення недоліків посилається на те, що після того як він отримав протокол, працівники ТЦК його запевнили, що протокол буде анульовано, отже фактично ОСОБА_1 був повідомлений про закриття справи про адміністративне правопорушення та як особа без відповідних владних повноважень та юридичної освіти не міг перевірити подальші дії відповідача. Копія оскаржуваної постанови не була надіслана позивачу, про що свідчить відсутність відмітки у самій постанові, яку позивач побачив лише 09.12.2025 через систему виконавчих проваджень.

Проаналізувавши матеріали поданої заяви, суд дійшов висновку про неусунення вказаних в ухвалі суду від 22.12.2025 недоліків, з огляду на наступне.

За змістом частини першої статті 122 КАС України адміністративний позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Для захисту прав, свобод та інтересів особи цим Кодексом та іншими законами можуть встановлюватися інші строки для звернення до адміністративного суду, які, якщо не встановлено інше, обчислюються з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів (частина третя статті 122 КАС України).

Відповідно до ч. 2 ст. 286 КАС України позовну заяву щодо оскарження рішень суб`єктів владних повноважень у справах про притягнення до адміністративної відповідальності може бути подано протягом десяти днів з дня ухвалення відповідного рішення (постанови).

Установлення законом строків передбачено з метою дисциплінування учасників адміністративного судочинства та своєчасного виконання ними передбачених КАС України певних процесуальних дій. Інститут строків в адміністративному процесі сприяє досягненню юридичної визначеності в публічно-правових відносинах, а також стимулює учасників адміністративного процесу добросовісно ставитися до виконання своїх обов`язків. Ці строки обмежують час, протягом якого такі правовідносини можуть вважатися спірними; після їх завершення, якщо ніхто не звернувся до суду за вирішенням спору, відносини стають стабільними (п. 31 постанови Великої Палати Верховного Суду від 17.04.2025 у справі № 990/20/25).

Відповідно до частини першої статті 121 КАС України суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення.

Особа, яка заявляє відповідне клопотання, згідно із частиною першою статті 77 КАС України повинна навести доводи і подати докази на підтвердження того, що пропуск такого строку дійсно пов`язаний з об`єктивно непереборними обставинами чи істотними перешкодами.

Норми КАС України не містять вичерпного переліку підстав, які вважаються поважними для вирішення питання про поновлення пропущеного процесуального строку. Такі причини визначаються в кожному конкретному випадку з огляду на обставини справи.

У постанові від 08.10.2020 в справі № 9901/32/20 Велика Палата Верховного Суду виснувала, що правовий інститут строків звернення до адміністративного суду за захистом свого порушеного права не містить вичерпного, детально описаного переліку причин чи критеріїв їх визначення. Натомість закон запроваджує оцінні, якісні параметри визначення таких причин - вони повинні бути поважними, реальними або непереборними і об`єктивно нездоланними на час плину строків звернення до суду. Ці причини (чи фактори об`єктивної дійсності) мають бути несумісними з обставинами, коли суб`єкт звернення до суду знав або не міг не знати про порушене право, ніщо правдиво йому не заважало звернутися до суду, але цього він не зробив і через власну недбалість, легковажність, байдужість, неорганізованість чи інші подібні за суттю ставлення до права на доступ до суду порушив ці строки.

Інакшого способу визначити, які причини належить віднести до поважних, ніж через зовнішню оцінку (кваліфікацію) змісту конкретних обставин, хронологію та послідовність дій суб`єкта правовідносин перед зверненням до суду за захистом свого права, немає. Під таку оцінку мають потрапляти певні явища, фактори та їх юридична природа; тривалість строку, який пропущений; те, чи могли і яким чином певні фактори завадити вчасно звернутися до суду, чи перебувають вони у причинному зв`язку із пропуском строку звернення до суду; яка була поведінка суб`єкта звернення протягом цього строку; які дії він вчиняв, і чи пов`язані вони з готуванням до звернення до суду тощо (пункт 7 постанови Великої Палати Верховного Суду від 08.10.2020 у справі № 9901/32/20).

Згідно з позицією Верховного Суду у постановах від 30.09.2021 у справі № 320/3307/21, від 20.03.2024 у справі № 560/14349/23, від 08.10.2024 у справі №580/3881/20, причина пропуску строку звернення до суду може вважатися поважною, якщо вона одночасно відповідає таким умовам: 1) це обставина або кілька обставин, яка безпосередньо унеможливлює або ускладнює можливість вчинення процесуальних дій у визначений законом строк; 2) це обставина, яка виникла об`єктивно, незалежно від волі особи, яка пропустила строк; 3) ця причина виникла протягом строку, який пропущено; 4) ця обставина підтверджується належними і допустимими засобами доказування.

Отже, поважними причинами пропуску строку визнаються лише ті обставини, які були чи об`єктивно є непереборними, тобто не залежать від волевиявлення особи, що звернулась з адміністративним позовом, пов`язані з дійсно істотними обставинами, перешкодами чи труднощами, що унеможливили своєчасне звернення до суду. Такі обставини мають бути підтверджені відповідними та належними доказами.

Частина друга статті 44 КАС України покладає на учасників справи обов`язок добросовісно користуватися належними їм процесуальними правами і неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

Отже, позивач як особа, зацікавлена у поданні позову, повинен вчиняти усі можливі та залежні від нього дії, використовувати у повному обсязі наявні засоби та можливості, передбачені законодавством.

З матеріалів справи вбачається, що ОСОБА_1 був належним чином повідомлений про розгляд справи про адміністративне правопорушення, який відбувся 08.08.2025, про що свідчить його особистий підпис у протоколі від 04.08.2025.

Як вбачається зі змісту позовної заяви, оскаржувана постанова про накладення адміністративного стягнення по справі про адміністративне правопорушення № 1/1296 винесена 08.08.2025.

Разом з тим, жодних доказів, які б підтверджували обставини, на які позивач посилається як на причини поважності пропуску строку звернення до суду, до позовної заяви не додано.

Будь-яких інших належних та допустимих доказів вручення позивачу копії оскаржуваної постанови, а також вжитих для її отримання заходів матеріали поданої заяви не містять.

Вказане в сукупності свідчить про те, що позивач ОСОБА_1 був достеменно обізнаний щодо справи про адміністративне правопорушення стосовно нього.

В цьому контексті суд зауважує, що позивач, дізнавшись про порушення своїх прав, свобод чи законних інтересів, не був позбавлений можливості звернутися до суду з позовом у встановлені строки та одночасно заявити клопотання про витребування оскаржуваної постанови, якщо у нього існували труднощі в отриманні її копії.

У постанові від 11.04.2024 у справі № 990/330/23 Велика Палата Верховного Суду виснувала, що хоча ч. 8 ст. 169 КАС України і передбачає право повторного звернення до адміністративного суду в разі повернення позовної заяви, але разом з тим це не виключає необхідності дотримання встановленого законом порядку відповідного звернення. Тож, якщо позов подано з пропуском встановленого законом строку звернення до суду, позивач має обгрунтувати поважність причин, з яких строк був пропущений з підтвердженням підстав для поновлення строку належними доказами, а суд, у свою чергу, з`ясувати, чи достатньо підстав для визнання причин пропуску строку звернення з позовом поважними (пункти 6.36-6.37).

Наведені позивачем обставини не свідчать про існування об`єктивно непереборних або дійсно істотних обставин, перешкод чи труднощів, що унеможливили звернення до суду в розумні строки.

Водночас, будь-які докази, які б підтверджували об`єктивну неможливість звернення до суду з даним позовом після того як позивача 04.08.2025 було повідомлено про розгляд справи про адміністративне правопорушення 08.08.2025 позивач звернувся з позовом тільки 16.12.2025. При цьому поважних причин неподання позовної заяви протягом такого тривалого часу позивачем суду не надано.

Посилання позивача на те, що працівники відповідача його повідомили про анулювання протоколу не підтверджені жодними доказами, тому суд не бере їх до уваги.

За наведених обставин, позивач не навів змістовних і вагомих аргументів щодо вчинення ним всіх необхідних і можливих дій, щоб реалізувати його процесуальні права з метою його захисту в судовому порядку, та не довів належними доказами, що в цій справі можливість вчасного подання позовної заяви не мала суб`єктивного характеру та не залежала від його волевиявлення.

Отже, причини пропуску строку звернення до суду, наведені в заяві про усунення недоліків, не є поважними, тому недоліки позовної заяви не можна вважати усунутими.

Крім того, позивач не порушує питання про поновлення строку на оскарження постанови відповідача.

Якщо заяву не буде подано особою в зазначений строк або вказані нею підстави для поновлення строку звернення до адміністративного суду будуть визнані неповажними, суд повертає позовну заяву (частина друга статті 123 КАС України).

Відповідно до п. 1, 9 частини четвертої статті 169 КАС України позовна заява повертається, якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви, яку залишено без руху, у встановлений судом строк, а також у випадках, передбачених частиною другою статті 123 цього Кодексу.

Про повернення позовної заяви суд постановляє ухвалу (ч. 6 ст. 169 КАС України).

Враховуючи викладене, оскільки позивач не усунув всіх зазначених в ухвалі Дергачівського районного суду Харківської області від 22.12.2025 не зазначив поважних причин пропуску строку, не надав докази отримання оскаржуваної постанови, не заявив клопотання про поновлення строку на оскарження постанови, позовна заява підлягає поверненню позивачу.

За ч. 8 ст. 169 КАС України повернення позовної заяви не позбавляє права повторного звернення до адміністративного суду в порядку, встановленому законом.

Керуючись ст. 169 КАС України, суддя

постановила:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ІНФОРМАЦІЯ_1 про скасування постанови про адміністративне правопорушення повернути позивачу.

Роз`яснити, що повернення заяви не перешкоджає повторному зверненню із позовною заявою до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для повернення заяви.

Ухвалу суду може бути оскаржено до Другого апеляційного адміністративного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення. Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Суддя О. В. Пруднікова