Справа № 160/34971/25
Суддя: Царікова Олена Василівна
Дата ухвалення: 2025-12-29 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А

29 грудня 2025 рокуСправа № 160/34971/25

Суддя Дніпропетровського окружного адміністративного суду Царікова О.В., перевіривши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до Довгинцівського відділу державної виконавчої служби у місті Кривому розі Південно-Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Дніпро), третя особа-1 ОСОБА_2 , третя особа-2 ОСОБА_3 про протиправною бездіяльність та зобов`язання вчинити певні дії, -

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 звернувся до Дніпропетровського окружного адміністративного суду із позовом до Довгинцівського відділу державної виконавчої служби у місті Кривому розі Південно-Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Дніпро), третя особа-1 ОСОБА_2 , третя особа-2 ОСОБА_3 , в якому просить:

визнати протиправною бездіяльність Довгинцівського відділу державної виконавчої служби у місті Кривому Розі Південно-Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Дніпро);

зобов`язати Довгинцівський відділ державної виконавчої служби у місті Кривому Розі Південно-Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Дніпро) зняти арешт з частини майна, а саме: частина нежитлової будівлі, реєстраційний номер: НОМЕР_1 , що розташована на земельній ділянці кадастровий номер: :02:066:0017, адреса нерухомого майна: АДРЕСА_1 , загальна площа: 575,8 кв.м., форма власності: приватна спільна часткова , частка власності: 1/4 , що належить ОСОБА_1 (підстава виникнення права власності: договір купівлі-продажу, ВРХ №414359, ВРХ №414360, ВРХ №414361 від 12.09.2012р.), накладений постановою про арешт майна боржника та оголошення заборони на його відчуження у ВП № 43443964 від 30.10.2014р.; постановою про арешт майна боржника та оголошення заборони на його відчуження у ВП № 43443964 від 19.01.2015р.; постановою про арешт майна боржника та оголошення заборони на його відчуження у ВП № 43444034 від 26.05.2014р.

Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 15 грудня 2025 року у справі № 160/34971/25 позовну заяву ОСОБА_1 до Довгинцівського відділу державної виконавчої служби у місті Кривому розі Південно-Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Дніпро), третя особа-1 ОСОБА_2 , третя особа-2 ОСОБА_3 про протиправною бездіяльність та зобов`язання вчинити певні дії залишено без руху. Встановлено позивачу термін для усунення недоліків протягом п`яти днів з дня отримання копії цієї ухвали шляхом подання обґрунтованої заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду з доказами в підтвердження поважності причин пропуску строку.

22.12.2025 до суду від позивача надійшла заява про усунення недоліків адміністративного позову, в якій позивачем зазначено, що оскільки предметом позову є оскарження бездіяльності Довгинцівського відділу державної виконавчої служби у місті Кривому Розі Південн -Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Дніпро), щодо не скасування арешту з частини майна, а саме частина нежитлової будівлі, реєстраційний номер: НОМЕР_1 , що розташована на земельній ділянці кадастровий номер:

:02:066:0017, адреса нерухомого майна: АДРЕСА_1 , загальна площа: 575,8 кв.м., форма власності: приватна спільна часткова, частка власності: 1/4, що належить ОСОБА_1 (підстава виникнення права власності: договір купівлі-продажу, ВРХ №414359, ВРХ 414360, ВРХ №414361 від 12.09.2012р.), накладений Постановою про арешт майна боржника та оголошення заборони на його відчуження у ВП №43443964 від 30.10.2014р.; Постановою про арешт майна боржника та оголошення заборони на його відчуження у ВП № 43443964 від 19.01.2015р.; Постановою про арешт майна боржника та оголошення заборони на його відчуження у ВП № 43444034 від 26.05.2014р., а не рішення суб`єкта владних повноважень про відмову у скасуванні арешту, ОСОБА_1 звернувся із зазначеною скаргою в межах процесуального строку. Отже, десятиденний строк звернення до суду почався з моменту виникнення бездіяльності з 01.12.2025 року, а позов подано в межах цього строку.

Особливості провадження у справах з приводу рішень, дій або бездіяльності органу державної виконавчої служби, приватного виконавця передбачені ст. 287 КАС України.

Відповідно до п. 1 ч. 2 ст. 287 КАС України позовну заяву може бути подано до суду у десятиденний строк з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення її прав, свобод чи інтересів.

Позивач звернувся з позовом, в якому просить суд визнати протиправною бездіяльність Довгинцівського відділу державної виконавчої служби у місті Кривому Розі Південно-Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Дніпро); зобов`язати Довгинцівський відділ державної виконавчої служби у місті Кривому Розі Південно-Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Дніпро) зняти арешт з частини майна, а саме: частина нежитлової будівлі, реєстраційний номер: НОМЕР_1 , що розташована на земельній ділянці кадастровий номер: :02:066:0017, адреса нерухомого майна: АДРЕСА_1 , загальна площа: 575,8 кв.м., форма власності: приватна спільна часткова , частка власності: 1/4 , що належить ОСОБА_1 (підстава виникнення права власності: договір купівлі-продажу, ВРХ №414359, ВРХ №414360, ВРХ №414361 від 12.09.2012р.), накладений постановою про арешт майна боржника та оголошення заборони на його відчуження у ВП № 43443964 від 30.10.2014р.; постановою про арешт майна боржника та оголошення заборони на його відчуження у ВП № 43443964 від 19.01.2015р.; постановою про арешт майна боржника та оголошення заборони на його відчуження у ВП № 43444034 від 26.05.2014р.

Разом з тим з позовною заявою позивач звернувся до суду через систему «Електронний суд» 09.12.2025, тобто із значним пропуском десятиденного строку звернення до суду.

За вимогами ч. 6 ст. 161 КАС України у разі пропуску строку звернення до адміністративного суду позивач зобов`язаний додати до позову заяву про поновлення цього строку та докази поважності причин його пропуску.

Суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення (ч. 1 ст. 121 КАС України).

Відповідно до статті 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» суди застосовують як джерело права при розгляді справ Конвенцію про захист прав людини і основоположних свобод та практику Європейського суду з прав людини.

У пункті 45 рішення Європейського суду з прав людини від 28 жовтня 1998 року «Перез де Рада Каванілес проти Іспанії» зазначено, що процесуальні строки (строки позовної давності) є обов`язковими для дотримання; правила регулювання строків для подання скарги, безумовно, мають на меті забезпечення належного відправлення правосуддя і дотримання принципу юридичної визначеності; зацікавлені особи повинні розраховувати на те, що ці правила будуть застосовані.

У пункті 44 рішення Європейського суду з прав людини від 28 жовтня 1998 року «Осман проти Сполученого королівства» та пункті 54 рішення від 19 червня 2001 року «Круз проти Польщі» зазначено, що, реалізуючи пункт 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, кожна держава-учасниця цієї Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони і обмеження, зміст яких - не допустити судовий процес у безладний рух.

Таким чином, строк звернення до адміністративного суду - це строк, у межах якого особа, яка має право на позов, повинна звернутися до адміністративного суду для захисту своїх прав у публічно-правових відносинах. Ці строки обмежують час, протягом якого такі правовідносини можуть вважатися спірними.

Встановлення процесуальних строків законом передбачено з метою дисциплінування учасників адміністративного судочинства та своєчасного виконання ними передбачених КАС певних процесуальних дій. Інститут строків в адміністративному процесі сприяє досягненню юридичної визначеності в публічно-правових відносинах, а також стимулює учасників адміністративного процесу добросовісно ставитися до виконання своїх обов`язків.

За загальним правилом, перебіг строку на звернення до адміністративного суду починається від дня виникнення права на адміністративний позов, тобто коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Позивач вважає, що строк звернення до адміністративного суду не є пропущеним.

Позивачем у позовній заяві та заяві про усунення недоліків зазначено, що заява про скасування арешту від 13.11.2025 була отримана відповідачем 01.12.2025, а тому подана позовна заява подається в межах строку на оскарження дій та бездіяльності відповідача.

Проте суд не погоджується з означеними доводами позивача, оскільки як встановлено судом з бази даних "Діловодство спеціалізованого суду" позивач ще 29.09.2025 року звернувся до Дніпропетровського окружного адміністративного суду із аналогічною позовною заявою, яка 06.10.2025 ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду у справі № 160/28020/25 була залишена без руху, встановлено позивачу термін для усунення недоліків протягом десяти днів з дня отримання копії цієї ухвали шляхом подання обґрунтованої заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду з доказами в підтвердження поважності причин пропуску строку. Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду заяву ОСОБА_1 про залишення позову без розгляду у справі №160/28020/25 за позовною заявою ОСОБА_1 до Довгинцівського відділу державної виконавчої служби у місті Кривому розі Південно-Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Дніпро), третя особа-1 ОСОБА_2 , третя особа-2 ОСОБА_3 про протиправною бездіяльність та зобов`язання вчинити певні дії задоволено частково. Позовну заяву ОСОБА_1 до Довгинцівського відділу державної виконавчої служби у місті Кривому розі Південно-Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Дніпро), третя особа-1 ОСОБА_2 , третя особа-2 ОСОБА_3 про протиправною бездіяльність та зобов`язання вчинити певні дії повернуто заявнику.

Отже, звернувшись вдруге з аналогічним позовом, позивач посилається на те, що заява про скасування арешту від 13.11.2025 була отримана відповідачем 01.12.2025 року, а тому подана позовна заява подається в межах строку на оскарження дій та бездіяльності відповідача, проте означені доводи не відповідають дійсності та встановленими судом обставинами, оскільки позивачу про протиправність дій/бездіяльності відповідача було відомо на момент подання первісного позову до суду у справі № 160/28020/25.

Суд звертає увагу на той факт, що повторне звернення до адміністративного суду після повернення позовної заяви допускається, але в порядку, передбаченому Кодексом адміністративного судочинства України для подання позовної заяви, в тому числі і з дотриманням строків звернення до адміністративного суду встановлених, зокрема ст. 181 КАС України.

В даному випадку, в десятиденний строк, встановлений ч. 2 ст. 181 КАС України.

Однак, повернення позовної заяви позивачу не може бути визнано судом поважною причиною пропуску строку для звернення до адміністративного суду, оскільки це сталося внаслідок того, що саме позивач не належним чином підготував позовну заяву, а не з об`єктивних та поважних причин.

Крім того, наведені позивачем у даному позові підстави пропуску строку були розглянуті та встановлені судом в іншій адміністративній справі №160/28020/25, що виключає їх розгляд та доведення у іншій адміністративній справі згідно з положенням ч. 1 ст. 72 Кодексу адміністративного судочинства України.

Суд зазначає, що поважними причинами визнаються лише ті обставини, які були чи об`єктивно є непереборними, тобто не залежать від волевиявлення особи, що звернулась з адміністративним позовом, пов`язані з дійсно істотними обставинами, перешкодами чи труднощами, що унеможливили своєчасне звернення до суду. Такі обставини мають бути підтверджені відповідними та належними доказами.

Вказане узгоджується з правовою позицією Верховного Суду у постанові від 17.07.2018 у справі №521/21851/16-а, у постанові від 31.03.2021 у справі №240/12017/19.

Отже, позивачу недостатньо лише послатись на необізнаність про порушення прав та інтересів; при зверненні до суду позивач повинен довести той факт, що він не міг дізнатися про порушення свого права й саме із цієї причини не звернувся за його захистом до суду не у визначений законом строк.

Таким чином, позивачем пропущено строк звернення із позовом до суду, встановлений встановлений п.1 ч.2 ст.287 КАС України, заяву про поновлення пропущеного строку на звернення до адміністративного суду позивачем не надано.

Таким чином, станом на 29 грудня 2025 року вимоги ухвали позивачем не виконані, недоліки позовної заяви не усунуті.

Відповідно до п.1 ч.4 ст.169 КАС України, позовна заява повертається позивачеві, якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви, яку залишено без руху, у встановлений судом строк.

Повернення позовної заяви не позбавляє права повторного звернення до адміністративного суду в порядку, встановленому законом (ч. 8 ст. 169 КАС України).

Відповідно до частини шостої статті 169 КАС України про повернення позовної заяви суд постановляє ухвалу.

Керуючись ч. 2 ст. 123, п.1 ч.4 ст.169, ст. ст. 256, 295 КАС України, суддя,

ПОСТАНОВИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 до Довгинцівського відділу державної виконавчої служби у місті Кривому розі Південно-Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Дніпро), третя особа-1 ОСОБА_2 , третя особа-2 ОСОБА_3 про протиправною бездіяльність та зобов`язання вчинити певні дії, повернути позивачеву.

Копію ухвали про повернення позовної заяви надіслати особі яка її подала.

Відповідно до ч. 8 ст. 169 Кодексу адміністративного судочинства України повернення позовної заяви не позбавляє права повторного звернення до адміністративного суду в порядку, встановленому законом.

Ухвала суду набирає законної сили у строк, встановлений ст. 256 Кодексу адміністративного судочинства України та може бути оскаржена у відповідності до вимог ст. 295 Кодексу адміністративного судочинства України.

Суддя О.В. Царікова