Справа № 320/64160/25
Суддя: Білоноженко М.А.
Дата ухвалення: 2025-12-26 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

КИЇВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А

26 грудня 2025 року м. Київ 320/64160/25

Суддя Київського окружного адміністративного суду Білоноженко М.А.,

розглянувши матеріали адміністративної справи

за позовомОСОБА_1
доОбухівської селищної ради Дніпровського району Дніпропетровської області
провизнання протиправною бездіяльності, зобов`язання вчинити дії
встановив:

ОСОБА_1 звернувся до Київського окружного адміністративного суду з позовом до Обухівської селищної ради Дніпровського району Дніпропетровської області, в якому просив суд:

- визнати протиправною бездіяльність Обухівської селищної ради Дніпровського району Дніпропетровської області;

- зобов?язати Обухівську селищну раду Дніпровського району Дніпропетровської області видати розпорядження, яким: - визнати повноваження Обухівського селищного голови та вважати ОСОБА_2 таким, що вступив на посаду Голови Обухівської селищної ради Дніпровського району Дніпропетровської області;

- зарахувати ОСОБА_2 до штату Обухівської селищної ради Дніпровського району Дніпропетровської області;

- зобов?язати Обухівську селищну раду Дніпровського району Дніпропетровської області видати розпорядження про зарахування ОСОБА_2 до штату Обухівської селищної ради Дніпровського району Дніпропетровської області.

Відповідно до частини 1 статті 171 Кодексу адміністративного судочинства України (надалі - КАС України) суддя після одержання позовної заяви з`ясовує, зокрема, чи: відповідає позовна заява вимогам, встановленим статтями 160, 161, 172 цього Кодексу; позов подано у строк, установлений законом (якщо позов подано з пропущенням встановленого законом строку звернення до суду, то чи достатньо підстав для визнання причин пропуску строку звернення до суду поважними); немає інших підстав для залишення позовної заяви без руху, повернення позовної заяви або відмови у відкритті провадження в адміністративній справі, встановлених цим Кодексом.

З`ясовуючи підсудність адміністративної справи, суд зазначає наступне.

Відповідно до частини 1 статті 25 КАС України адміністративні справи з приводу оскарження індивідуальних актів, а також дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень, які прийняті (вчинені, допущені) стосовно конкретної фізичної чи юридичної особи (їх об`єднань), вирішуються за вибором позивача адміністративним судом за зареєстрованим у встановленому законом порядку місцем проживання (перебування, знаходження) цієї особи-позивача або адміністративним судом за місцезнаходженням відповідача, крім випадків, визначених цим Кодексом.

Водночас положеннями частин 1 та 2 статті 26 КАС України визначено підсудність справ за місцем проживання або місцезнаходженням відповідача. Відповідно до частин першої, другої статті 26 КАС України позови до фізичної особи пред`являються в суд за зареєстрованим у встановленому законом порядку місцем її проживання або перебування, якщо інше не передбачено цим Кодексом. Позови до юридичних осіб пред`являються в суд за їхнім місцезнаходженням згідно з Єдиним державним реєстром юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань, якщо інше не передбачено цим Кодексом.

З аналізу вищенаведених норм процесуального закону вбачається, що КАС України встановлює декілька видів територіальної підсудності, в тому числі: загальну (залежно від місця проживання чи місцезнаходження відповідача) та альтернативну (за вибором позивача).

Тобто, якщо предметом адміністративного позову є оскарження правових актів індивідуальної дії, а також дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень, які прийняті (вчинені, допущені) стосовно конкретної особи, то позивач може скористатися правом альтернативної підсудності.

У зв`язку з цим, у даному випадку, застосуванню підлягають положення частини 1 статті 25 КАС України (підсудність за вибором позивача адміністративним судом за зареєстрованим у встановленому законом порядку місцем проживання (перебування, знаходження) цієї особи-позивача або адміністративним судом за місцезнаходженням відповідача, крім випадків, визначених цим Кодексом).

Позовну заяву позивачем подано до Київського окружного адміністративного суду.

Позивачем зазначено, що місце проживання останнього є АДРЕСА_1 .

Проте жодного доказу на підтвердження даного факту до позовної заяви не долучено.

Згідно копії конверта, долученого до позовної заяви, відповідачем на адресу позивача направлялось поштове відправлення, за адресою: АДРЕСА_2 .

Відповідачем у справі є Обухівська селищна рада Дніпровського району Дніпропетровської області місцезнаходження якої Дніпропетровська область, Дніпровський район, смт. Обухівка, вул. Центральна, 35.

Враховуючи зазначене, розгляд даної справи підсудний Дніпропетровському окружного адміністративного суду.

При цьому посилання позивача на те, що він подає позовну заяву за своїм фактичним місцем проживання ( АДРЕСА_1 ) не заслуговує на увагу з огляду на таке.

Юрисдикція (підсудність) адміністративних спорів (справ) є правовим інститутом, який містить адміністративно-процесуальні норми, що розмежовують компетенцію щодо розгляду і вирішення адміністративних справ між окремими інституціями судової системи та між адміністративними судами одного інституційного рівня. Визначення компетентного суду для розгляду адміністративної справи провадиться, серед іншого, залежно від предмета публічно-правового спору або його суб`єктного складу, територіальних меж юрисдикції певного суду, функцій при розгляді справи, які виконує певний суд судової системи. Предметною юрисдикцією адміністративних судів є сукупність правил, що визначають чи розмежовують компетенції судів з розгляду адміністративних справ у першій інстанції залежно від предмета публічно-правового спору. Територіальна юрисдикція (підсудність) адміністративних судів - це сукупність правил, що визначають розмежування компетенції адміністративних судів одного рівня щодо розгляду адміністративних справ у першій інстанції залежно від території, на яку поширюється їхня діяльність. Інстанційною юрисдикцією адміністративних судів вважають правила, що визначають розмежування компетенції цих судів різного рівня при розгляді адміністративних справ.

Аналогічних висновків Велика Палата Верховного Суду дійшла у постанові від 26.08.2019р. у справі № 855/364/19 та у постанові від 07.03.2024р. по справі №990/340/23.

Згідно положень статті 3 Закону України "Про свободу пересування та вільний вибір місця проживання в Україні" реєстрація - внесення інформації до реєстру територіальної громади, документів, до яких вносяться відомості про місце проживання/перебування особи, із зазначенням адреси житла/місця перебування із подальшим внесенням відповідної інформації до Єдиного державного демографічного реєстру в установленому Кабінетом Міністрів України порядку.

Верховний Суд у складі Об`єднаної палати Касаційного цивільного суду у постанові від 24.06.2024 по справі № 554/7669/21 зазначив, що стаття 125 Конституції України встановлює, що судоустрій в Україні будується за принципами територіальності та спеціалізації і визначається законом. Згідно зі статтею 17 Закону України «Про судоустрій і статус суддів» судоустрій будується за принципами територіальності, спеціалізації та інстанційності.

Принцип територіальності забезпечує територіальне розмежування компетенції судів загальної юрисдикції і зумовлений потребою доступності правосуддя на всій території України.

Принцип територіальності реалізується через правила територіальної юрисдикції (підсудності) справ.

Правила територіальної підсудності визначають розмежування компетенції судів першої інстанції щодо розгляду справ, підвідомчих загальним судам, за територіальною ознакою. Крім того, правила територіальної підсудності дають можливість визначити конкретний місцевий суд, який повинен розглядати справу як суд першої інстанції.

Відповідно до пункту 3, 4 Порядку декларування та реєстрації місця проживання (перебування), затвердженому постановою Кабінету Міністрів України від 7 лютого 2022 р. № 265, декларування/реєстрація місця проживання (перебування), зняття із задекларованого/зареєстрованого місця проживання (перебування), зміна місця проживання (перебування), скасування декларування/реєстрації місця проживання (перебування) особи здійснюється органом реєстрації, на території територіальної громади, на яку поширюються повноваження відповідної ради.

Особа може задекларувати/зареєструвати своє місце проживання (перебування) лише за однією адресою. У разі коли особа проживає у двох і більше місцях, вона здійснює декларування/реєстрацію місця проживання (перебування) за однією з таких адрес за власним вибором. За адресою задекларованого/зареєстрованого місця проживання (перебування) з особою ведеться офіційне листування та вручення офіційної кореспонденції.

Пунктом 21 Порядку створення, ведення та адміністрування реєстрів територіальних громад, затвердженому постановою Кабінету Міністрів України від 07 лютого 2022 р. №265, передбачено, що до реєстру територіальної громади вносяться зокрема такі відомості як адреса задекларованого/зареєстрованого місця проживання (перебування).

Системний аналіз наведених норм права дає підстави для висновків про те, що реєстрація у встановленому законом порядку місця проживання/перебування має бути підтверджена у належний спосіб.

Позивачем не надано суду доказів на підтвердження проживання за адресою: АДРЕСА_1 .

Отже, для цілей визначення територіальної підсудності цієї справи до уваги необхідно брати відомості щодо зареєстрованого у встановленому законом порядку місця проживання (перебування, знаходження) особи-позивача, як того вимагає частина 1 статті 25 КАС України.

Судом виявлено, що у межах спірних правовідносин на територію Київської області та м. Києва не припадає ані офіційно зареєстроване місце проживання позивача, ані офіційно зареєстроване місцезнаходження відповідача суб`єкта владних повноважень.

Тому на ініційований заявником спір не поширюється територіальна юрисдикція Київського окружного адміністративного суду.

Згідно з пунктом 2 частини 1 статті 29 КАС України суд передає адміністративну справу на розгляд іншого адміністративного суду, якщо при відкритті провадження у справі суд встановить, що справа належить до територіальної юрисдикції (підсудності) іншого суду.

Відповідно до частин 6 та 8 статті 29 КАС України питання про передачу адміністративної справи, крім випадку, визначеного пунктами 4-6 частини першої цієї статті, суд вирішує ухвалою. Ухвалу про передачу адміністративної справи з одного адміністративного суду до іншого може бути оскаржено.

Передача адміністративної справи з одного суду до іншого на підставі відповідної ухвали, яка підлягає оскарженню, здійснюється не пізніше наступного дня після закінчення строку на оскарження такої ухвали, а в разі подання апеляційної скарги - після залишення її без задоволення.

Відповідно до частини 1 статті 318 КАС України, рішення суду підлягає скасуванню з направленням справи на розгляд за встановленою законом підсудністю, якщо рішення прийнято судом з порушенням правил юрисдикції (підсудності), визначених статтями 20, 22, 25-28 цього Кодексу.

Отже, порушення окружним адміністративним судом правил, як предметної так і територіальної підсудності є підставою для скасування судового рішення з направленням справи на розгляд за встановленою законом підсудністю.

З аналізу вищезазначених норм права, суд доходить висновку, що процесуальний закон забороняє адміністративним судам розглядати справи, які йому територіально не підсудні, і зобов`язує його направити таку справу на розгляд за встановленою законом підсудністю.

Керуючись статтями 19, 20, 29, 248, 256, 295 Кодексу адміністративного судочинства України, суд,

У Х В А Л И В:

Матеріали адміністративної справи №320/64160/25 за позовом ОСОБА_1 до Обухівської селищної ради Дніпровського району Дніпропетровської області про визнання протиправною бездіяльності, зобов`язання вчинити дії передати на розгляд до Дніпропетровського окружного адміністративного суду за підсудністю.

Інформацію по справі можна отримати на офіційному веб - порталі судової влади України за адресою: http://adm.ko.court.gov.ua/sud1070.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та може бути оскаржена до Другого апеляційного адміністративного суду шляхом подачі апеляційної скарги протягом п`ятнадцяти днів з дня її складення. Апеляційні скарги до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи подаються через Сумський окружний адміністративний суд.

Суддя Білоноженко М.А.