Справа № 681/1507/25
Суддя: Березюк Н. П.
Дата ухвалення: 2025-12-29 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

Справа 681/1507/25
№ 2-а/688/99/25
Ухвала

про залишення позовної заяви без руху

29 грудня 2025 року м. Шепетівка

Шепетівський міськрайонний суд Хмельницької області в складі судді Березюк Н.П., ознайомившись з матеріалами адміністративного позову ОСОБА_1 до Шепетівського районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Хмельницькій області про скасування постанови у справі про адміністративне правопорушення,

встановив:

13.11.2025 ОСОБА_1 звернувся до Полонського районного суду Хмельницької області з позовом про скасування постанови по справі про адміністративне правопорушення серії ЕНА №6086169, винесеної 04.11.2025 року інспектором Шепетівського РУП ГУНП в Хмельницькій області Бондарчуком Н.Ю. про притягнення його до адміністративної відповідальності за ч.4 ст. 126 КУпАП.

Ухвалою Полонського районного суду Хмельницької області від 18.11.2025 справу передано за підсудністю до Шепетівського міськрайонного суду Хмельницької області.

29.12.2025 справа надійшла до Шепетівського міськрайонного суду.

Суд встановив, що позовна заява подана без додержання вимог ст.161 КАС України, що зумовлює необхідність залишення позовної заяви без руху з таких підстав.

Відповідно до положень ч.1 ст.169 КАС України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Частиною 3 статті 161 КАС України передбачено, що до позовної заяви додається документ про сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

В поданій до суду позовній заяві позивач вказав, що згідно п. 13 ч.1 ст. 5 Закону України «Про судовий збір» звільнений від сплати судового збору, оскільки є учасником бойових дій, на підтвердження чого долучив до матеріалів позову копію відповідного посвідчення.

Відповідно до пункту 13 частини першої статті 5 Закону України «Про судовий збір» від сплати судового збору під час розгляду справи в усіх судових інстанціях звільняються учасники бойових дій, постраждалі учасники Революції Гідності, Герої України - у справах, пов`язаних з порушенням їхніх прав.

Пункт 13 статті 5 Закону України «Про судовий збір» кореспондується із положеннями статті 22 Закону України «Про статус ветеранів війни, гарантії їх соціального захисту», якою передбачено, що ветерани війни, до яких належать учасники бойових дій, отримують безоплатну правову допомогу щодо питань, пов`язаних з їх соціальним захистом, а також звільняються від усіх судових витрат, пов`язаних з розглядом цих питань.

Аналіз пункту 13 частини першої статті 5 Закону «Про сплату судовий збір» в сукупності з частиною другою статті 22 Закону України «Про статус ветеранів війни, гарантії їх соціального захисту» вказує на те, що учасники бойових дій звільняються від сплати судового збору стосовно пільг, прав та гарантій закріплених законодавством саме через набуття такого статусу.

Отже, Законом № 3674-VI звільнення від сплати судового збору осіб, які мають такий статус, обмежено справами, пов`язаними з порушенням їхніх прав. Тобто встановлені цим Законом положення стосуються випадків звернення до адміністративного суду за захистом прав, пов`язаних винятково зі статусом учасника бойових дій, і не поширюються на подання позовних заяв до суду із вимогами, що виходять за межі таких спірних правовідносин.

Згідно з матеріалів адміністративної справи, підставою для звернення до суду з даним адміністративним позовом стало ухвалення інспектором Шепетівського РУП ГУНП в Хмельницькій області Бондарчуком Н.Ю. постанови серії ЕНА №6086169 від 04.11.2025 року, якою ОСОБА_1 притягнутий до адміністративної відповідальності за ч. 4 ст. 126 КУпАП до покарання у виді штрафу в розмірі 20400 грн.

Враховуючи викладене, суд вважає, що вимоги позивача не пов`язані з порушенням його права на соціальний захист саме як учасника бойових дій. Тому судовий збір має бути сплачений на загальних підставах.

Наведена правова позиція викладена в постанові Великої Палати Верховного Суду від 12 лютого 2020 року справа № 545/1149/17, від 13 квітня 2020 р. справа № 9901/70/20.

Частиною першою статті 132 КАС України визначено, що судові витрати складаються із судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи.

Правові засади справляння судового збору, платників, об`єкти та розміри ставок судового збору, порядок сплати, звільнення від сплати та повернення судового збору визначає Закон України «Про судовий збір» № 3674-VІ.

За статтями 1, 2 Закону № 3674-VІ судовий збір справляється на всій території України за подання заяв, скарг до суду, за видачу судами документів, а також у разі ухвалення окремих судових рішень, передбачених цим Законом. Судовий збір включається до складу судових витрат. Платниками судового збору є: громадяни України, іноземці, особи без громадянства, підприємства, установи, організації, інші юридичні особи (у тому числі іноземні) та фізичні особи - підприємці, які звертаються до суду чи стосовно яких ухвалене судове рішення, передбачене цим Законом.

Частина друга статті 3 Закону №3674-VІ містить перелік об`єктів, за які не справляється судовий збір, а стаття 5 цього Закону перелік суб`єктів, які звільняються від сплати судового збору за подання до суду позовів, заяв, скарг тощо, а також підстави звільнення від сплати судового збору осіб, які звертаються із заявами про захист не власних прав, а охоронюваних законом прав та інтересів інших осіб.

Відповідно до статті 4 цього ж Закону за подання, зокрема, до адміністративного суду позовних заяв розміри ставок судового збору диференційовано за характером спору (майновий/немайновий), а також за правовим статусом платника судового збору (фізична особа/фізична особа - підприємець/юридична особа/суб`єкт владних повноважень).

Позивачі у справах щодо оскарження постанов про адміністративне правопорушення не звільнені від сплати судового збору.

Отже, законодавство містить ставку судового збору, що підлягає сплаті при поданні позовної заяви, іншої заяви і скарги у справі про оскарження постанови про адміністративне правопорушення та подальшому оскарженні позивачем та відповідачем судового рішення.

Такий висновок міститься у постанові Великої Палати Верховного Суду від 18 березня 2020 року (справа №543/775/17).

У справах щодо накладення адміністративного стягнення розмір судового збору складає 0,2 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що складає 605,60 грн (3028 грн х 0,2).

Таким чином, для усунення недоліків зазначеної позовної заяви, позивачу слід сплатити судовий збір у розмірі 605,60 грн та надати суду документ про сплату судового збору у відповідному розмірі.

Крім того, відповідно до позовної заяви позивач звернувся до суду з адміністративним позовом до Шепетівського РУП ГУ НП в Хмельницькій області.

Відповідно до частини 1 статті 2 КАС України завданням адміністративного судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.

Вжитий у цій процесуальній нормі термін «суб`єкт владних повноважень» означає орган державної влади, орган місцевого самоврядування, їх посадова чи службова особа, інший суб`єкт при здійсненні ними публічно-владних управлінських функцій на підставі законодавства, в тому числі на виконання делегованих повноважень, або наданні адміністративних послуг (пункт 7 частини 1 статті 4 КАС України).

Органи Національної поліції розглядають справи про адміністративні правопорушення, перелік яких зазначений у ст. 222 КУпАП, в т.ч. за ч.4 ст. 126 КУпАП.

Від імені органів Національної поліції розглядати справи про адміністративні правопорушення і накладати адміністративні стягнення мають право працівники органів і підрозділів Національної поліції, які мають спеціальні звання, відповідно до покладених на них повноважень.

На переконання суду, системний аналіз зазначених правових норм дає підстави вважати, що при розгляді справ про адміністративні правопорушення, зокрема, передбачених частиною 4 статті 126 КУпАП, працівники органів (підрозділів) Національної поліції діють від імені органів Національної поліції, а отже не можуть виступати відповідачем у таких справах, оскільки належним відповідачем є саме відповідний орган (підрозділ) Національної поліції.

Підстави та порядок заміни неналежної сторони у адміністративному процесі встановлено приписами статті 48 Кодексу адміністративного судочинства України.

За правилами частини 3 статті 48 Кодексу адміністративного судочинства України якщо позов подано не до тієї особи, яка повинна відповідати за позовом, суд до ухвалення рішення у справі за згодою позивача замінює первісного відповідача належним відповідачем, не закриваючи провадження у справі, якщо це не потягне за собою зміни підсудності адміністративної справи. Суд має право за клопотанням позивача до ухвалення рішення у справі залучити до участі у ній співвідповідача.

Заміна відповідача допускається до ухвалення рішення судом першої інстанції (частина 7 статті 48 Кодексу адміністративного судочинства України).

А тому суд визнав необхідним роз`яснити позивачу право подати суду заяву про заміну неналежного відповідача на належного, яким є Головне управління Національної поліції в Хмельницькій області, а також роз`яснити, що наслідком пред`явлення позову до неналежного відповідача є відмова у позові.

Відповідно до ч.4 ст. 161 КАС України позивач зобов`язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги (якщо подаються письмові чи електронні докази - позивач може додати до позовної заяви копії відповідних доказів).

За наведених обставин, позивачу слід запропонувати надати суду належним чином завірену копію постанови Полонського районного суду Хмельницької області від 29 жовтня 2025 року по справі 681/1084/25, з відміткою про дату набрання нею законної сили.

Відповідно до положень ст. 240 КАС України суд своєю ухвалою залишає позов без розгляду, якщо провадження в адміністративній справі було відкрито за позовною заявою, яка не відповідає вимогам статей 160, 161, 172 цього Кодексу, і позивач не усунув цих недоліків у строк, встановлений судом.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 161, 171, 240, 294 КАС України, Законом України «Про судовий збір», -

ухвалив:

Адміністративний позов ОСОБА_1 до Шепетівського районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Хмельницькій області про скасування постанови у справі про адміністративне правопорушення залишити без руху та надати позивачу строк на усунення виявлених недоліків позовної заяви - п`ять днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Запропонувати позивачу ОСОБА_1 сплатити судовий збір у визначеному законом розмірі та надати суду:

- відповідну квитанцію про сплату судового збору;

- подати до суду належним чином завірену копію постанови Полонського районного суду Хмельницької області від 29 жовтня 2025 року по справі 681/1084/25 з відміткою про дату набрання нею законної сили;

- подати заяву про заміну неналежного відповідача на належного Головне управління Національної поліції в Хмельницькій області, чи про залучення співвідповідача .

Роз`яснити позивачу ОСОБА_1 , що в разі усунення недоліків позовної заяви у строк встановлений судом, вона вважається поданою у день первинного її подання та приймається до розгляду.

В разі не усунення недоліків позовної заяви у зазначені судом строк та спосіб, позовна заява буде повернута позивачу без розгляду.

Ухвала не підлягає оскарженню.

Суддя: Неоніла БЕРЕЗЮК