Справа № 640/33578/20
Суддя: Лиска І.Г.
Дата ухвалення: 2025-12-26 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

КИЇВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

26 грудня 2025 року №640/33578/20

Київський окружний адміністративний суд у складі колегії суддів: головуючого судді Лиска І.Г., судді Білоноженко М.А., Кочанової П.В., розглянувши у м. Києві в порядку письмового провадження за правилами загального позовного провадження адміністративну справу за позовом ОСОБА_1 до Кабінету Міністрів України, за участю третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору - Міністерства розвитку громад та територій України, про визнання протиправним та скасування розпорядження,

в с т а н о в и в:

До Окружного адміністративного суду міста Києва звернувся ОСОБА_1 з позовом до Кабінету Міністрів України в якому просить визнати протиправним та скасувати розпорядження Кабінету Міністрів України №1616-р від 23 грудня 2020 року «Про притягнення до дисциплінарної відповідальності».

Обґрунтовуючи позовні вимоги, позивач вказує на незаконність та протиправність розпорядження відповідача про притягнення його до дисциплінарної відповідальності, оскільки оскаржуване розпорядження порушує права, свободи та інтереси позивача.

Ухвалою Окружного адміністративного суду міста Києва від 03 лютого 2021 року прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито провадження в адміністративній справі №640/33578/20 в порядку загального позовного провадження та призначено підготовче засідання.

Відповідачем подано до суду відзив на позовну заяву в якому останній зазначив, що оскаржуване розпорядження прийнято відповідно до норм чинного законодавства.

Позивачем подано до суду відповідь на відзив, в якій останній підтримав свою позицію викладену в позовній заяві, а пояснення відповідача не спростовують його твердження та аргументи стосовно суті позовних вимог.

Ухвалою Окружного адміністративного суду міста Києва від 14 липня 2021 року зупинено провадження у справі №640/33578/20 до набрання законної сили рішенням у справі №640/26865/20.

Постановою Шостого апеляційного адміністративного суду від 08 листопада 2021 року апеляційну скаргу Кабінету Міністрів України задоволено. Ухвалу Окружного адміністративного суду міста Києва від 14 липня 2021 року скасовано. Справу направлено до суду першої інстанції для продовження розгляду.

18 жовтня 2023 року від Окружного адміністративного суду міста Києва надійшла адміністративна справа №640/33578/20 на виконання Закону України № 2825-IX від 13 грудня 2022 р. «Про ліквідацію Окружного адміністративного суду міста Києва та утворення Київського міського окружного адміністративного суду».

18 жовтня 2023 року протоколом автоматизованого розподілу судових справ між суддями цю справу передано на розгляд судді Лиска І.Г.

Ухвалою Київського окружного адміністративного суду від 27.10.2023 прийнято справу до свого провадження, вирішено що справа буде розглядатися за правилами загального позовного провадження та призначено підготовче засідання.

Ухвалою Київського окружного адміністративного суду від 03.09.2024 у задоволенні заяви представника позивача про участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції - відмовлено.

Відповідачем подано до суду заперечення на відповідь в яких останній підтримав свою позицію викладену у наданому до суду відзиві.

Ухвалою Київського окружного адміністративного суду від 17.12.2024 клопотання представника відповідача про залучення третьої особи - задоволено. Залучено Міністерство розвитку громад та територій України (01135, м. Київ, проспект Берестейський. 14, ), як третю особу, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні відповідача. Запропоновано третій особі подати суду письмові пояснення щодо позову протягом п`яти днів з дня одержання копій даної ухвали та копії позовної заяви з додатками.

Ухвалою Київського окружного адміністративного суду від 26.03.2025 закрито підготовче засідання та призначено судове засідання для колегіального розгляду справи по суті.

Позивач подав до суду клопотання в якому просив подальший розгляд справи здійснювати в порядку письмового провадження. Представник відповідача та третя особа також подали до суду заяви в яких просили подальший розгляд справи здійснювати без його участі.

У зв`язку з поданими клопотаннями учасниками справи та на підставі ст.194 КАС України, колегія суддів вирішила подальший розгляд справи здійснювати в порядку письмового провадження за наявними у ній матеріалами і доказами.

Розглянувши документи і матеріали, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, судом встановлено наступне.

Так, згідно з розпорядженням Кабінету Міністрів України №488-р від 06.05.2020 Про призначення ОСОБА_1 Головою Державної інспекції містобудування України останнього призначено Головою Державної інспекції містобудування України з дати початку фактичного виконання посадових обов`язків на зазначеній посаді строком на п`ять років з урахуванням часу призначення на посаду згідно з розпорядженням Кабінету Міністрів України від 10.03.2020 року №279 з оплатою праці відповідно до законодавства, встановивши випробувальний термін строком на три місяці.

22 жовтня 2020 року Кабінетом Міністрів України прийнято розпорядження № 1294-р Про відсторонення Васильченка Ю.М. від виконання повноважень за посадою Голови Державної інспекції містобудування України, відповідно до якого відсторонено Васильченка Ю.М. від виконання повноважень за посадою Голови Державної інспекції містобудування України.

Розпорядженням Кабінету Міністрів України №1397-р від 04.11.2020 Про порушення дисциплінарного провадження стосовно Голови Державної інспекції містобудування України Васильченка Ю.М. порушено дисциплінарне провадження стосовно Голови Державної інспекції містобудування України ОСОБА_1 та зобов`язано Комісію з питань вищого корпусу державної служби у тижневий строк здійснити відповідне дисциплінарне провадження та про результати поінформувати Кабінет Міністрів України.

16 листопада 2020 року Кабінетом Міністрів України прийнято розпорядження №1440-р Про внесення змін до розпорядження Кабінету Міністрів України від 4 листопада 2020 р. №1397, яким замінено слова у тижневий строк словами і цифрами до 30 листопада 2020 р..

02 грудня 2020 року Кабінетом Міністрів України прийнято розпорядження №1510-р Про внесення змін до розпорядження Кабінету Міністрів України від 4 листопада 2020 р. №1397, яким замінено слова і цифри до 30 листопада 2020 р. словами і цифрами до 14 грудня 2020 р..

23 грудня 2020 року Кабінетом Міністрів України прийнято розпорядження №1616-р «Про притягнення до дисциплінарної відповідальності» в якому у зв`язку з допущенням дисциплінарного проступку, передбаченого пунктом 5 частини 2 статті 65 Закону України «Про державну службу» (неналежне виконання посадових повноважень), оголошено догану Голові Державної інспекції містобудування України ОСОБА_1 ..

Позивач не погоджується із розпорядженням «Про притягнення до дисциплінарної відповідальності», вважає його протиправним та таким, що підлягає скасуванню, з огляду на, що звернувся з адміністративним позовом до суду.

Суд зазначає, що позивачем були оскаржені розпорядження Кабінету Міністрів України від 22.10.2020 №1294-р «Про відсторонення Васильченка Ю.М. від виконання повноважень за посадою Голови Державної інспекції містобудування України» та від 04.11.2020 №1397-р Про порушення дисциплінарного провадження стосовно Голови Державної інспекції містобудування України ОСОБА_1 .

Так, рішенням Окружного адміністративного суду від 18 серпня 2021 року у справі №640/26865/20 за позовом ОСОБА_1 до Кабінету Міністрів України, Державної інспекції містобудування України, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог що предмета спору, на стороні відповідача - Міністерство розвитку громад та територій, про визнання протиправним та скасування розпорядження, стягнення середньої заробітної плати за час відсторонення від виконання посадових обов`язків, адміністративний позов задоволено частково. Стягнуто з Державної інспекції містобудування України на користь ОСОБА_1 середню заробітну плату за час відсторонення від виконання посадових обов`язків у розмірі 184 005,84 грн. В задоволенні позову в іншій частині відмовлено. Дане рішення набрало законної сили 21.12.2021.

Рішенням Київського окружного адміністративного суду від 13.01.2025 по справі №640/30848/20 за позовом ОСОБА_1 до Кабінету Міністрів України, за участю третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору - Міністерства розвитку громад та територій України про визнання протиправним та скасування розпорядження Кабінету Міністрів України №1397-р від 04 листопада 2020 року «Про порушення дисциплінарного провадження стосовно Голови Державної інспекції містобудування України ОСОБА_1 » (зі змінами від 16.11.2020 року та 02.12.2020 року), у задоволенні адміністративного позову відмовлено повністю. Дане рішення оскаржене не було та набрало законної сили 13.02.2025.

Надаючи правову оцінку спірним правовідносинам, що виникли між сторонами, суд зазначає наступне.

Відповідно до статті 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Статтею 1 Закону України Про Кабінет Міністрів України від 27 лютого 2014 року № 794-VII визначено, що Кабінет Міністрів України є вищим органом в системі органів виконавчої влади. Кабінет Міністрів України здійснює виконавчу владу безпосередньо та через міністерства, інші центральні органи виконавчої влади, Раду міністрів Автономної Республіки Крим та місцеві державні адміністрації, спрямовує, координує та контролює діяльність цих органів.

Згідно з частиною шостою статті 20 Закону України Про Кабінет Міністрів України Кабінет Міністрів України у сфері вдосконалення державного управління та державної служби:

-здійснює заходи щодо кадрового забезпечення органів виконавчої влади;

-розробляє і здійснює заходи, спрямовані на вдосконалення системи органів виконавчої влади з метою підвищення ефективності їх діяльності та оптимізації витрат, пов`язаних з утриманням апарату управління;

-приймає рішення щодо забезпечення представництва інтересів Кабінету Міністрів України під час розгляду справ у Конституційному Суді України;

-вживає в межах своїх повноважень заходів щодо заохочення та приймає відповідно до закону рішення про притягнення до дисциплінарної відповідальності: а) керівників центральних органів виконавчої влади та їх заступників; б) голів місцевих державних адміністрацій (крім звільнення їх з посади); в) інших посадових осіб, які призначаються на посаду Кабінетом Міністрів України;

-затверджує граничну чисельність працівників органів виконавчої влади;

-визначає відповідно до закону умови оплати праці працівників бюджетних установ та підприємств державного сектору економіки, а також грошового забезпечення військовослужбовців (осіб рядового і начальницького складу), поліцейських;

-організовує проведення єдиної державної політики у сфері державної служби;

-утворює, реорганізовує і ліквідує міністерства та інші центральні органи виконавчої влади відповідно до закону в межах коштів, передбачених у Державному бюджеті України на утримання органів виконавчої влади, затверджує положення про зазначені органи.

Згідно з частиною третьою статті 49 Закону України Про Кабінет Міністрів України від 17 березня 2011 року № 3166-VI акти Кабінету Міністрів України з організаційно-розпорядчих та інших поточних питань видаються у формі розпоряджень Кабінету Міністрів України.

Відповідно до частини першої статті 18 Закону України Про центральні органи виконавчої влади Кабінет Міністрів України спрямовує та координує діяльність центральних органів виконавчої влади через міністра у порядку, визначеному цим Законом та актами Кабінету Міністрів України.

Міністр, в свою чергу, відповідно до частини другої цієї статті, зокрема: порушує перед Кабінетом Міністрів України питання щодо притягнення до дисциплінарної відповідальності керівника центрального органу виконавчої влади та його заступників (п.13).

Закон України Про державну службу від 10 грудня 2015 року № 889-VIII регулює відносини, що виникають у зв`язку із вступом на державну службу, її проходженням та припиненням, визначає правовий статус державного службовця, а також передбачає засади дисциплінарної відповідальності.

Згідно зі статтею 2 дія цього Закону поширюється на державних службовців, зокрема: міністерств та інших центральних органів виконавчої влади.

Відповідно до статті 61 Закону України «Про державну службу» службова дисципліна забезпечується шляхом: дотримання у службовій діяльності вимог цього Закону та інших нормативно-правових актів у сфері державної служби та виконання правил внутрішнього службового розпорядку; формування керівником державної служби у підпорядкованих державних службовців високих професійних якостей, сумлінного ставлення до виконання своїх посадових обов`язків, поваги до прав і свобод людини і громадянина, їхньої честі та гідності, а також до держави, державних символів України; поєднання керівниками усіх рівнів методів переконання, виховання і заохочення із заходами дисциплінарної відповідальності щодо підпорядкованих державних службовців; поєднання повсякденної вимогливості керівників до підпорядкованих державних службовців з постійною турботою про них, виявленням поваги до їхньої честі та гідності, забезпеченням гуманізму та справедливості

Згідно зі Статтею 62 Закону України «Про державну службу» державний службовець зобов`язаний виконувати обов`язки, визначені статтею 8 цього Закону, а також: не допускати вчинків, несумісних із статусом державного службовця; виявляти високий рівень культури, професіоналізм, витримку і тактовність, повагу до громадян, керівництва та інших державних службовців; дбайливо ставитися до державного майна та інших публічних ресурсів. Державний службовець особисто виконує покладені на нього посадові обов`язки.

Відповідно до статті 64 Закону України Про державну службу за невиконання або неналежне виконання посадових обов`язків, визначених цим Законом та іншими нормативно-правовими актами у сфері державної служби, посадовою інструкцією, а також порушення правил етичної поведінки та інше порушення службової дисципліни державний службовець притягається до дисциплінарної відповідальності у порядку, встановленому цим Законом. Для державних службовців можуть встановлюватися особливості притягнення до дисциплінарної відповідальності у випадках, визначених законом.

У відповідності до статті 65 Закону України Про державну службу підставою для притягнення державного службовця до дисциплінарної відповідальності є вчинення ним дисциплінарного проступку, тобто протиправної винної дії або бездіяльності чи прийняття рішення, що полягає у невиконанні або неналежному виконанні державним службовцем своїх посадових обов`язків та інших вимог, встановлених цим Законом та іншими нормативно-правовими актами, за яке до нього може бути застосоване дисциплінарне стягнення.

Статтею 68 Закону України Про державну службу передбачено, що дисциплінарне провадження порушується шляхом видання відповідного наказу (розпорядження):

-міністром - стосовно державного секретаря відповідного міністерства;

-суб`єктом призначення - стосовно інших державних службовців.

При цьому, дисциплінарні стягнення накладаються (застосовуються), зокрема: 1) на державних службовців, які займають посади державної служби категорії "А": зауваження - суб`єктом призначення; інші види дисциплінарних стягнень - суб`єктом призначення з урахуванням пропозиції Комісії.

Для здійснення дисциплінарного провадження з метою визначення ступеня вини, характеру і тяжкості вчиненого дисциплінарного проступку утворюється дисциплінарна комісія з розгляду дисциплінарних справ (далі - дисциплінарна комісія). Дисциплінарною комісією стосовно державних службовців, які займають посади державної служби категорії "А", є Комісія (ч.1, ч.2 ст.69 Закону України Про державну службу).

Відповідно до статті 71 Закону України Про державну службу постановою Кабінету Міністрів України від 04.12.2019 № 1039 затверджено Порядок здійснення дисциплінарного провадження (далі Порядок №1039), який визначає процедуру здійснення дисциплінарними комісіями з розгляду дисциплінарних справ (далі - дисциплінарна комісія) дисциплінарних проваджень стосовно державних службовців.

Згідно з пунктом 3 цього Порядку рішення про порушення дисциплінарного провадження приймає: 1) міністр - стосовно державного секретаря відповідного міністерства; 2) суб`єкт призначення - стосовно інших державних службовців.

Відповідно до пункту 4 Порядку №1039 дисциплінарне провадження розпочинається з дати видання наказу (розпорядження) про порушення дисциплінарного провадження та завершується виданням наказу (розпорядження) про накладення на державного службовця, стосовно якого здійснюється дисциплінарне провадження (далі - державний службовець), дисциплінарного стягнення чи закриття дисциплінарного провадження.

Аналіз наведених норм дає підстави для висновку про те, що Кабінет Міністрів України спрямовує та координує діяльність центральних органів виконавчої влади через міністра, до повноважень якого належить, зокрема, ініціювання питання щодо притягнення до дисциплінарної відповідальності керівників центральних органів виконавчої влади та їх заступників. При цьому, підставою для притягнення відповідного керівника до дисциплінарної відповідальності є вчинення ним дисциплінарного проступку. Водночас, для притягнення до такої відповідальності необхідно з`ясувати всі обставини можливого вчинення дисциплінарного проступку, для цього міністром порушується дисциплінарне провадження шляхом видачі розпорядження.

Судом встановлено, що Міністр Міністерства розвитку громад та територій України О.Чернишов звернувся з листом від 04.11.2020 № 45684/0/1-20 до Кабінету Міністрів України з проханням щодо ініціювання дисциплінарного провадження стосовно Голови Державної інспекції містобудування України ОСОБА_1 та притягнення його до дисциплінарної відповідальності у вигляді звільнення за порушення Присяги державного службовця.

У вказаному листі Міністром Міністерства розвитку громад та територій України О.Чернишовим зазначено про наявність порушень, допущених Головою Державної інспекції містобудування України ОСОБА_1 при здійсненні ним своїх посадових обов`язків, зокрема, несумлінно та недобросовісно виконуючи свої службові обов`язки фактично призвів до ризику зриву реформи містобудування та колапсу у виконанні державних регуляторних та контролюючих функцій у сфері містобудування; не забезпечив своєчасну та ефективну організацію роботи Державної інспекції містобудування України щодо укомплектування працівниками, а також відповідну організаційно- штатну роботу; не вживав необхідних організаційних заходів щодо функціонування новоствореного центрального органу виконавчої влади, чим фактично заблокував належну організацію процесу реалізації державної політики у сфері державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду; відмовився виконувати вимогу законодавства України щодо обов`язкового погодження з Міністром призначення та звільнення з посад керівників та заступників керівників територіальних органів Державної інспекції містобудування; не подавав на затвердження Міністру плану роботи Державної інспекції містобудування.

Виходячи з приписів частини другої статті 68 Закону, вирішення питання про порушення дисциплінарного провадження стосовно Позивача належить до виключної компетенції суб`єкта призначення, яким відносно Позивача є Кабінет Міністрів України.

Таким чином, Відповідачем було взято до уваги інформацію викладену в листі Міністра Міністерства розвитку громад та територій України О. Чернишова та внаслідок чого видано розпорядження №1397-р від 04.11.2020 Про порушення дисциплінарного провадження стосовно Голови Державної інспекції містобудування України ОСОБА_1 .

Крім того, суд зазначає, що правомірність розпорядження №1397-р від 04.11.2020 Про порушення дисциплінарного провадження стосовно Голови Державної інспекції містобудування України ОСОБА_1 було встановлено в рішенні Київського окружного адміністративного суду від 13.01.2025 по справі №640/30848/20, яким відмовлено ОСОБА_1 в задоволенні адміністративного позову. Дане рішення оскаржене не було та набрало законної сили 13.02.2025.

Як вбачається з матеріалів справи, 23 грудня 2020 року Кабінетом Міністрів України прийнято розпорядження №1616-р «Про притягнення до дисциплінарної відповідальності» в якому у зв`язку з допущенням дисциплінарного проступку, передбаченого пунктом 5 частини 2 статті 65 Закону України «Про державну службу» (неналежне виконання посадових повноважень), оголошено догану Голові Державної інспекції містобудування України ОСОБА_1 ..

Вид дисциплінарного стягнення, рекомендований до застосування стосовно Голови Державної інспекції містобудування України ОСОБА_1 - догана.

Відповідно до статті 66 Закону України «Про державну службу» до державних службовців застосовується один із таких видів дисциплінарного стягнення:

1) зауваження;

2) догана;

3) попередження про неповну службову відповідність;

4) звільнення з посади державної служби.

У разі допущення державним службовцем дисциплінарних проступків, передбачених пунктами 4, 5, 12 та 15 частини другої статті 65 цього Закону, суб`єктом призначення або керівником державної служби такому державному службовцю може бути оголошено догану.

Згідно зі статтею 68 Закону України «Про державну службу» дисциплінарне провадження порушується шляхом видання відповідного наказу (розпорядження):

-міністром - стосовно державного секретаря відповідного міністерства;

-суб`єктом призначення - стосовно інших державних службовців.

Дисциплінарні стягнення накладаються (застосовуються), зокрема, на державних службовців, які займають посади державної служби категорії «А»:

-зауваження - суб`єктом призначення;

-інші види дисциплінарних стягнень - суб`єктом призначення з урахуванням пропозиції Комісії.

Розпорядженням Кабінету Міністрів України від 23.12.2020 № 1616-р «Про притягнення до дисциплінарної відповідальності» Голові Державної інспекції містобудування України ОСОБА_1 оголошено догану у зв`язку з допущенням дисциплінарного проступку, передбаченого пунктом 5 частини другої статті 65 Закону України «Про державну службу (неналежне виконання посадових обов`язків).

Відповідно до ч.4 ст.78 КАС України, обставини, встановлені рішенням суду у господарській, цивільній або адміністративній справі, що набрало законної сили, не доказуються при розгляді іншої справи, у якій беруть участь ті самі особи або особа, стосовно якої встановлено ці обставини, якщо інше не встановлено законом.

Оскільки в рішенні Київського окружного адміністративного суду від 13.01.2025 по справі №640/30848/20, яке набрало законної сили, колегія суддів прийшла до висновку, що Кабінетом Міністрів України розпорядження №1397-р від 04.11.2020 «Про порушення дисциплінарного провадження стосовно Голови Державної інспекції містобудування України ОСОБА_1 » прийнято правомірно, в строки проведення дисциплінарного провадження та у спосіб, що визначений Конституцією та Законами України, то і як наслідок прийняте розпорядження Кабінету Міністрів України від 23.12.2020 № 1616-р «Про притягнення до дисциплінарної відповідальності» є правомірне.

Таким чином, видаючи оскаржуване розпорядження відповідач діяв на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначений Конституцією та Законами України.

Колегія суддів вважає, що посилання позивача на правові висновки в справі №640/26865/20 недоцільними та необґрунтованими з наступних підстав.

Так, у справі № 640/26865/20 за позовом ОСОБА_1 до Кабінету Міністрів України та Державної інспекції містобудування України, за участю третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог що предмета спору, на стороні відповідача - Міністерства розвитку громад та територій України розглядалися наступні позовні вимоги:

-визнання протиправним та скасувати розпорядження Кабінету Міністрів України від 22.10.2020 № 1294-р «Про відсторонення ОСОБА_1 від виконання повноважень за посадою Голови Державної інспекції містобудування України»;

-стягнення з ДІМ України середню заробітну плату за час відсторонення від виконання посадових обов`язків голови ДІМ України.

Окружний адміністративний суд міста Києва рішенням від 18 серпня 2021 року, залишеним без змін постановою Шостого апеляційного адміністративного суду від 21 грудня 2021 року, задовольнив вказаний позов частково - стягнув з ДІМ України на користь ОСОБА_1 середню заробітну плату за час відсторонення від виконання посадових обов`язків у розмірі 184005,84 грн та відмовив у визнанні протиправним та скасувати розпорядження Кабінету Міністрів України від 22.10.2020 № 1294-р «Про відсторонення ОСОБА_1 від виконання повноважень за посадою Голови Державної інспекції містобудування України».

Суд першої інстанції в рішенні від 18.08.2021 у справі № 640/26865/20 зазначив наступне: «З урахуванням викладеного, відсутність предмету спору унеможливлює вирішення справи по суті незалежно від обґрунтованості позову, а відповідно і здійснення ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів осіб.

З огляду на те, що оскаржуваний акт індивідуальної дії втратив чинність, колегія суддів дійшла висновку, що предмет спору у межах спірних правовідносин щодо визнання протиправним та скасування розпорядження Кабміну від 22.10.2020 № 1294-р "Про відсторонення ОСОБА_1 від виконання повноважень за посадою Голови Державної інспекції містобудування України" відсутній.

Тобто, суд зазначає про процесуальну неможливість визнання оскаржуваного розпорядження відповідача протиправним, оскільки як вже встановлено воно втратило свою юридичну силу (юридичну значимість), а отже обраний позивачем спосіб захисту порушеного права, враховуючи фактичні обставини справи за наслідками їх офіційного з`ясування судом, не призведе до поновлення порушених, на думку позивача, його прав та інтересів.

При цьому суд враховує, що розпорядження Кабміну для позивача не несе негативних наслідків у вигляді дискреційних норм, що зумовлювало б необхідність надання оцінки судом. Порушення своїх інтересів внаслідок застосування розпорядження про відсторонення ОСОБА_1 пов`язує із невиплатою йому винагороди державного службовця.».

Тому, в даному випадку, посилання позивача на рішення в даній справі жодним чином не впливає на розгляд даної справи.

У відповіді на відзив Позивач зазначає про те, що розпорядженням Кабінету Міністрів України від 23.12.2020 № 1616-р «Про притягнення до дисциплінарної відповідальності» було прийнято поза межами строків, визначених Порядком № 1039 та Закону України «Про державну службу».

Разом з тим, відповідно до Положення про Державну інспекцію містобудування України, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 13.03.2020 № 219 (чинної на час виникнення спірних правовідносин), зазначено, що Державна інспекція містобудування України є центральним органом виконавчої влади, діяльність якого спрямовується та координується Кабінетом Міністрів України через Міністра розвитку громад та територій і який реалізує державну політику з питань державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду (крім надання (отримання, реєстрації), відмов у видачі чи анулювання (скасування) документів, що дають право на виконання підготовчих та будівельних робіт, прийняття в експлуатацію закінчення будівництво об`єктів).

Водночас, згідно з пунктом 13 частини другої статті 18 Закону України «Про центральні органи виконавчої влади», підпунктом 3 пункту 10 Положення про Міністерство розвитку громад та територій України (далі - Мінрегіон), затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 30.04.2014 № 197 (в редакції постанови Кабінету Міністрів України від 25.09.2019 № 845), Міністр порушує перед Кабінетом Міністрів України питання щодо притягнення до дисциплінарної відповідальності керівників центральних органів виконавчої влади, діяльність яких спрямовує і координує Міністр, та їх заступників; ініціює питання щодо притягнення до дисциплінарної відповідальності керівників структурних підрозділів апаратів центральних органів виконавчої влади, діяльність яких спрямовує і координує Міністр, територіальних органів таких центральних органів та їх заступників, а також керівників підприємств, установ та організацій, що належать до сфери їх управління; ініціює питання щодо проведення службового розслідування стосовно керівників центральних органів виконавчої влади, діяльність яких спрямовує і координує Міністр, їх заступників, інших державних службовців та працівників апаратів центральних органів виконавчої влади та їх територіальних органів, підприємств, установ та організацій, що належать до сфери їх управління.

В свою чергу, Міністром Міністерства розвитку громад та територій України О. Чернишовим 04.11.2020 було внесено Кабінету Міністрів України пропозицію щодо порушення дисциплінарного провадження стосовно Голови Державної інспекції містобудування у країни Васильченка Ю. М..

На засіданні Уряду було прийнято розпорядження від 04.11.2020 № 1397-р «Про порушення дисциплінарного провадження стосовно Голови Державної інспекції містобудування України Васильченка Ю. М.». Даним розпорядженням Комісії з питань вищого корпусу державної служби у тижневий строк доручено здійснити відповідне дисциплінарне провадження та про результати поінформувати Кабінет Міністрів України.

Відповідно до частин першої, другої статті 69 Закону України «Про державну службу» для здійснення дисциплінарного провадження з метою визначення ступеня вини, характеру і тяжкості вчиненого дисциплінарного проступку утворюється дисциплінарно комісія з розгляду дисциплінарних справ (далі - дисциплінарна комісія). Дисциплінарною комісією стосовно державних службовців, які займають посади державної служби категорії «А», є Комісія.

Постановою Кабінету Міністрів України від 04.12.2019 № 1039 затверджено Порядок здійснення дисциплінарного провадження (далі - Порядок), який визначає процедуру здійснення дисциплінарними комісіями з розгляду дисциплінарних справ (далі - дисциплінарна комісія) дисциплінарних проваджень стосовно державних службовців.

Відповідно до пункту 3 Порядку, рішення про порушення дисциплінарного провадження приймає:

1)міністр - стосовно державного секретаря відповідного міністерства;

2)суб`єкт призначення - стосовно інших державних службовців, зокрема, Кабінет Міністрів України - щодо державних службовців, які займають посади державної служби категорії «А».

Пунктами 4-5 Порядку передбачено, що дисциплінарне провадження розпочинається з моменту прийняття рішення про порушення дисциплінарного провадження та завершується прийняттям рішення про накладення на державного службовця, стосовно якого здійснюється дисциплінарне провадження (далі - державний службовець), дисциплінарного стягнення чи закриття дисциплінарного провадження.

Строк здійснення дисциплінарного провадження визначається міністром або суб`єктом призначення з урахуванням встановленого законодавством строку притягнення державного службовця до дисциплінарної відповідальності. Тривалість здійснення дисциплінарного провадження не може перевищувати 45 календарних днів. За потреби зазначений строк може бути продовжений міністром або суб`єктом призначення, але не більш як до 60 календарних днів.

Тому розпорядження Кабінету Міністрів України № 1397-р про порушення дисциплінарного провадження стосовно Позивача було прийнято 04.11.2020 та дано доручення Комісії з питань вищого корпусу державної служби до 14.12.2020 здійснити відповідне дисциплінарне провадження та про результати поінформувати Кабінет Міністрів України.

Комісія про результати проінформувала Уряд України 11.12.2020 щодо внесення пропозиції відносно Голови Державної інспекції містобудування України ОСОБА_1 ..

Відповідно до пункту 5 Порядку здійснення дисциплінарного провадження строк

здійснення дисциплінарного провадження визначається міністром або суб`єктом

призначення з урахуванням встановленого законодавством строку притягнення

державного службовця до дисциплінарної відповідальності. Тривалість здійснення

дисциплінарного провадження не може перевищувати 45 календарних днів. За потреби

зазначений строк може бути продовжений міністром або суб`єктом призначення, але не

більш як до 60 календарних днів.

Отже, Кабінет Міністрів України діяв в межах визначених чинним

законодавством та у строки, які передбачені чинним законодавством.

В подальшому розпорядженням Кабінету Міністрів України від 23.12.2020 № 1616-р «Про притягнення до дисциплінарної відповідальності» Голові Державної інспекції містобудування України ОСОБА_1 оголошено догану у зв`язку з допущенням дисциплінарного проступку, передбаченого пунктом 5 частини другої статті 65 Закону країни «Про державну службу (неналежне виконання посадових обов`язків).

Тому відповідно до розпорядження Кабінету Міністрів України від 04.11.2020 № 1397-р «Про порушення дисциплінарного провадження стосовно Голови Державної інспекції містобудування України ОСОБА_1 » до 14 грудня 2020 р. Комісії з питань вищого корпусу державної служби доручено здійснити відповідне дисциплінарне провадження та про результати поінформувати Кабінет Міністрів України.

Комісія провела засідання 08.12.2020, що підтверджується протоколом № 24/2020 (протокол наявний в матеріалах справи), де 2020 дійшла висновку про наявність у діях Голови Державної інспекції містобудування України дисциплінарного проступку, передбаченого пунктом 5 частини другої статті 65 Закону України «Про державну службу», а саме: неналежне виконання посадових обов`язків та наявні підстави для притягнення Голови Державної інспекції містобудування України до дисциплінарної відповідальності.

Також Позивача було повідомлено листом Комісії з питань вищого корпусу державної служби № 92-90/18-20 від 11.12.2020 про внесення 11 грудня 2020 року Кабінету Міністрів України, тобто суб`єкту призначення пропозиції Комісії за результатами розгляду дисциплінарної справи відносно Голови Державної інспекції містобудування України ОСОБА_1 та про необхідність надання письмових пояснень Уряду України відповідно до статті 75 Закону України «Про державну службу».

Розпорядженням Кабінету Міністрів України від 23.12.2020 № 1616-р «Про притягнення до дисциплінарної відповідальності» Голові Державної інспекції містобудування України ОСОБА_1 оголошено догану у зв`язку з допущенням дисциплінарного проступку, передбаченого пунктом 5 частини другої статті 65 Закону України «Про державну службу (неналежне виконання посадових обов`язків).

У постанові Шостого апеляційного адміністративного суду від 04.09.2024 №320/30677/23 розглядалася апеляційна скарга ОСОБА_2 , на рішення Київського окружного адміністративного суду від 15.04.2024 у справі за адміністративним позовом ОСОБА_2 до Кабінету Міністрів України, Комісії з питань вищого корпусу державної служби, треті особи, які не заявляють самостійних вимог на предмет спору, на стороні відповідача: Державне агентство з управління зоною відчуження, Міністерство захисту довкілля та природних ресурсів України, про визнання протиправним та скасування рішення, розпорядження та поновлення на посаді.

В контексті порушення Урядом України строків на прийняття оскаржуваного розпорядження з пропуском десятиденного строку з дня отримання подання дисциплінарного органу, колегія суддів зазначила наступне: Так, судом апеляційної інстанції встановлено, що пропозиція комісії щодо позивача була направлена до Кабінету Міністрів України 16 серпня 2023 року та зареєстрована 17 серпня 2023 року о 14 год. 29 хв. N° 25878/000/1-23, що підтверджується штампом Департаменту забезпечення документообігу Секретаріату Кабінету Міністрів України.

Тобто, останнім днем з урахуванням приписів статті 77 Закону № 889-УІІІ, є 28 серпня 2023 року (враховуючи вихідні дні).

В той же час, оскаржуване розпорядження прийнято 29 серпня 2023 року, тобто з пропуском десятиденного строку на один день.

Однак, на переконання колегії суддів, зазначена обставина не свідчить про протиправність оскаржуваного рішення, оскільки Законом №889-VIII прямо не передбачено таких наслідків.

При цьому, в контексті спірних правовідносин колегія суддів зазначає, що саме по собі порушення процедури прийняття акта не повинно породжувати правових наслідків для його правомірності, крім випадків, прямо передбачених законом. Виходячи з міркувань розумності та доцільності, деякі вимоги до процедури прийняття акту необхідно розуміти не як вимоги до самого акту, а як вимоги до суб`єктів владних повноважень, уповноважених на його прийняття. Дефектні процедури прийняття адміністративного акту, як правило, тягнуть настання дефектних наслідків.

Разом з тим, не кожен дефект акту робить його неправомірним. Фундаментальне порушення - це таке порушення суб`єктом владних повноважень норм права, допущення суттєвої, істотної помилки при прийнятті певного рішення, яке мало наслідком прийняття незаконного рішення.

Стосовно ж процедурних порушень, коли йдеться про порушення суто формальні, вони не впливають на його правомірність.

Отже, порушення встановленої процедури може бути підставою до скасування рішення суб`єкта владних повноважень лише за тієї умови, що воно вплинуло або могло вплинути на правильність рішення.

Така правова позиція викладена в постанові Верховного Суду від 18 січня 2023 року у справі №826/10888/18, яка відповідно до приписів частини п`ятої статті 242 КАС України підлягає врахуванню у цій справі.

Доводи позивача про те, що рішення Комісії було прийнято без урахування його пояснень і доданих до них доказів є помилковим та спростовуються наявними в матеріалах дисциплінарної справи фактами, якими підтверджено, що його пояснення долучені до матеріалів дисциплінарної справи та взяті до уваги.

Згідно з постановою Верховного Суду від 13 червня 2023 року у справі № 560/8064/22 діяльність органів державної влади здійснюється у відповідності до спеціально-дозвільного типу правового регулювання, яке побудовано на основі принципу заборонено все, крім дозволеного законом; дозволено лише те, що прямо передбачено законом. Застосування такого принципу суттєво обмежує цих суб`єктів у виборі варіантів чи моделі своєї поведінки, а також забезпечує використання ними владних повноважень виключно в межах закону і тим самим істотно обмежує можливі зловживання з боку держави та її органів.».

Отже, доводи Позивача про порушення Урядом України строків для прийняття Розпорядження № 1616-р є безпідставними та необґрунтованими.

Щодо твердження позивача, що його не було повідомлено про дату внесення суб`єкту призначення пропозиції (подання) Комісії та необхідності надання письмового пояснення суб`єкту призначення, як того вимагає пункт 35 постанови Кабінету Міністрів України від 04.12.2019 № 1039, колегія суддів зазначає наступне.

Відповідно до листа Комісії з питань вищого корпусу державної служби № 92- 90/18-20 від 11.12.2020 ОСОБА_1 , відповідно до пункту 35 Порядку здійснення дисциплінарного провадження, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 04.12.2019 № 1039, було повідомлено про внесення 11 грудня 2020 року Кабінету Міністрів України, тобто суб`єкту призначення пропозиції Комісії за результатами розгляду дисциплінарної справи відносно Голови Державної інспекції містобудування України Васильченка Ю.М. та про необхідність надання письмових пояснень Уряду України відповідно до статті 75 Закону України «Про державну службу».

Таким чином, вищезазначене повність спростовує доводи позивача, про нібито, неповідомлення його Комісією з питань вищого корпусу державної служби про дату внесення суб`єкту призначення пропозиції (подання) та необхідності подання письмових пояснень суб`єкту призначень, як того вимагає пункт 35 постанови Кабінету Міністрів України від 04.12.2019 № 1039.

З огляду на вище викладене, колегія суддів дійшла висновку, що позовні вимоги є необґрунтованими та не підлягають задоволенню.

Згідно з частиною першою статті 9 Кодексу адміністративного судочинства України розгляд і вирішення справ в адміністративних судах здійснюються на засадах змагальності сторін та свободи в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.

Згідно зі статтею 77 Кодексу адміністративного судочинства України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Відповідно до частини першої статті 90 КАС України суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні.

В даному випадку, з урахуванням вищенаведеного, відповідач як суб`єкт владних повноважень довів правомірність прийняття спірного розпорядження.

З урахуванням викладеного, системно проаналізувавши положення чинного законодавства України та надавши оцінку доказам, наявним у матеріалах справи, суд дійшов висновку про необґрунтованість позову та відсутність підстав для його задоволення.

Враховуючи положення статті 139 КАС України, судові витрати відшкодуванню позивачу не підлягають. Керуючись ст.ст. 2, 9, 72-77, 90, 139, 241-246 КАС України, суд,-

в и р і ш и в:

У задоволенні адміністративного позову - відмовити.

Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті апеляційного провадження чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається до Шостого апеляційного адміністративного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

У разі оголошення судом лише вступної та резолютивної частини рішення, або розгляду справи в порядку письмового провадження, апеляційна скарга подається протягом тридцяти днів з дня складення повного тексту рішення.

Головуючий - суддя Лиска І.Г.

Судді: Білоноженко М.А.

Кочанова П.В.