Справа № 260/304/24
Суддя: Гаврилко С.Є.
Дата ухвалення: 2025-12-23 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ЗАКАРПАТСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

23 грудня 2025 рокум. Ужгород№ 260/304/24

Закарпатський окружний адміністративний суд у складі:

головуючого судді Гаврилка С.Є.,

з участю секретаря судового засідання Ковач Н.М.

учасники справи:

позивач: Товариство з обмеженою відповідальністю Д-Трансгейт представник не з`явився;

відповідач: Головне управління ДПС у Закарпатській області представники Петрова Ольга Миколаївна та Пукіш Антоніна Василівна,

розглянувши у підготовчому засіданні у приміщенні Закарпатського окружного адміністративного суду адміністративну справу за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю Д-Трансгейт до Головного управління ДПС України у Закарпатській області про визнання протиправними та скасування податкових повідомлень-рішень, -

ВСТАНОВИВ:

23 січня 2024 року до Закарпатського окружного адміністративного суду із позовом звернулося Товариство з обмеженою відповідальністю Д-Трансгейт (Закарпатська область, Ужгородський район, с. Великі Лази, Новий, мікрорайон, вул. Східна (Пн), буд. 4, офіс 3, ) до Головного управління ДПС у Закарпатській області (88000, Закарпатська область, Ужгород, вул. Волошина,52, код ЄДРПОУ ВП 44106694), яким просить суд: 1. Визнати незаконним та скасувати податкове повідомлення-рішення № 2 від 28.12.2022 року, податкове повідомлення-рішення №2 від 28.12.2022 року, податкове повідомлення-рішення №2 від 28.12.2022 року видане Головним управлінням ДПС Закарпатської області; 2. Судові витрати стягнути з Відповідача.

Ухвалою Закарпатського окружного адміністративного суду від 11 квітня 2024 року залишено без розгляду позовну заяву Товариства з обмеженою відповідальністю Д-Трансгейт.

Постановою Восьмого апеляційного адміністративного суду 27 серпня 2024 року ухвалу Закарпатського окружного адміністративного суду від 11 квітня 2024 року, залишеною без змін.

Постановою Верховного Суду від 09 січня 2025 року ухвалу Закарпатського окружного адміністративного суду від 11 квітня 2024 та постанову Восьмого апеляційного адміністративного суду від 27 серпня 2024 року скасовано, а справу направити до суду першої інстанції для продовження розгляду.

Згідно протоколу автоматизованого розподілу судової справи раніше визначеного складу суду Закарпатського окружного адміністративного суду, справу передано на розгляд судді Маєцькій Н.Д.

Ухвалою Закарпатського окружного адміністративного суду від 30 травня 2025 року залишено без розгляду позовну заяву Товариства з обмеженою відповідальністю Д-Трансгейт.

Постановою Восьмого апеляційного адміністративного суду від 23 вересня 2025 року скасовано ухвалу Закарпатського окружного адміністративного суду від 30 травня 2025 року, а матеріали справи № 260/304/24 направлені для продовження розгляду до суду першої інстанції.

Згідно протоколу автоматизованого розподілу судової справи раніше визначеного складу суду Закарпатського окружного адміністративного суду від 22 жовтня 2025 року, справу передано на розгляд судді Маєцькій Н.Д.

Ухвалою Закарпатського окружного адміністративного суду від 27 жовтня 2025 року прийнято до провадження дану адміністративну справу за правилами загального позовного провадження (суддя Маєцька Н.Д.).

Ухвалою Закарпатського окружного адміністративного суду від 06 листопада 2025року відведено суддю Маєцьку Н.Д. від розгляду адміністративної справи №260/304/24. Адміністративну справу № 260/304/24 передано до відділу документообігу та забезпечення судового процесу Закарпатського окружного адміністративного суду для здійснення повторного автоматизованого розподілу між суддями суду.

07 листопада 2025 року внаслідок автоматизованого розподілу справ, справу передано на розгляд судді Гаврилко С.Є..

Ухвалою Закарпатського окружного адміністративного суду від 11 листопада 2025 року було прийнято вказану позовну заяву до розгляду.

27 листопада 2025 року на адресу Закарпатського окружного адміністративного суду від представника відповідача надійшло клопотання про залишення позовної заяви без розгляду. Клопотання обґрунтоване тим, що «Д-Трансгейт» з позовом про скасування оскаржуваних податкових повідомлень- рішень від 28 лютого 2022 року № 2, № 2, № 2 звернувся 23 січня 2024 року, тобто майже через рік після фактичного вручення оскаржуваних податкових повідомлень-рішень (Т. 3 а.с.а.с. 223-226).

В підготовчому засіданні представник відповідача підтримав заявлене ним клопотання та просив залишити дану позовну заяву без розгляду.

Представник позивача в підготовче засідання не з`явився, хоча судом вживалися заходи щодо його виклику, що передбачені Главою 7 Розділу І КАС України.

Судом вживалися заходи направлення позивачу повістки про виклик в підготовче засідання призначене на 23 грудня 2025 року було надсилано з використанням системи ЄСІТС та доставлено в його електронний кабінет 01 грудня 2025 року, що підтверджується довідкою про доставку електронного листа (Т. 3 а.с. 231).

Статтею 181 частиною 2 КАС України визначені причини відкладення судом підготовчого засідання. Зокрема, суд відкладає підготовче засідання в межах визначеного цим Кодексом строку в випадках, визначених статтею 205 частиною 2 пунктами 1-3, 5 КАС України та в інших випадках, коли питання, визначені статтею 180 частиною 2 цього Кодексу, не можуть бути розглянуті в даному підготовчому засіданні.

Згідно з статтею 205 частини 2 пункту 3 КАС України якщо учасник справи або його представник були належним чином повідомлені про судове засідання, суд розглядає справу за відсутності такого учасника справи у разі неявки в судове засідання учасника справи (його представника) без поважних причин або без повідомлення причин неявки.

А відтак, оскільки представник позивача належним чином повідомлений про дату, час та місце проведення підготовчого засідання, неявка позивача не перешкоджає розгляду справи.

Розглянувши подані клопотання, суд вважає за необхідне вказати наступне.

Статтею 122 частиною 1 КАС України визначено, що позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами. Згідно із статтею 122 частиною 2 абзацом 1 КАС України для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Відповідно до статті 122 частини 3 КАС України, для захисту прав, свобод та інтересів особи цим Кодексом та іншими законами можуть встановлюватися інші строки для звернення до адміністративного суду, які, якщо не встановлено інше, обчислюються з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Отже, Кодексом адміністративного судочинства України передбачено, що строки звернення до суду можуть бути встановлені й іншими законами України та регламентовано строк звернення до суду, який передбачений відповідним законом.

Спеціальним нормативно-правовим актом, який встановлює окремі правила та положення для регулювання відносин оподаткування та захисту прав учасників податкових відносин, в тому числі захисту порушеного права в судовому порядку, є Податковий кодекс України.

Статтею 56 Податкового кодексу України визначено порядок оскарження рішень контролюючих органів. Так, відповідно до пункту 56.1 цієї статті рішення, прийняті контролюючим органом, можуть бути оскаржені в адміністративному або судовому порядку.

Пунктом 56.18 цієї статті визначено, що з урахуванням строків давності, визначених статтею 102 цього Кодексу, платник податків має право оскаржити в суді податкове повідомлення-рішення або інше рішення контролюючого органу у будь-який момент після отримання такого рішення. Рішення контролюючого органу, оскаржене в судовому порядку, не підлягає адміністративному оскарженню. Процедура адміністративного оскарження вважається досудовим порядком вирішення спору.

Отже, статтею 56 пунктом 56.18 Податкового кодексу України встановлено спеціальний строк у податкових правовідносинах, протягом якого, за загальним правилом, платник податків має право оскаржити в суді податкове повідомлення-рішення або інше рішення контролюючого органу.

Наслідки пропущення строків звернення до адміністративного суду регламентовані статтею 123 КАС України, відповідно до частини 3 якої якщо факт пропуску позивачем строку звернення до адміністративного суду буде виявлено судом після відкриття провадження в адміністративній справі і позивач не заявить про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані ним у заяві, будуть визнані судом неповажними, суд залишає позовну заяву без розгляду.

Таким чином, строк звернення до адміністративного суду - це проміжок часу після виникнення спору у публічно-правових відносинах, протягом якого особа має право звернутися до адміністративного суду із заявою за вирішенням цього спору і захистом своїх прав, свобод чи інтересів. При цьому перебіг такого строку починається з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Як вбачається зі змісту позовних вимог, позивач просить суд визнати протиправними та скасувати наступні податкові повідомлення-рішення: № 2 від 28 грудня 2022 року; №2 від 28 грудня 2022 року; податкове повідомлення-рішення №2 від 28 грудня 2022 року (Т. 1 а.с.а.с. 42-44).

Судом встановлено, що позивач не скористався правом адміністративного оскарження в порядку досудового вирішення спору, а тому строк звернення до суду визначається статтею 122 частиною 2 КАС України та становить 6 місяців.

Однак з позовом до суду позивач звернувся лише 23 січня 2024 року з року, тобто із пропуском шестимісячного строку звернення до суду.

Верховний суд у постанові від 27 січня 2022 що ухвалена у справі 160/11673/20, зазначив, що у випадку відсутності правового регулювання у спеціальному законодавстві, застосуванню підлягають загальні норми процедури судового оскарження в рамках розгляду публічно-правових спорів, які встановлені КАС України.

Процесуальний строк звернення до суду з позовом про скасування податкового повідомлення-рішення (рішення про застосування штрафних санкцій) у випадку, якщо платником податків не використовувалася процедура досудового вирішення спору (адміністративного оскарження) визначається статті 122 частиною 2 КАС України становить шість місяців і обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Судова палата вважає, що такий висновок не суперечить статті 56 пункту 56.18 ПК України, який закріплює право на звернення до суду з позовом у будь-який момент після отримання такого рішення, але при реалізації цього права має враховуватися строк давності.

Таким чином, строк звернення до суду з позовом про визнання протиправним і скасування податкових повідомлень-рішень, зокрема, у випадку судового оскарження податкових повідомлень-рішень без використання досудового порядку вирішення спору, визначається статтею 122 частиною 1 КАС України і становить шість місяців з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

З акту фактичної перевірки від 09 грудня 2022 року № 6973/07/16/09/44107494 вбачається, що перевірка проводилась в присутності директора ТОВ «Д-Трансгейт» Малоша А.А., за адресою: Закарпатська область, Ужгородський район, с. Великі лази, вул. Східна, буд. 5. Директор позивача особисто ознайомився з актом та отримав його копію того ж дня, про що власноруч зробив відмітку (Т. 1 а.с.а.с. 39-41).

На підставі вказаного акту контролюючим органом 28 грудня 2022 року були складені податкові повідомлення-рішення № 2, № 2, № 2, які 16 січня 2023 року направлені позивачу поштовим відправленням за адресою Закарпатська область, Ужгородський район, с. Великі лази, вул. Східна, буд. 5 і 20 лютого 2023 року вручені, що підтверджено рекомендованим повідомленням про вручення (Т. 1 а.с. 68).

Верховний Суд, направляючи дану справу на новий розгляд, у своїй постанові від 09 січня 2025 року зазначив, що судами не встановлено та не перевірено доводи позивача про його знаходження за іншою адресою на час направлення спірних податкових повідомлень-рішень та не встановлено, за якою адресою і в який проміжок часу знаходився позивач, коли була змінена адреса, з яких підстав та чим це підтверджується.

Як вбачається із Витягу з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань станом на 26 лютого 2024 року місцезнаходженням юридичної особи Товариства з обмеженою відповідальністю Д-Трансгейт є: Закарпатська область, Ужгородський район, с. Великі Лази, вул. Східна, буд. 4 в, офіс 3 (Т. 1 а.с. 77).

Так, відповідно до договору суборенди від 01 березня 2023 року вбачається, що суборендододавець (ТОВ ВІП АВТІМ) передає, а суборендар (ТОВ Д-Трансгейт) приймає у тимчасове володіння та користування приміщення, розташоване за адресою: Ужгородський район, с. Великі Лази, Новий мікрорайон, вул. Східна, 4 В, 2 поверх, офіс № 3 (Т. 3 а.с. 87).

Разом з тим, суд зазначає, що вказаний договір суборенди укладений сторонами 01 березня 2023 року, в той час, як предметом оскарження в даній адміністративній справі є податкові-повідомлення рішення ГУ ДПС в Закарпатській області від 28 грудня 2022 року № 2 та №2.

Таким чином, наданий позивачем договір суборенди від 01 березня 2023 року не стосується періоду спірних правовідносин, оскільки укладений вже після прийняття оскаржених податкових повідомлень-рішень.

Разом з тим, суд резюмує, що позивач достовірно знав про проведену перевірку та порушення, виявлені посадовими особами ГУ ДПС у Закарпатській області, негативним наслідком яких для платника податків є винесення податкових повідомлень-рішень.

При цьому, доказів поважності причин пропуску строку звернення до суду з цим позовом позивачем не надано.

За таких обставин, позовну заяву необхідно залишити без руху та надати позивачу строк, протягом якого йому необхідно надати мотивовану заяву про поновлення строку звернення до адміністративного суду.

Вирішення питання про поновлення строку звернення до суду, суд здійснює виключно з ініціативи та у межах наведених доводів заінтересованої особи. Таким чином, позивачеві слід надати пояснення та докази на їх підтвердження, що свідчать про існування обставин, які об`єктивно перешкоджали позивачеві звернутись до суду з адміністративним позовом у строки, визначені статтею 122 КАС України.

Відповідно до статті 123 КАС України, у разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду з заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду або вказати інші підстави для поновлення строку. Якщо заяву не буде подано особою в зазначений строк або вказані нею підстави для поновлення строку звернення до адміністративного суду будуть визнані неповажними, суд повертає позовну заяву. Якщо факт пропуску позивачем строку звернення до адміністративного суду буде виявлено судом після відкриття провадження в адміністративній справі і позивач не заявить про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані ним у заяві, будуть визнані судом неповажними, суд залишає позовну заяву без розгляду. Якщо після відкриття провадження у справі суд дійде висновку, що викладений в ухвалі про відкриття провадження у справі висновок суду про визнання поважними причин пропуску строку звернення до адміністративного суду був передчасним, і суд не знайде інших підстав для визнання причин пропуску строку звернення до адміністративного суду поважними, суд залишає позовну заяву без розгляду.

З огляду на викладене, з врахуванням статті 123 КАС України, адміністративний позов, поданий після закінчення строків, установлених законом, необхідно залишити без руху.

Відповідно до статті 171 частини 13 КАС України, суддя, встановивши після відкриття провадження у справі, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 160, 161 цього Кодексу, постановляє ухвалу не пізніше наступного дня, в якій зазначаються підстави залишення заяви без руху, про що повідомляє позивача і надає йому строк для усунення недоліків, який не може перевищувати п`яти днів з дня вручення позивачу ухвали.

Таким чином, для усунення недоліків позовної заяви позивачу необхідно надати мотивовану заяву про поновлення строку звернення до адміністративного суду.

Керуючись статтями 160, 161, 169,171, 248 КАС України суд,-

ПОСТАНОВИВ:

Позовну заяву Товариства з обмеженою відповідальністю Д-Трансгейт до Головного управління ДПС України у Закарпатській області про визнання протиправними та скасування податкових повідомлень-рішень залишити без руху.

Надати позивачу строк п`ять днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху для усунення недоліків, вказаних в ухвалі про залишення позовної заяви без руху.

Попередити позивача, що у випадку не виправлення недоліків, вказаних в ухвалі про залишення позовної заяви без руху у встановлені судом строки, позовна заява буде залишена без розгляду.

Ухвала окремо не оскаржується. Заперечення проти такої ухвали може бути включено до апеляційної чи касаційної скарги на рішення суду, прийняте за результатами розгляду справи.

Відповідно до статті 243 частини 3 КАС України 23 грудня 2025 року було проголошено вступну та резолютивну частини ухвали. Ухвалу у повному обсязі було складено 29 грудня 2025 року.

Суддя С.Є. Гаврилко