Справа № 620/7846/24
Суддя: Ольга ТКАЧЕНКО
Дата ухвалення: 2025-12-26 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ЧЕРНІГІВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

26 грудня 2025 року Чернігів Справа № 620/7846/24

Чернігівський окружний адміністративний суд у складі головуючої судді Ткаченко О.Є., розглянувши у спрощеному позовному провадженні без повідомлення (виклику) сторін справу за позовом ОСОБА_1 до Департаменту патрульної поліції, Управління патрульної поліції в Чернігівській області Департаменту патрульної поліції про визнання протиправним та скасування наказу,

У С Т А Н О В И В:

ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом до Департаменту патрульної поліції, Управління патрульної поліції в Чернігівській області Департаменту патрульної поліції, в якому просить визнати протиправним та скасувати наказ Управління патрульної поліції в Чернігівській області Департаменту патрульної поліції від 13.05.2024 №82, яким до інспектора взводу №1 роти №3 батальйону управління патрульної поліції в Чернігівській області старшого лейтенанта поліції ОСОБА_1 застосовано дисциплінарне стягнення у вигляді суворої догани.

Позов мотивовано тим, що висновки дисциплінарної комісії, на підставі яких застосовано дисциплінарне стягнення до позивача, є безпідставними та необґрунтованими, грунтуються на припущеннях, прийняті без урахування всіх обставин, що мають істотне значення для прийняття об`єктивного рішення за результатами службового розслідування, що підтверджується наступним. Відсутні будь-які негативні наслідки за епізодами, встановленими службовим розслідуванням, за якими було встановлено порушення законодавства з боку інспектора взводу № 1 роти № 3 батальйону управління патрульної поліції в Чернігівській області старшого лейтенанта поліції ОСОБА_1 . Зазначає, що по-перше, оскільки у зв`язку з протиправним звільненням тривалий час не перебував на службі та не виконував покладені на нього функціональні обов`язки, то після поновлення на роботі під час несення служби здійснив пошуковий запит щодо себе, вводячи свої дані в підсистемі ІКС ІПНП «Особа» та «Блокпост» для вивчення можливих змін в роботі інформаційно-комунікаційної системи «Інформаційний портал Національної поліції України», з метою професійного виконання своїх службових обов`язків. По-друге, отримана ним вогнепальна зброя була в кабурі на надійно застебнутому поясному ремінці, при цьому справність пістолетного ремінця була перевірена ОСОБА_1 перед несенням служби, проте під час несення служби кільце в пістолетному ремінці розігнулось, через що пістолетний ремінець відстібався, а дані недоліки можливо було усунути тільки після несення служби. По-третє, на день перевірки індивідуальна медична аптечка поліцейського не була видана Управлінням патрульної поліції в Чернігівській області. Вважає, що службове розслідування проведено поверхнево та упереджено, наведені обставини у своїй сукупності не дають будь-яких правових підстав для накладення на позивача дисциплінарного стягнення у вигляді суворої догани, а тому наявні всі правої підстави для скасування наказу про притягнення позивача до дисциплінарної відповідальності та накладення дисциплінарного стягнення у вигляді суворої догани.

Ухвалою Чернігівського окружного адміністративного суду від 14.06.2024 позовну заяву через невідповідність вимогам процесуального законодавства залишено без руху з наданням позивачу строку для усунення недоліків.

Ухвалою суду від 21.10.2024 прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито провадження у справі за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) учасників справи.

Ухвалою суду від 26.12.2025 відмовлено у задоволенні клопотання адвоката Якуби Галини Олександрівни в інтересах ОСОБА_1 про накладення штрафу на Департамент патрульної поліції штрафу в розмірі 3 (трьох) прожиткових мінімумів для працездатних осіб у справі за позовом ОСОБА_1 до Департаменту патрульної поліції, Управління патрульної поліції в Чернігівській області Департаменту патрульної поліції про визнання протиправним та скасування наказу.

Представник відповідачів подав відзив на позов, у якому позовні вимоги не визнав, просив відмовити у їх задоволенні, зазначив, що службове розслідування ґрунтується на фактичних даних, що свідчать про реальну наявність в діях ОСОБА_1 ознак дисциплінарного проступку, шкідливих наслідків, а також зв`язку між ним і дією (бездіяльністю) порушника дисципліни. При цьому, під час прийняття рішення за результатами проведеного службового розслідування, були враховані характер вчиненого проступку, обставини його вчинення, ставлення ОСОБА_1 до служби в поліції, службова характеристика ОСОБА_1 та інші обставини, які мають значення для прийняття законного та обґрунтованого рішення. Позивачу правомірно обрано дисциплінарне стягнення у вигляді суворої догани, оскільки такий захід дисциплінарного впливу є законним, обґрунтованим, необхідним та пропорційним, тобто з урахуванням балансу між несприятливими наслідками та цілями, на досягнення яких він спрямований. Матеріалами справи підтверджується, що Дисциплінарна комісія своєчасно, в повному обсязі та об`єктивно з`ясувала всі обставини вчинення поліцейським дисциплінарного проступку, встановила вину, ступінь тяжкості дисциплінарного проступку тощо. Усі зауваження позивача як підстави для скасування наказу начальника управління патрульної поліції в Чернігівській області Департаменту патрульної поліції № 82 від 13.05.2024 носять суб`єктивний характер та свідчать лише про намагання уникнути дисциплінарної відповідальності.

Розглянувши подані документи і матеріали, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд установив наступні обставини.

ОСОБА_1 на виконання рішення Чернігівського окружного адміністративного суду від 17.04.2024 у справі №620/9487/23 з 21.06.2023 поновлено на посаді інспектора взводу №1 роти №3 батальйону управління патрульної поліції в Чернігівській області, що підтверджується витягом з наказу Департаменту патрульної поліції від 22.04.2024 №672 о/с (а.с. 122).

Відповідно до витягу з наказу Департаменту патрульної поліції від 28.10.2024 №2437 о/с на виконання рішення Чернігівського окружного адміністративного суду від 07.10.2024 у справі №620/9902/24 скасовано наказ Департаменту патрульної поліції від 11.06.2024 №1028о/с в частині звільнення зі служби в поліції за власним бажанням старшого лейтенанта поліції ОСОБА_1 (0011606), інспектора взводу №1 роти №3 батальйону управління патрульної поліції в Чернігівській області, з 14 червня 2024 року та поновлено на посаді інспектора взводу №1 роти №3 батальйону управління патрульної поліції в Чернігівській області з 15.06.2024 (а.с. 123).

Наказом начальника Управління патрульної поліції в Чернігівській області Департаменту патрульної поліції від 01.05.2024 №74 «Про призначення службового розслідування та утворення дисциплінарної комісії» призначено службове розслідування з метою своєчасного, повного та об`єктивного з`ясування всіх обставин можливого порушення службової дисципліни інспектором взводу №1 роти №3 батальйону управління патрульної поліції в Чернігівській області старшого лейтенанта поліції ОСОБА_1 , що виразилось у здійсненні пошукових функцій в комунікаційній системі «Інформаційний портал Національної поліції України» не пов`язаних зі службовою діяльністю, та мало місце під час несення служби 24.04.2024 та у несенні вогнепальної зброї «Форт-17» в кобурі з не пристебнутим пістолетним ремінцем, а також відсутності при собі індивідуальної аптечки під час несення служби, що мало місце 27.04.2024 (а.с. 22, 124).

Службовим розслідуванням встановлено, зокрема:

- Під час несення служби з 20.00 23.04.2024 по 08.00 24.04.2024 інспектор взводу № 1 роти № 3 батальйону УПП в Чернігівській області ДПП старший лейтенант поліції ОСОБА_1 , який заступив на чергування по охороні адміністративної будівлі, в підсистемі «Особа» системі ІПНП двічі здійснював пошуковий запит щодо себе, вводячи свої дані « ОСОБА_1 , 1991 р.н.». У підсистемі «Блокпост» системи ІПНП один раз ввів пошуковий запит щодо себе, зазначивши свої дані « ОСОБА_1 , 1991 р.н.».

Також, вказаний поліцейський за час несення служби з 20.00 23.04.2024 до 08.00 24.04.2024 здійснював пошуковий запит в системі ІПНП підсистем «Номерні речі» та перевіряв в підсистемі «Особа» інформацію щодо ОСОБА_2 , 1990 р. н. і ОСОБА_3 , 1990 р.н. У підсистемі «Блокпост» системи ІПНП старший лейтенант поліції ОСОБА_4 здійснив пошуковий запит щодо особи з даними « ОСОБА_5 , 1991 р.н.».

- Під час перевірки о 09.20 27.04.2024 наряду «ВІКІНГ-109» у складі інспектора взводу №1 роти №3 батальйону УПП в Чернігівській області ДПП старшого лейтенанта поліції ОСОБА_1 та інспектора взводу №1 роти №3 батальйону УПП в Чернігівській області ДПП старшого лейтенанта поліції ОСОБА_6 виявлено, що у старшого лейтенанта поліції ОСОБА_4 табельна вогнепальна зброя «Форт-17» не була пристебнута пістолетним ремінцем, що є порушенням пункту 3 розділу IV Інструкції із заходів безпеки при поводженні зі зброєю, затвердженої наказом МВС від 01.02.2016 №70.

- Також, останній взагалі не мав індивідуальної аптечки, що є порушенням пункту 1.20 доручення УПП в Чернігівській області ДПП «Про організацію роботи та дотримання особовим складом УПП в Чернігівській області ДПП службової дисципліни та законності» від 12.01.2024 №928/41/22/01-24.

За результатами проведено службового розслідування 13.05.2024 складено висновок, затверджений начальником управління патрульної поліції в Чернігівській області Департаменту патрульної поліції, згідно з яким дисциплінарна комісія вважає, зокрема:

2. Факти, що стали підставою для проведення службового розслідування визнати такими, що знайшли своє підтвердження.

3. За вчинення дисциплінарного проступку, що виразився у порушенні пунктів 1, 2 частини першої статті 18 Закону України «Про Національну поліцію», пунктів 1, 5, 8, 13 частини третьої статті 1 Дисциплінарного статуту, підпункту 2 пункту 4, підпунктів 1, 3 пункту 6 розділу 1, пункту 3 розділу IV Інструкції із заходів безпеки при поводженні зі зброєю, затвердженої наказом МВС від 01 лютого 2016 року №70, пункту 6 розділу IV Положення про інформаційно-комунікаційну систему «Інформаційний портал Національної поліції України», затвердженого наказом МВС від 03 серпня 2017 року № 676, пунктів 1.2, 1.5, 1.20 доручення УПП в Чернігівській області ДПП «Про організацію роботи та дотримання особовим складом УПП в Чернігівській області ДНИ службової дисципліни та законності» від 12 січня 2024 року №928/41/22/01-24, підпунктів 1, 10, 13 пункту 3.1 розділу III посадової інструкції інспектора взводу № 1 роти № 3 батальйону УПП в Чернігівській області ДНИ, затвердженої наказом Департаменту патрульної поліції від 19 грудня 2018 року № 5611, відповідно до пункту 3 частини третьої статті 13 Дисциплінарного статуту, застосувати до інспектора взводу № 1 роти № З батальйону УПП в Чернігівській області ДПП старшого лейтенанта поліції ОСОБА_1 дисциплінарне стягнення у вигляді суворої догани.

13.05.2024 начальником Управління патрульної поліції в Чернігівській області Департаменту патрульної поліції видано наказ №82 про застосування до ОСОБА_1 дисциплінарного стягнення у вигляді суворої догани за вчинення дисциплінарного проступку, що виразився у порушенні пунктів 1, 2 частини першої статті 18 Закону України «Про Національну поліцію», пунктів 1, 5, 8, 13 частини третьої статті 1 Дисциплінарного статуту, підпункту 2пункту 4, підпунктів 1, 3 пункту 6 розділу І, пункту 3 розділу IV Інструкції із заходів безпеки при поводженні зі зброєю, затвердженої наказом МВС від 01 лютого 2016 року №70, пункту 6 розділу IV Положення про інформаційно-комунікаційну систему «Інформаційний портал Національної поліції України», затвердженого наказом МВС від 03 серпня 2017 року №676, пунктів 1.2, 1.5, 1.20 доручення УПП в Чернігівській області ДНІ І «Про організацію роботи та дотримання особовим складом УПП в Чернігівській області ДПП службової дисципліни та законності» від 12 січня 2024 року №928/41/22/01-24, підпунктів 1, 10, 13 пункту 3.1 розділу III посадової інструкції інспектора взводу №1 роти №3 батальйону УПП в Чернігівській області ДПП, затвердженої наказом Департаменту патрульної поліції від 19 грудня 2018 року №5611, відповідно до пункту 3 частини третьої статті 13 Дисциплінарного статуту (а.с. 6566, 200201).

Вважаючи протиправним наказ про накладення дисциплінарного стягнення, позивач звернувся до суду з даним позовом.

Даючи правову оцінку обставинам вказаної справи, суд зважає на таке.

Частиною 2 статті 19 Конституції України встановлено, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Статтею 2 Кодексу адміністративного судочинства України визначено, що завданням адміністративного судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.

У справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: 1) на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; 2) з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; 3) обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); 4) безсторонньо (неупереджено); 5) добросовісно; 6) розсудливо; 7) з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; 8) пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); 9) з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; 10) своєчасно, тобто протягом розумного строку.

Враховуючи вимоги частини 2 статті 19 Конституції України та частини 2 статті 2 Кодексу адміністративного судочинства України, законодавцем визначено критерії для оцінювання рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень, які одночасно є принципами адміністративної процедури, що вироблені у практиці європейських країн.

Наведена норма означає, що суб`єкт владних повноважень зобов`язаний діяти лише на виконання закону, за умов і обставин, визначених ним, вчиняти дії, не виходячи за межі прав та обов`язків, дотримуватися встановленої законом процедури, обирати лише встановлені законодавством України способи правомірної поведінки під час реалізації своїх владних повноважень.

Правові засади організації та діяльності Національної поліції України, статус поліцейських, а також порядок проходження служби в Національній поліції України закріплені в Законі України «Про Національну поліцію» від 02.07.2015 №580-VIII ( далі - Закон №580-VIII, у редакції чинній на час виникнення спірних правовідносин).

Відповідно до частини 1 статті 1 Закону №580-VIII Національна поліція України - це центральний орган виконавчої влади, який служить суспільству шляхом забезпечення охорони прав і свобод людини, протидії злочинності, підтримання публічної безпеки і порядку.

Статтею 3 Закону №580-VIII визначено, що у своїй діяльності поліція керується Конституцією України, міжнародними договорами України, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, цим та іншими законами України, актами Президента України та постановами Верховної Ради України, прийнятими відповідно до Конституції та законів України, актами Кабінету Міністрів України, а також виданими відповідно до них актами Міністерства внутрішніх справ України, іншими нормативно-правовими актами.

Відповідно до частини 1 статті 17 Закону №580-VIII поліцейським є громадянин України, який склав Присягу поліцейського, проходить службу на відповідних посадах у поліції і якому присвоєно спеціальне звання поліції.

Відповідно до частини 1 статті 18 Закону №580-VIII поліцейський зобов`язаний: 1) неухильно дотримуватися положень Конституції України, законів України та інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції, та Присяги поліцейського; 2) професійно виконувати свої службові обов`язки відповідно до вимог нормативно-правових актів, посадових (функціональних) обов`язків, наказів керівництва; 3) поважати і не порушувати прав і свобод людини; 4) надавати невідкладну, зокрема домедичну і медичну, допомогу особам, які постраждали внаслідок правопорушень, нещасних випадків, а також особам, які опинилися в безпорадному стані або стані, небезпечному для їхнього життя чи здоров`я; 5) зберігати інформацію з обмеженим доступом, яка стала йому відома у зв`язку з виконанням службових обов`язків; 6) інформувати безпосереднього керівника про обставини, що унеможливлюють його подальшу службу в поліції або перебування на займаній посаді.

Згідно із частинами 1, 2 статті 19 Закону №580-VIII у разі вчинення протиправних діянь поліцейські несуть кримінальну, адміністративну, цивільно-правову, матеріальну та дисциплінарну відповідальність відповідно до закону, а також з урахуванням бойового імунітету, визначеного Законом України «Про оборону України».

Підстави та порядок притягнення поліцейських до дисциплінарної відповідальності, а також застосування до поліцейських заохочень визначаються Дисциплінарним статутом Національної поліції України, що затверджується законом.

Сутність службової дисципліни в Національній поліції України, повноваження поліцейських та їхніх керівників з її додержання, види заохочень і дисциплінарних стягнень, а також порядок їх застосування та оскарження визначає Дисциплінарний статут Національної поліції України, затверджений Законом України від 15.03.2018 №2337-VIII (далі Дисциплінарний статут).

Відповідно до статті 1 Дисциплінарного статуту службова дисципліна - дотримання поліцейським Конституції і законів України, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, актів Президента України і Кабінету Міністрів України, наказів Національної поліції України, нормативно-правових актів Міністерства внутрішніх справ України, Присяги поліцейського, наказів керівників.

Службова дисципліна ґрунтується на створенні необхідних організаційних та соціально-економічних умов для чесного, неупередженого і гідного виконання обов`язків поліцейського, повазі до честі і гідності поліцейського, вихованні сумлінного ставлення до виконання обов`язків поліцейського шляхом зваженого застосування методів переконання, заохочення та примусу.

Службова дисципліна, крім основних обов`язків поліцейського, визначених статтею 18 Закону України "Про Національну поліцію", зобов`язує поліцейського: 1) бути вірним Присязі поліцейського, мужньо і вправно служити народу України; 2) знати закони, інші нормативно-правові акти, що визначають повноваження поліції, а також свої посадові (функціональні) обов`язки; 3) поважати права, честь і гідність людини, надавати допомогу та запобігати вчиненню правопорушень; 4) безумовно виконувати накази керівників, віддані (видані) в межах наданих їм повноважень та відповідно до закону; 5) вживати заходів до негайного усунення причин та умов, що ускладнюють виконання обов`язків поліцейського, та негайно інформувати про це безпосереднього керівника; 6) утримуватися від дій, що перешкоджають іншим поліцейським виконувати їхні обов`язки, а також які підривають авторитет Національної поліції України; 7) утримуватися від висловлювань та дій, що порушують права людини або принижують честь і гідність людини; 8) знати і виконувати заходи безпеки під час несення служби, дотримуватися правил внутрішнього розпорядку; 9) підтримувати рівень своєї підготовки (кваліфікації), необхідний для виконання службових повноважень; 10) берегти службове майно, забезпечувати належний стан зброї та спеціальних засобів; 11) поважати честь і гідність інших поліцейських і працівників поліції, надавати їм допомогу та стримувати їх від вчинення правопорушень; 12) дотримуватися правил носіння однострою та знаків розрізнення; 13) сприяти керівникові в організації дотримання службової дисципліни, інформувати його про виявлені порушення, у тому числі вчинені іншими працівниками поліції; 14) під час несення служби поліцейському заборонено перебувати у стані алкогольного, наркотичного та/або іншого сп`яніння.

Згідно зі статтею 12 Дисциплінарного статуту дисциплінарним проступком визнається протиправна винна дія чи бездіяльність поліцейського, що полягає в порушенні ним службової дисципліни, невиконанні чи неналежному виконанні обов`язків поліцейського або виходить за їх межі, порушенні обмежень та заборон, визначених законодавством для поліцейських, а також у вчиненні дій, що підривають авторитет поліції.

Відповідно до статті 13 Дисциплінарного статуту дисциплінарне стягнення є засобом підтримання службової дисципліни, що застосовується за вчинення дисциплінарного проступку з метою виховання поліцейського, який його вчинив, для безумовного дотримання службової дисципліни, а також з метою запобігання вчиненню нових дисциплінарних проступків.

Дисциплінарне стягнення має індивідуальний характер та не застосовується до поліцейського, вина якого у вчиненні дисциплінарного проступку не встановлена у визначеному порядку або який діяв у стані крайньої необхідності чи необхідної оборони.

До поліцейських можуть застосовуватися такі види дисциплінарних стягнень: 1) зауваження; 2) догана; 3) сувора догана; 4) попередження про неповну службову відповідність; 5) пониження у спеціальному званні на один ступінь; 6) звільнення з посади; 7) звільнення із служби в поліції.

За приписами статті 14 Дисциплінарного статуту службове розслідування - це діяльність із збирання, перевірки та оцінки матеріалів і відомостей про дисциплінарний проступок поліцейського.

Службове розслідування проводиться з метою своєчасного, повного та об`єктивного з`ясування всіх обставин вчинення поліцейським дисциплінарного проступку, встановлення причин і умов його вчинення, вини, ступеня тяжкості дисциплінарного проступку, розміру заподіяної шкоди та для підготовки пропозицій щодо усунення причин вчинення дисциплінарних проступків.

Службове розслідування призначається за письмовим наказом керівника, якому надані повноваження із застосування до поліцейського дисциплінарного стягнення.

Підставою для призначення службового розслідування є заяви, скарги та повідомлення громадян, посадових осіб, інших поліцейських, засобів масової інформації (далі - повідомлення), рапорти про вчинення порушення, що має ознаки дисциплінарного проступку, або безпосереднє виявлення ознак такого проступку посадовою особою поліції, за наявності достатніх даних, що вказують на ознаки дисциплінарного проступку.

Службове розслідування проводиться на засадах неупередженості та рівності всіх поліцейських перед законом незалежно від займаної посади, спеціального звання, наявних у них державних нагород та заслуг перед державою.

Порядок проведення службових розслідувань у Національній поліції України встановлюється Міністерством внутрішніх справ України.

Порядок застосування дисциплінарних стягнень визначено статтею 19 Дисциплінарного статуту.

Так, у висновку за результатами службового розслідування зазначаються: 1) дата і місце складання висновку, прізвище та ініціали, посада і місце служби членів дисциплінарної комісії, що проводила службове розслідування; 2) підстава для призначення службового розслідування; 3) обставини справи, зокрема обставини вчинення поліцейським дисциплінарного проступку; 4) пояснення поліцейського щодо обставин справи; 5) пояснення інших осіб, яким відомі обставини справи; 6) пояснення безпосереднього керівника поліцейського щодо обставин справи; 7) документи та матеріали, що підтверджують та/або спростовують факт вчинення дисциплінарного проступку; 8) відомості, що характеризують поліцейського, а також дані про наявність або відсутність у нього дисциплінарних стягнень; 9) причини та умови, що призвели до вчинення проступку, вжиті або запропоновані заходи для їх усунення, обставини, що знімають з поліцейського звинувачення; 10) висновок щодо наявності або відсутності у діянні поліцейського дисциплінарного проступку, а також щодо його юридичної кваліфікації з посиланням на положення закону; 11) вид стягнення, що пропонується застосувати до поліцейського у разі наявності в його діянні дисциплінарного проступку.

Висновок підписується всіма членами дисциплінарної комісії, що проводила розслідування. Члени дисциплінарної комісії мають право на окрему думку, що викладається письмово і додається до висновку. Під час визначення виду стягнення дисциплінарна комісія враховує характер проступку, обставини, за яких він був вчинений, особу порушника, ступінь його вини, обставини, що пом`якшують або обтяжують відповідальність, попередню поведінку поліцейського, його ставлення до служби.

Обставинами, що пом`якшують відповідальність поліцейського, є: 1) усвідомлення та визнання своєї провини у вчиненні дисциплінарного проступку; 2) попередня бездоганна поведінка; 3) високі показники виконання повноважень, наявність заохочень та державних нагород; 4) вжиття заходів щодо запобігання, відвернення або усунення негативних наслідків, які настали або можуть настати внаслідок вчинення дисциплінарного проступку, добровільне відшкодування завданої шкоди; 5) вчинення проступку під впливом погрози, примусу або через службову чи іншу залежність; 6) вчинення проступку внаслідок неправомірних дій керівника. Для цілей застосування конкретного виду дисциплінарного стягнення можуть враховуватися й інші, не зазначені у частині четвертій цієї статті, обставини, що пом`якшують відповідальність поліцейського.

Обставинами, що обтяжують відповідальність поліцейського, є: 1) вчинення дисциплінарного проступку у стані алкогольного, наркотичного та/або іншого сп`яніння; 2) вчинення дисциплінарного проступку повторно до зняття в установленому порядку попереднього стягнення; 3) вчинення дисциплінарного проступку умисно на ґрунті особистої неприязні до іншого поліцейського, службовця, у тому числі керівника, чи помсти за дії чи рішення стосовно нього; 4) настання тяжких наслідків, у тому числі збитків, завданих вчиненням дисциплінарного проступку; 5) вчинення дисциплінарного проступку на ґрунті ідеологічної, релігійної, расової, етнічної, гендерної чи іншої нетерпимості.

У разі встановлення вини поліцейського за результатами проведеного службового розслідування видається письмовий наказ про застосування до поліцейського одного з видів дисциплінарного стягнення, передбаченого статтею 13 цього Статуту, зміст якого оголошується особовому складу органу поліції.

Під час визначення виду стягнення керівник враховує характер проступку, обставини, за яких він був вчинений, особу порушника, ступінь його вини, обставини, що пом`якшують або обтяжують відповідальність, попередню поведінку поліцейського, його ставлення до служби.

За кожен дисциплінарний проступок не може застосовуватися більше одного дисциплінарного стягнення. Якщо поліцейський вчинив кілька дисциплінарних проступків, стягнення застосовується за сукупністю вчинених дисциплінарних проступків та враховується під час визначення виду дисциплінарного стягнення.

У разі вчинення дисциплінарного проступку кількома поліцейськими дисциплінарне стягнення застосовується до кожного окремо.

У разі вчинення поліцейським незначного проступку керівник може обмежитися його попередженням про необхідність дотримання службової дисципліни.

Процедуру проведення службового розслідування стосовно поліцейського, права учасників службового розслідування, порядок оформлення його результатів, прийняття та реалізації рішень за результатами службового розслідування визначає Порядок проведення службових розслідувань у Національній поліції України, затверджений наказом Міністерства внутрішніх справ України від 07.11.2018 №893, зареєстрований в Міністерстві юстиції України 28.11.2018 за №1355/32807 (далі Порядок проведення службових розслідувань).

Згідно з пунктом 1 розділу V Порядку проведення службових розслідувань проведення службового розслідування полягає в діяльності дисциплінарної комісії із збирання, перевірки та оцінки матеріалів і відомостей про дисциплінарний проступок поліцейського з метою своєчасного, повного та об`єктивного з`ясування всіх обставин його вчинення, установлення причин і умов учинення дисциплінарного проступку, вини поліцейського, ступеня тяжкості дисциплінарного проступку, розміру заподіяної шкоди та для підготовки пропозицій щодо усунення причин учинення дисциплінарних проступків.

У пункті 4 розділу V Порядку проведення службових розслідувань зазначено, що службове розслідування має встановити:

наявність чи відсутність складу дисциплінарного проступку в діянні (дії чи бездіяльності) поліцейського, з приводу якого (якої) було призначено службове розслідування;

наявність чи відсутність порушень положень законів України чи інших нормативно-правових актів, організаційно-розпорядчих документів або посадових інструкцій;

ступінь вини кожної з осіб, що вчинили дисциплінарний проступок;

обставини, що пом`якшують або обтяжують ступінь і характер відповідальності поліцейського чи знімають безпідставні звинувачення з нього;

відомості, що характеризують поліцейського, а також дані про наявність або відсутність у нього дисциплінарних стягнень;

вид і розмір заподіяної шкоди;

причини та умови, що призвели до вчинення дисциплінарного проступку.

Підсумковим документом службового розслідування є висновок службового розслідування, який складається зі вступної, описової та резолютивної частин. Висновок службового розслідування готує і підписує дисциплінарна комісія (пункт 2 розділу VІ Порядку проведення службових розслідувань).

Відповідно до пункту 5 розділу VI Порядку проведення службових розслідувань у резолютивній частині висновку службового розслідування дисциплінарною комісією зазначаються, зокрема висновок щодо наявності або відсутності в діянні поліцейського дисциплінарного проступку, а також щодо його юридичної кваліфікації з посиланням на положення закону, іншого нормативно-правового чи організаційно-розпорядчого акта, наказу керівника, який було порушено.

Згідно з пунктом 1 розділу VIІ Порядку проведення службових розслідувань VI у разі якщо за результатами розгляду матеріалів службового розслідування (справи) дисциплінарна комісія встановить наявність у діях (бездіяльності) поліцейського дисциплінарного проступку, керівнику, який призначив службове розслідування, вносяться пропозиції щодо накладення на поліцейського дисциплінарного стягнення.

Уповноважений керівник, враховуючи характер проступку, обставини, за яких він був учинений, особу порушника, ступінь його вини, обставини, що пом`якшують або обтяжують відповідальність, попередню поведінку поліцейського, його ставлення до служби, визначає вид дисциплінарного стягнення, що підлягає застосуванню до поліцейського, та видає письмовий наказ про його застосування. У разі якщо керівник не уповноважений на застосування дисциплінарних стягнень, він порушує перед старшим прямим керівником клопотання про притягнення поліцейського до дисциплінарної відповідальності.

Застосування до поліцейського, винного в учиненні дисциплінарного проступку, дисциплінарних стягнень та їх виконання здійснюються з урахуванням вимог статей 19-22 Дисциплінарного статуту Національної поліції України.

Стаття 29 Дисциплінарного статуту встановлює особливості дисциплінарних стягнень у період дії воєнного стану.

За приписами частин 1, 2 статті 29 Дисциплінарного статуту у разі встановлення за результатами службового розслідування в діях поліцейського дисциплінарного проступку видається письмовий наказ про застосування до нього одного з видів дисциплінарного стягнення з урахуванням особливостей, визначених цією статтею. Дисциплінарні стягнення застосовуються в порядку зростання від менш суворого, яким є зауваження, до більш суворого - звільнення зі служби в поліції.

Наведені норм вказують на те, що дисциплінарна відповідальність поліцейського виникає у разі вчинення ним дисциплінарного проступку, тобто у разі недотримання чи неналежного дотримання службової дисципліни.

Ці обставини, як і причини та умови, що їх зумовили, а також ступінь вини поліцейського, з`ясовуються під час службового розслідування, за наслідками якого начальник вирішує питання щодо наявності чи відсутності у діянні поліцейського складу дисциплінарного проступку, та, відповідно - щодо наявності чи відсутності підстав для притягнення його до дисциплінарної відповідальності, обґрунтовуючи при цьому своє рішення у відповідному наказі, у тому числі в частині обрання виду стягнення.

Висновок службового розслідування повинен містити повне та об`єктивне дослідження обставин скоєння дисциплінарного проступку, тобто повинні бути встановлені обставини, за яких особа скоїла дисциплінарний проступок або які стали підставою для призначення службового розслідування, а також те, чи мали вони місце взагалі; час, місце, спосіб, мотив та мету вчинення дисциплінарного проступку, його наслідки (їх тяжкість), що настали у зв`язку з цим; причини та умови, що призвели до вчинення дисциплінарного проступку.

Отже, в контексті спірних правовідносин в основі поведінки працівника поліції закладені етичні, правові та службово-дисциплінарні норми поведінки.

Дисциплінарне стягнення є засобом підтримання службової дисципліни та має індивідуальний характер та не застосовується до поліцейського, вина якого у вчиненні дисциплінарного проступку не встановлена у визначеному порядку.

Разом з тим, суд враховує, що для притягнення поліцейського до дисциплінарної відповідальності, обов`язковою умовою є підтвердження матеріалами службового розслідування факту умисного чи з необережності скоєння ним дисциплінарного проступку. Вирішуючи спір та встановлюючи істину в справі, суд повинен базуватися передусім на доказах, які належно, достовірно й достатньо підтверджують ті чи інші обставини таким чином, щоб в суду не залишалося щодо них жодного обґрунтованого сумніву.

Під час визначення виду дисциплінарного стягнення необхідно враховувати характер дисциплінарного проступку, обставини, за яких він був вчинений, настання тяжких наслідків, попередню поведінку поліцейського та його ставлення до виконання службових обов`язків. Такі відомості повинні бути викладені у висновку службового розслідування.

Аналіз правових норм, що регулюють спірні правовідносини, дає підстави для висновку, що під час вирішення питання про те, чи є порушення дисципліни та чи є воно грубим, суд має виходити з характеру проступку, обставин, за яких його вчинено, яку завдано ним (могло бути завдано) шкоду.

Аналогічна правова позиція викладена Верховним Судом в постановах від 28.02.2020 у справі №825/1398/17, від 06.03.2020 у справі №804/1758/18, від 15.10.2020 у справі №640/11784/19, від 20.10.2020 у справі №340/1502/19, від 06.10.2021 у справі №200/11250/19-а.

Щодо порушення позивачем пункту 6 розділу IV Положення про інформаційно-комунікаційну систему «Інформаційний портал Національної поліції України», затвердженого наказом МВС від 03.08.2017 №676 суд зазначає наступне.

Пунктами 2, 3 частини 2 статті 25 Закону №580-VIII визначено, що поліція в рамках інформаційно-аналітичної діяльності користується реєстрами та базами (банками) даних Міністерства внутрішніх справ України та інших органів державної влади; здійснює інформаційно-пошукову та інформаційно-аналітичну роботу.

Відповідно до частини 1 статті 27 Закону №580-VIII поліція має безпосередній оперативний (у тому числі автоматизований) доступ до інформації та інформаційних ресурсів інших органів державної влади за обов`язковим дотриманням Закону України «Про захист персональних даних».

Згідно зі статтею 28 Закону №580-VIII визначено, що поліція вживає всіх заходів для недопущення будь-яких порушень прав і свобод людини, пов`язаних з обробкою інформації. Поліцейські та особи, які відповідно до цього Закону мають доступ до інформаційних ресурсів єдиної інформаційної системи Міністерства внутрішніх справ України та інших інформаційно- комунікаційних систем (інформаційних ресурсів), несуть персональну дисциплінарну, адміністративну та кримінальну відповідальність за вчинені ними діяння,, що призвели до порушень прав і свобод людини, пов`язаних з обробкою інформації. Міністерство внутрішніх справ України у межах компетенції здійснює контроль за дотриманням вимог законів та інших нормативно-правових актів під час формування та користування поліцейськими інформаційними реєстрами та базами (банками) даних у порядку, визначеному у статтях 26, 27 цього Закону.

Згідно із частинами 1, 2 статті 11 Закону України «Про інформацію» інформація про фізичну особу (персональні дані) - відомості чи сукупність відомостей про фізичну особу, яка ідентифікована або може бути конкретно ідентифікована. Не допускаються збирання, зберігання, використання та поширення конфіденційної інформації про особу без її згоди, крім випадків, визначених законом, і лише в інтересах національної безпеки, економічного добробуту та захисту прав людини. До конфіденційної інформації про фізичну особу належать, зокрема, дані про її національність, освіту, сімейний стан, релігійні переконання, стан здоров`я, а також адреса, дата і місце народження.

Згідно із частиною 1 статті 27 Закону України «Про інформацію», порушення законодавства України про інформацію тягне за собою дисциплінарну, цивільно- правову, адміністративну або кримінальну відповідальність згідно із законами України.

Основні завдання, призначення, суб`єктів та структуру інформаційно-комунікаційної системи «Інформаційний портал Національної поліції України» (далі також ІПНП), а також умови її функціонування визначені Положенням про інформаційно-комунікаційну систему «Інформаційний портал Національної поліції. України», затвердженим наказом МВС від 03.08.2017 №676, зареєстровано в Міністерстві юстиції України 28.08.2017 за №1059/30927 (далі Положення №676, у редакції, чинній на час виникнення спірних правовідносин)).

Пунктом 2 розділу II Положення №676 визначено, що система ІПНП призначена, зокрема, для здійснення пошукових та аналітичних функцій для використання інформації з інформаційних ресурсів (баз даних) поліції, МВС та інших органів державної влади в межах службової діяльності відповідно до рівня доступу і повноважень за запитом або регламентом.

Відповідно до пункту 3 розділу IV Положення №676 користувачами системи ІПНП є, зокрема, посадові особи органів (підрозділів) поліції, яким в установленому порядку надано відповідні права доступу до інформації в системі ІПНП.

Згідно з пунктом 6 розділу IV Положення №676 користувачі системи ІПНП зобов`язані не розголошувати у будь-який спосіб інформацію, яка їм стала відома у зв`язку з виконанням посадових обов`язків, крім випадків, передбачених законом, відповідають за достовірність інформації, що вводиться ними до відповідних інформаційних ресурсів системи ІПНП, та зобов`язані дотримуватися законодавства у сфері захисту інформації.

Відповідно до заявки про надання доступу до системи ІПНП від 23.04.2024 № 492, старшому лейтенанту поліції ОСОБА_7 відкрито доступ до підсистем: «УПП патрульний L2», «Ввод тимчасово затриманих ТЗ», «Вхід з планшетного пристрою», «ІП Блокпост» та надано логін (а.с. 127).

Відповідно до зобов`язання щодо дотримання вимог про нерозголошення персональних даних, підписане ОСОБА_1 23.04.2024, останній зобов`язався не опрацьовувати інформацію або пошукові запити до інформаційних підсистем системи ІПНП, якщо це не пов`язано з безпосереднім виконанням покладених службових обов`язків, у тому числі на прохання третіх осіб, не використовувати інформацію з системи ІПНП з приватною або будь-якою іншою метою, не пов`язаною з виконанням функціональних обов`язків (а.с. 128).

Згідно зі звітом щодо причин перевірки за період з 23.04.2024 19.55.56 по 24.04.2024 08.55.56, старший лейтенант поліції Портянко С. здійснював пошуковий запит в підсистемі «Особа» системи ІПНП щодо ОСОБА_1 , 1991 р.н., ОСОБА_2 , 1990 р.н., ОСОБА_3 , 1990 р.н. У підсистемі «Блокпост» системи ІПНП старший лейтенант поліції ОСОБА_1 здійснив пошуковий запит щодо ОСОБА_1 , 1991 р.н. та ОСОБА_5 , 1991 р. н. У підсистемі «Номерні речі» системі ІПНП ОСОБА_1 здійснив пошуковий запит, ввівши дані «62886» (а.с. 139141).

Як вбачається з роздруківок із системи ІПНП щодо відпрацьованих старшим лейтенантом поліції ОСОБА_1 викликів під час несення служби з 20.00 23.04.2024 до 08.00 24.04.2024, які надходили на планшетний пристрій з програмним забезпеченням, інтегрованим до системи ІПНП зі скороченого номеру екстреного виклику поліції «102», перевірені ним особи ( ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , ОСОБА_10 ) не були учасниками подій, яких стосувались виклики, як і сам поліцейський.

З приводу цього у своїх поясненнях від 07.05.2024 ОСОБА_1 зазначив, що перевірив себе по базі ІКС ІПНП, так як його дані були передані третім особам. З приводу перевірки третіх осіб вказав, що їх не знає та ні на чиє прохання цього не робив, дані нікуди не передавав (а.с. 173).

Щодо порушення Інструкції із заходів безпеки при поводженні зі зброєю та відсутність індивідуальної аптечки.

Систему заходів, спрямованих на забезпечення особистої безпеки поліцейських, запобігання загибелі, пораненням і травмуванню їх та інших осіб під час поводження з вогнепальною зброєю, ручним протитанковім і підствольним гранатометами, реактивною протитанковою і бойовою ручною гранатами (далі - зброя) визначено Інструкцією із заходів безпеки при поводженні зі зброєю, затвердженою наказом МВС від 01.02.2016 №70 (далі Інструкція №70).

Відповідно до підпункту 2 пункту 4 розділу І Інструкції №70 кожен поліцейський повинен знати та точно виконувати встановлені цією Інструкцією заходи безпеки при поводженні зі зброєю та боєприпасами.

Згідно з підпунктами 1, 2, 3 пункту 6 розділу І Інструкції №70 поліцейський, за яким закріплена вогнепальна зброя., зобов`язаний знати та точно виконувати вимоги, встановлені цією Інструкцією; забезпечити зберігання зброї і підтримувати її у справному та змащеному стані; отримавши вогнепальну зброю та боєприпаси, діяти відповідно до вимог, передбачених розділами ІІІ, IV цієї Інструкції.

Відповідно до пункту 1 розділу III Інструкції №70 отримавши вогнепальну зброю і боєприпаси, поліцейський здійснює їх огляд та зобов`язаний, зокрема, приєднати пістолет до пістолетного ремінця та помістити до кобури (спеціального спорядження), після чого, не виймаючи його, вставити основний магазин в основу рукоятки (приєднати основний магазин до ствольної коробки та помістити автомат у положення «на ремінь» «на груди», «за спину», «на плече»).

Відповідно до пункту 3 розділу IV Інструкції №70 у однострої необхідно пістолет носити в кобурі з пістолетним ремінцем на надійно застебнутому поясному ремені, при цьому кобура повинна знаходитися спереду, з лівого або правого боку; автомат носити на автоматному ремені в положенні «на плечі», «на грудях», «на ремні», «за спиною».

Відповідно до пункту 1.20 доручення УПП в Чернігівській області ДПП «Про організацію роботи та дотримання особовим складом УПП в Чернігівській області ДПП службової дисципліни та законності» від 12.01.2024 №928/41/22/01-24 особовому складу УПП в Чернігівській області ДПП доручено мати при собі нагрудний знак (спеціальний жетон) розміщений на видному місії службове посвідчення., посвідчення водія,, закріплену табельну вогнепальну зброю та набої до неї, спецзасоби, засоби індивідуального захисту (бронежилет, шолом), а також світлоповертальний жилет, індивідуальну аптечку, ліхтарик, свисток (у разі потреби регулювання дорожнього руху), дощовик (у разі погіршення погодних умов) (а.с. 129134).

З вказаним дорученням позивач ознайомлений 23.04.2024, що підтверджується відомістю про ознайомлення (а.с. 135).

Відповідно до записів у Журналі інструктажів з питань дотримання заходів безпеки при поводженні зі зброєю 27.04.2024 ОСОБА_1 перед несенням служби проведено цільовий інструктаж капітаном поліції ОСОБА_11 (а.с. 149150).

Як вбачається з матеріалів службового розслідування сектором документального забезпечення УПП в Чернігівській області ДПП зареєстрований рапорт інспектора відділу моніторингу та аналітичного забезпечення УПП в Чернігівській області ДШ1 лейтенанта поліції ОСОБА_12 від 27.04.2024 (зареєстрований 29.04.2024 за №22805/41/22-24) (а.с. 126).

Відповідно до вказаного рапорту під час перевірки о 09.20 27.04.2024 наряду «ВІКІНГ-109» у складі інспектора взводу №1 роти №3 батальйону УПП в Чернігівській області ДПП старшого лейтенанта поліції ОСОБА_1 та інспектора взводу № 1 роти № З батальйону УПП в Чернігівській області ДПП старшого лейтенанта поліції ОСОБА_6 виявлено, що у старшого лейтенанта поліції ОСОБА_4 табельна вогнепальна зброя «Форт-17» не була пристебнута пістолетним ремінцем. Також, останній взагалі не мав індивідуальної аптечки. Зафіксовано на портативний відеореєстратор №230409.

Щодо цього у своїх поясненнях від 07.05.2024 ОСОБА_1 зазначив, що 27.04.2024 під час несення ним служби кільце на пістолетному ремінці розігнулось, даний недолік було усунуто на місці. З приводу аптечки пояснив, що на той момент її ще не видали. Вказав, що у перший день після поновлення на посаді 23.04.2024 він відвідав відділ забезпечення діяльності, де йому повідомили про неможливість видати речі так як відсутня стара відомості щодо нього. Також про це було повідомлено його безпосереднього керівника. Всі речі, які знаходяться в нього, виходять з ладу та довгий час не оновлювались (а.с. 173).

Водночас з матеріалів службового розслідування вбачається, що були опитані всі безпосередні керівники роти №3 батальйону УПП в Чернігівській області ДПП, а також комірник відділу забезпечення діяльності УПП в Чернігівській області ДПП Клименко В.В.

Так, заступник командира взводу №1 роти №З батальйону УПП в Чернігівській області ДПП капітан поліції ОСОБА_13 пояснив, що з 20.00 23.04.2024 до 08.00 24.04.2024 згідно з розстановкою сил та засобів роти №3 інспектор взводу №1 роти №3 батальйону УПП в Чернігівській області ДПП старший лейтенант поліції ОСОБА_1 перебував на чергуванні з охорони адміністративної будівлі управління. Перед заступанням на зміну вказаний інспектор, як і всі поліцейські, був присутній на цільовому інструктажі та доведені оперативної інформації щодо несення служби. Також, кожен інспектор попереджений про заборону користування службовим планшетом, особливо наявною базою системи ІПНП у власних цілях. Щодо перевірки себе та третіх осіб за допомогою системи ІПНП, що не пов`язано з виконанням службових обов`язків старший лейтенант поліції ОСОБА_1 опитаному не доповідав. З приводу індивідуальної аптечки, старшому лейтенанту поліції ОСОБА_1 наголошувалось на отриманні всього необхідного, у тому числі медичної аптечки, у відділі забезпечення та на обов`язковому її носінні під час несення служби. На попередніх стройових оглядах пістолетний ремінець у старшого лейтенанта поліції ОСОБА_14 був в наявності. Щодо виявлених недоліків старший лейтенант поліції ОСОБА_1 опитаному не доповідав. 27.04.2024 старший лейтенант поліції ОСОБА_1 не доповідав, що у нього вийшов з ладу карабін, що унеможливлює приєднати табельну вогнепальну зброю до пістолетного ремінця, що може привести до порушення наказу МВС №70 (а.с. 160161).

Командир взводу №1 роти №3 батальйону УПП в Чернігівській області ДПП старший лейтенант поліції ОСОБА_15 пояснив, зокрема, що під час чергування з 23.04.2024 до 24.04.2024 ОСОБА_1 не доповідав щодо необхідності перевірки за допомогою планшетного пристрою в системі ІПНП себе та третіх осіб, що не пов`язано з виконанням службових обов`язків. З приводу індивідуальної аптечки старшому лейтенанту поліції ОСОБА_1 наголошувалось на її отриманні у відділі забезпечення та на обов`язковому носінні під час несення служби. Також, на попередніх стройових оглядах пістолетний ремінець у старшого лейтенанта поліції ОСОБА_14 був в наявності. 27.04.2024 старший лейтенант поліції ОСОБА_4 не доповідав, що у нього вийшов з ладу карабін, що унеможливлює приєднати табельну вогнепальну зброю до пістолетного ремінця, що може привести до порушення Інструкції із заходів безпеки при поводженні зі зброєю, затвердженої наказом МВС №70 (а.с. 158159).

Заступник командира роти №3 батальйону УПП в Чернігівській області ДПП старший лейтенант поліції ОСОБА_16 підтвердив, що перед заступанням на зміну ОСОБА_1 був присутній на цільовому інструктажі та доведені оперативної інформації щодо несення служби, попереджений про заборону користування службовим планшетом, особливо наявною базою системи ІПНП у власних цілях, на кожному інструктажі перед заступанням на зміну всьому особовому складу завжди наголошується на дотриманні вимог Інструкції із заходів безпеки при поводженні зі зброєю, затвердженої наказом МВС №70, а також на постійному контролі зброї та боєприпасів під час зміни, спорядження повинно бути в цілісності і на пристебнутому ремені до рукоятки пістолету, а також на постійному носінні засобів індивідуального захисту та персональної аптечки. ОСОБА_1 не доповідав щодо необхідності перевірки за допомогою планшетного пристрою в системі ІПНП себе та третіх осіб, що не пов`язано з виконанням службових обов`язків. 27.04.2024 старший лейтенант поліції ОСОБА_4 не доповідав, що у нього вийшов з ладу карабін, що унеможливлює приєднати табельну вогнепальну зброю до пістолетного ремінця (а.с. 154155).

Аналогічні пояснення надав командир роти №3 батальйону УПП в Чернігівській області ДПП капітан поліції ОСОБА_17 (а.с. 156157).

Опитаний під час проведення службового комірник відділу забезпечення діяльності УПП в Чернігівській області ДПП ОСОБА_18 , пояснив що 23.04.2024 на склад звернувся старший лейтенант поліції ОСОБА_1 з питанням, що він може отримати з однострою. Опитаний сказав, що його арматурна картка знаходиться не на складі, так як він був звільнений, а потім поновлений на посаді. Домовились, що старший лейтенант поліції ОСОБА_1 зайде через півгодини, але він не прийшов (а.с. 152 153).

Відповідно до листа Управління патрульної поліції в Чернігівській області ДПП від 24.05.2024 ОСОБА_1 згідно роздавальної відомості №24дпп-305/1 видана аптечка медична індивідуальна поліцейського 28.04.2024 (а.с. 4243).

Водночас суд зауважує, що матеріалами справи не встановлено наявність обставин, які б перешкоджали позивачу отримати медичну аптечку до того як він заступив на чергування 27.04.2024, а не після виявлення порушення інспектором відділу моніторингу та аналітичного забезпечення УПП в Чернігівській області ДПП. Також матеріалами службового розслідування спростовано твердження позивача щодо повідомлення ним безпосереднього керівника про обставини, які перешкоджають виконувати службові обов`язки.

Таким чином, суд констатує, що матеріалами службового розслідування повністю підтверджується, що ОСОБА_1 24.04.2024, перебуваючи на чергуванні з охорони адміністративної будівлі УПП в Чернігівській області ДПП, здійснював пошукові запити за допомогою планшетного пристрою з програмним забезпеченням, інтегрованим до системи ІПНП в підсистемах «Особа», «Блокпост», «Номерні речі» системи ІПНП щодо себе, належного йому майна та третіх осіб, не пов`язані з безпосереднім виконанням покладених службових обов`язків, з приватною метою, не пов`язаною з виконанням функціональних обов`язків. 27.04.2024 під час несення служби у складі наряду «ВІКІНГ-109» старший лейтенант поліції ОСОБА_1 не мав при собі індивідуальної аптечки, а також, отримавши вогнепальну зброю здійснював виконання службових обов`язків з непристебнутим пістолетним ремінцем, чим недотримався заходів безпеки про поводженні зі зброєю. При цьому не доповів безпосередньому та прямим керівникам про обставини, що ускладнюють виконання обов`язків поліцейського, у частині відсутності індивідуальної аптечки та поломки карабіну, за допомогою якого вогнепальна зброя приєднується до пістолетного ремінця.

Матеріалами справи підтверджується, що Дисциплінарна комісія своєчасно, в повному обсязі та об`єктивно з`ясувала всі обставини вчинення поліцейським дисциплінарного проступку, встановила вину, ступінь тяжкості дисциплінарного проступку тощо.

Приймаючи рішення про призначення виду дисциплінарного стягнення відносно ОСОБА_1 відповідач діяв в межах власної дискреції, яка визначається завданнями та функціями передбаченими Законом України «Про Національну поліцію» та Законом України «Про Дисциплінарний статут Національної поліції України».

З огляду на викладене, суд погоджується з доводами відповідача про обґрунтованість притягнення ОСОБА_1 до дисциплінарної відповідальності та накладення на нього наказом начальника УПП в Чернігівській області ДПП від 13.05.2024 №82 стягнення у вигляді суворої догани. При обранні виду стягнення УПП в Чернігівській області ДПП враховано причини і умови, вину, ступінь тяжкості вчиненого дисциплінарних проступків.

За наведених обставин, суд вважає, що спірний наказ є правомірним і таким, який ґрунтується на основі достовірних та належних доказів про порушення позивачем службової дисципліни, а застосоване до позивача дисциплінарне стягнення у вигляді сувора догана є співмірним до вчинених проступків.

Відповідно до частин 1 та 2 статті 2 Кодексу адміністративного судочинства України завданням адміністративного судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.

У справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: 1) на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; 2) з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; 3) обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); 4) безсторонньо (неупереджено); 5) добросовісно; 6) розсудливо; 7) з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; 8) пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); 9) з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; 10) своєчасно, тобто протягом розумного строку.

Згідно із частиною 1 статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

Відповідно до частини 2 статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Отже, зважаючи на викладене, виходячи з меж заявлених позовних вимог, системного аналізу положень законодавства України, суд вважає за необхідне відмовити позивачу в задоволенні позовних вимог, оскільки доказів протиправності оскаржуваного наказу позивачем суду не надано, а судом в ході розгляду справи їх наявність не встановлена.

Підстави для розподілу судових витрат згідно із статтею 139 Кодексу адміністративного судочинства України відсутні, оскільки у позові відмовлено повністю.

Керуючись статтями 227, 241-246, 250, 262 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

В И Р І Ш И В:

У задоволенні позову ОСОБА_1 до Департаменту патрульної поліції, Управління патрульної поліції в Чернігівській області Департаменту патрульної поліції про визнання протиправним та скасування наказу відмовити повністю.

Рішення суду набирає законної сили в порядку статті 255 Кодексу адміністративного судочинства України та може бути оскаржене до Шостого апеляційного адміністративного суду протягом тридцяти днів з дня складення повного тексту рішення суду. Апеляційна скарга подається безпосередньо до суду апеляційної інстанції.

Позивач: ОСОБА_1 ( ІНФОРМАЦІЯ_1 , АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 ).

Відповідач: Департамент патрульної поліції (вул.Федора Ернста, 3, м.Київ, 03048, ).

Відповідач: Управління патрульної поліції в Чернігівській області Департаменту патрульної поліції (вул.Громадська, 66, м.Чернігів, Чернігівський р-н, Чернігівська обл., 14037)

Повний текст рішення суду складено 26 грудня 2025 року.

Суддя Ольга ТКАЧЕНКО