Справа № 397/1732/25
Суддя: МАКСИМОВИЧ І. В.
Дата ухвалення: 2025-12-19 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

Справа № 397/1732/25
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

про залишення позовної заяви без руху

19.12.2025 селище Олександрівка

Суддя Олександрівського районного суду Кіровоградської області Максимович І.В., перевіривши матеріали позовної заяви по адміністративній справі №397/1732/25

Позивач: ОСОБА_1 ( ІНФОРМАЦІЯ_1 , місце проживання: АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 )

Відповідач: Начальник ІНФОРМАЦІЯ_2 (код ЄДРПОУ - НОМЕР_2 )

Предмет позову: про скасування постанови по справі про адміністративне правопорушення,

У С Т А Н О В И В:

Позивач звернувся до суду з адміністративним позовом, в якому просить:

- поновити строк на оскарження постанови №175 від 09.12.2024 ІНФОРМАЦІЯ_3 ;

- скасувати постанову начальника ІНФОРМАЦІЯ_3 полковника ОСОБА_2 від 09.12.2024 №175 про притягнення до адміністративної відповідальності за ч.3 ст. 210 Кодексу України про адміністративні правопорушення, а провадження у справі про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за ч.3 ст. 210 КУпАП закрити;

- стягнути з ІНФОРМАЦІЯ_3 за рахунок бюджетних асигнувань на його користь судові витрати у повному обсязі.

Протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 16.12.2025 справу передано на розгляд судді Максимовича І.В.

Відповідно до вимог п.3, 5 ч.1 ст. 171 КАС України, суддя після одержання позовної заяви з`ясовує, зокрема, чи відповідає позовна заява вимогам, встановленим статтями 160, 161, 172 цього Кодексу; позов подано у строк, установлений законом (якщо позов подано з пропущенням встановленого законом строку звернення до суду, то чи достатньо підстав для визнання причин пропуску строку звернення до суду поважними).

Додержання процесуальної форми і змісту позовної заяви є однією з обов`язкових вимог національного законодавства, що забезпечує право на звернення до суду та порушення судом провадження у справі.

Ознайомившись з позовною заявою та доданими до неї матеріалами, вважаю, що вона не відповідає вимогам ст. 160, 161 КАС України.

Зокрема, всупереч вимогам п. 2, 6, 7, 8, 11 ч.5 ст. 160 КАС України, в позовній заяві не зазначені відомості про повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові) (для фізичних осіб) сторін та інших учасників справи, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), поштовий індекс, ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України), реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серія паспорта для фізичних осіб - громадян України (якщо такі відомості відомі позивачу), відомі номери засобів зв`язку, адреса електронної пошти, відомості про наявність або відсутність електронного кабінету; відомості про вжиття заходів досудового врегулювання спору - у випадку, якщо законом встановлений обов`язковий досудовий порядок урегулювання спору; відомості про вжиття заходів забезпечення доказів або позову до подання позовної заяви, якщо такі здійснювалися; перелік документів та інших доказів, що додаються до заяви; зазначення доказів, які не можуть бути подані разом із позовною заявою (за наявності), зазначення щодо наявності у позивача або іншої особи оригіналів письмових або електронних доказів, копії яких додано до заяви; власне письмове підтвердження позивача про те, що ним не подано іншого позову (позовів) до цього самого відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з тих самих підстав.

Крім того, в позові позивачем зазначено відповідачем начальника ІНФОРМАЦІЯ_3 полковника ОСОБА_2 .

Пунктом 3 ч.1 ст. 288 КУпАП визначено порядок оскарження постанови у справі про адміністративне правопорушення та передбачено, що постанову іншого органу (посадової особи) про накладення адміністративного стягнення, постанову по справі про адміністративне правопорушення у сфері забезпечення безпеки дорожнього руху, зафіксоване в автоматичному режимі, можна оскаржити у вищестоящий орган (вищестоящій посадовій особі) або в районний, районний у місті, міський чи міськрайонний суд, у порядку, визначеному Кодексом адміністративного судочинства України, з особливостями, встановленими цим Кодексом.

Аналіз наведених норм права свідчить про те, що при розгляді справ про адміністративні правопорушення, зокрема, передбачених ст. 210 КУпАП, посадові особи відповідного орану діють не як самостійний суб`єкт владних повноважень, а від імені органу.

Отже, відповідні посадові особи не можуть виступати самостійним відповідачем у таких справах, оскільки належним відповідачем є саме відповідний орган, на який, зокрема положеннями статті 235 КУпАП покладено функціональний обов`язок розглядати справи про адміністративні правопорушення, передбачені ст. 210 КУпАП.

Тобто, відповідачем у справах, які розглядаються судом в порядку, визначеному КАС України, є саме орган державної влади - суб`єкт владних повноважень (територіальний центр комплектування та соціальної підтримки), а не особа, яка перебуває з цим органом у трудових відносинах та від його імені здійснює розгляд справ про адміністративні правопорушення та накладає адміністративні стягнення.

Таким чином, позивачу у позовній заяві слід вказати належного відповідача.

Крім того, згідно з ч.1 ст. 161 КАС України, до позовної заяви додаються її копії, а також копії доданих до позовної заяви документів відповідно до кількості учасників справи, крім випадків, визначених частиною другою цієї статті.

Частиною 2 ст. 94 КАС України передбачено, що письмові докази подаються в оригіналі або в належним чином засвідченій копії, якщо інше не визначено цим Кодексом. Якщо для вирішення спору має значення лише частина документа, подається засвідчений витяг з нього.

Копії документів вважаються засвідченими належним чином, якщо їх засвідчено в порядку, встановленому чинним законодавством (ч. 4 ст. 94 КАС України).

Учасник справи, який подає письмові докази в копіях (електронних копіях), повинен зазначити про наявність у нього або іншої особи оригіналу письмового доказу (ч.5 ст. 94 КАС України).

Отже, додані до матеріалів позовної заяви копії доказів повинні бути завірені належним чином.

Разом з тим, надані до позову позивачем додатки не завірені належним чином.

Також, у відповідності до ч.3 ст. 161 КАС України, до позовної заяви додається документ про сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

У відповідності до ст. 4 Закону України «Про судовий збір», судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Статтею 7 Закону України «Про державний бюджет України на 2025 рік» встановлено з 1 січня прожитковий мінімум для працездатних осіб у розмірі 3028 грн.

Підпунктом 1 п.3 ч.2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір», встановлено, що ставки судового збору встановлюються у таких розмірах: за подання до адміністративного суду адміністративного позову немайнового характеру, який подано фізичною особою - у розмірі 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Однак, п.5 ч.2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» передбачено, що у разі ухвалення судом постанови про накладення адміністративного стягнення ставка судового збору становить 0,2 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Аналогічна правова позиція висловлена в Постанові Великої Палати Верховного Суду №543/775/17 від 18.03.2020 року, відповідно до якої у справах щодо оскарження постанов про адміністративне правопорушення у розумінні ст.ст. 287, 288 КУпАП, як і в інших справах, які розглядаються судом в порядку позовного провадження, слід застосовувати статті 2-5 Закону України «Про судовий збір», які пільг за подання позовної заяви, відповідних скарг у цих правовідносинах не передбачають, де також зазначено, що з огляду на необхідність однакового підходу у визначенні розміру судового збору, який підлягає застосуванню у справах щодо накладення адміністративного стягнення та справляння судового збору, він складає за подання позовної заяви 0,2 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб (що становить 605,60 грн.).

Разом з тим, позивачем не сплачено судовий збір та не подано документів, на підставі яких відповідно до Закону України «Про судовий збір» позивач може бути звільнений від сплати судового збору.

Крім того, відповідно до ч.6 ст. 161 КАС України, у разі пропуску строку звернення до адміністративного суду позивач зобов`язаний додати до позову заяву про поновлення цього строку та докази поважності причин його пропуску.

Згідно з положеннями ч.1, ч.3 ст. 122 КАС України, позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами. Для захисту прав, свобод та інтересів особи цим Кодексом та іншими законами можуть встановлюватися інші строки для звернення до адміністративного суду, які, якщо не встановлено інше, обчислюються з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

При цьому слід зазначити, що день, коли особа дізналася про порушення свого права, - це встановлений доказами день, коли позивач дізнався про рішення, дію чи бездіяльність, внаслідок якої відбулося порушення їх прав, свобод чи інтересів.

Незнання про порушення через байдужість до своїх прав або небажання дізнатися не є поважною причиною пропуску строку звернення до суду.

Доказами того, що особа знала про порушення своїх прав, є, зокрема, умови, за яких особа мала реальну можливість дізнатися про порушення своїх прав.

Відповідно до ч.2 ст. 286 КАС України, позовну заяву щодо оскарження рішень суб`єктів владних повноважень у справах про притягнення до адміністративної відповідальності може бути подано протягом десяти днів з дня ухвалення відповідного рішення (постанови), а щодо рішень (постанов) по справі про адміністративні правопорушення у сфері забезпечення безпеки дорожнього руху, у тому числі зафіксовані в автоматичному режимі, - протягом десяти днів з дня вручення такого рішення (постанови).

Відповідно до ч.1 ст. 121 КАС України, суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення.

Позивач у позові просив поновити строк на оскарження постанови № 175 від 09.12.2024 року по справі про адміністративне правопорушення посилаючись на те, що повістку від ТЦК про необхідність явки він неотримував, про розгляд справи не був повідомлений.

Разом з тим, позивачем не зазначено дату отримання оскаржуваної постанови №175 від 09.12.2025 чи інформації про її наявність.

Натомість, з долучених до позову матеріалів встановлено, що оскаржувана постанова направлена позивачу листом ІНФОРМАЦІЯ_4 від 11.02.2025 №401. Крім того, 15.04.2025 за вих. №7104 державним виконавцем Олександрівського відділу державної виконавчої служби у Кропивницькому районі Кіровоградської області Південного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Одеса) на адресу позивача направлено постанову від 15.04.2025 щодо примусового виконання №183 від 27.12.2024, що видав ІНФОРМАЦІЯ_4 .

У зв`язку з чим, доказів відносно поважності пропуску строку, позивачем до матеріалів справи не додано.

Питання поважності причин пропуску строку звернення до суду є оціночним та залежить від доказів, якими підтверджуються обставини та підстави такого пропуску.

Поважними причинами слід розуміти лише ті обставини, які були чи об`єктивно є непереборними, тобто не залежать від волевиявлення особи, що звернулася із адміністративним позовом, пов`язані з дійсно істотними обставинами, перешкодами чи труднощами, що унеможливили своєчасне звернення до суду. Такі обставини мають бути підтверджені відповідними та належними доказами.

Причина пропуску строку звернення до суду може вважатися поважною, якщо вона відповідає одночасно усім таким умовам: 1) це обставина або кілька обставин, яка безпосередньо унеможливлює або ускладнює можливість вчинення процесуальних дій у визначений законом строк; 2) це обставина, яка виникла об`єктивно, незалежно від волі особи, яка пропустила строк; 3) ця причина виникла протягом строку, який пропущено; 4) ця обставина підтверджується належними і допустимими засобами доказування.

Аналогічна позиція викладена у постанові Верховного Суду від 22.06.2021 року у справі №120/5780/20-а.

Крім того, Європейський Суд з прав людини в ухвалі щодо прийнятності від 30.08.2006 року (справа Каменівська проти України), зазначив, що право на звернення до суду, одним з аспектів якого є право доступу до суду, не є абсолютним; воно може бути обмеженим. Правила регулювання строків для подання скарги, безумовно, мають на меті забезпечення належного відправлення правосуддя і дотримання принципу юридичної визначеності. Зацікавлені особи повинні розраховувати на те, що ці правила будуть застосовані.

Тобто, інститут строків в адміністративному судочинстві сприяє досягненню юридичної визначеності у публічно-правових відносинах, а також стимулює учасників адміністративного процесу добросовісно ставитися до виконання своїх обов`язків. Ці строки обмежують час, протягом якого такі правовідносини можуть вважатися спірними; після їх завершення, якщо ніхто не звернувся до суду за вирішенням спору, відносини стають стабільними.

Отже, у контексті забезпечення реалізації права на звернення до суду та вирішення питання поновлення строків на таке звернення поновлення строків може бути виправданим, якщо пропуск строку є поважний, об`єктивно незалежний від волі та поведінки особи.

Обставини, зазначені позивачем в обґрунтування поважності причин пропуску строку звернення до суду, не є такими, оскільки належних обґрунтувань та доказів на підтвердження наявності поважних причин його пропуску, а саме наявності обставин, які є об`єктивно непереборними та не залежать від волевиявлення сторони і пов`язані з дійсними істотними перешкодами чи труднощами для своєчасного звернення до суду позивачем не наведено.

Відповідно до ч.1, 2 ст. 123 КАС України, у разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду з заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду або вказати інші підстави для поновлення строку. Якщо заяву не буде подано особою в зазначений строк або вказані нею підстави для поновлення строку звернення до адміністративного суду будуть визнані неповажними, суд повертає позовну заяву.

З огляду на зазначене, суд вважає за необхідне запропонувати позивачу протягом десяти днів з дня вручення ухвали вказати інші підстави для поновлення строку звернення до суду з наданням доказів поважності пропуску строку.

Відповідно до ч. 1, 2 ст. 169 КАС України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтею 160, 161 КАС України, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху, в якій зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб їх усунення і встановлюється строк, достатній для усунення недоліків, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Отже, позовну заяву позивача слід залишити без руху та надати йому строк для усунення недоліків поданої позовної заяви шляхом подання позовної заяви, що відповідає вимогам ст. 160, 161 КАС України та документу, що підтверджує сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі за місцем розгляду справи - на рахунок Олександрівського районного суду Кіровоградської області: отримувач коштів ГУК у Кіров.обл./тг с-щеОлекс/22030101, Код отримувача (код за ЄДРПОУ) 37918230, Банк отримувача Казначейство України (ел. адм. подат.), Код банку отримувача (МФО) 899998, Рахунок отримувача UA0011549, Кодкласифікації доходів бюджету 22030101, Призначення платежу *;101;__________(реєстраційний номер облікової картки платника податків фізичної особи (завжди має 10 цифр) або серія та номер паспорта громадянина України, в разі якщо платник через свої релігійні переконання відмовився від прийняття реєстраційного номера облікової картки платника податків і має відповідну відмітку у паспорті); Судовий збір, за позовом (заявою) ___________ (ПІБ позивача), Олександрівський районний суд Кіровоградської області.

Керуючись ст. ст. 94, 121-123, 160, 161, 169, 171, 241-243 КАС України,

П О С Т А Н О В И В:

Позов ОСОБА_1 до начальника ІНФОРМАЦІЯ_3 полковника ОСОБА_3 про скасування постанови про накладення адміністративного стягнення по справі про адміністративне правопорушення, - залишити без руху.

Надати позивачу десять днів з дня отримання копії ухвали про залишення заяви без руху для усунення недоліків позовної заяви, вказаних у мотивувальній частині ухвали.

У разі невиконання ухвали суду в зазначений строк позовна заява буде вважатися неподаною та повернута позивачу зі всіма доданими до неї документами.

Ухвала в частині визначення розміру судових витрат може бути оскаржена до Третього апеляційного адміністративного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня складення ухвали. В іншій частині ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя: І.В. Максимович