Справа № 160/28354/25
Суддя: Рябчук Олена Сергіївна
Дата ухвалення: 2025-12-12 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД РІШЕННЯ ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
Дніпропетровський окружний адміністративний суд у складі:
головуючого судді Рябчук О.С.
розглянувши в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін (у письмовому провадженні) адміністративну справу за адміністративним позовом Комунального підприємства "Дніпропетровська обласна клінічна лікарня імені І.І.Мечникова" Дніпропетровської обласної ради до Східного офісу Держаудитслужби, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на стороні позивача: Товариство з обмеженою відповідальністю «МАГдаБУД» про визнання протиправним та скасування висновку, -
01 жовтня 2025 року засобами поштового зв`язку до Дніпропетровського окружного адміністративного суду надійшов адміністративний позов Комунального підприємства "Дніпропетровська обласна клінічна лікарня імені І.І.Мечникова" Дніпропетровської обласної ради до Східного офісу Держаудитслужби, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на стороні позивача: Товариство з обмеженою відповідальністю «МАГ даБУД», у якому позивач просить:
- визнати протиправним та скасувати висновок Східного офісу Держаудитслужби від 15 вересня 2025 року про результати моніторингу процедури закупівлі UA-2025-07-14-008179-а "Капітальний ремонт приміщень овочесховища КП "Дніпропетровська обласна клінічна лікарня ім. І.І. Мечникова" ДОР" за адресою пл. Соборна, 14, м. Дніпро".
В обґрунтування заявлених вимог позивачем зазначено, що Східним офісом Держаудислужби проведено моніторинг закупівлі UА-2025-07-14-008179-а за замовленням Комунального підприємства "Дніпропетровська обласна клінічна лікарня імені І.І. Мечникова" Дніпропетровської обласної ради щодо закупівлі: «Капітальний ремонт приміщень овочесховища КП «Дніпропетровська обласна клінічна лікарня ім. І.І. Мечникова`ДОР» за адресою: пл. Соборна, 14, м. Дніпро», за результатами якої складено та оприлюднено Висновок про результати моніторингу процедури закупівлі. Вважає, що викладені у складеному висновку порушення не відповідають дійсності та не містить зобов`язань стосовно усунення порушень. Позивач зазначає, що у процедурі закупівлі подана лише одна тендерна пропозиція ТОВ «МАГдаБУД». Відповідно до вимог Закону України «Про публічні закупівлі» та постанови КМУ №1178, у разі подання однієї пропозиції електронна система визначає її найбільш економічно вигідною, а замовник проводить розгляд на предмет відповідності вимогам тендерної документації. Аналіз умов закупівлі та положень Особливостей свідчить про відсутність порушень п. 44 Особливостей та відсутність правових підстав для відхилення пропозиції ТОВ «МАГдаБУД». Таким чином, тендерна пропозиція могла бути визначена такою, що відповідає вимогам законодавства у сфері публічних закупівель і не підлягала відхиленню.
За викладених обставин, позивач вважає висновок Східного офісу Держаудитслужби від 15 вересня 2025 року про результати моніторингу процедури закупівлі UA-2025-07-14-008179-а "Капітальний ремонт приміщень овочесховища КП "Дніпропетровська обласна клінічна лікарня ім. І.І. Мечникова" ДОР" за адресою пл. Соборна, 14, м. Дніпро" неправомірним та просить скасувати його в повному обсязі.
Відповідно до витягу з протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями зазначена справа розподілена судді О.С. Рябчук.
Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 02.10.2025 р. відкрито провадження в адміністративній справі та призначено справу до розгляду за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) учасників справи у письмовому провадженні.
Цією ж ухвалою відповідачу було надано строк для подання відзиву на позовну заяву протягом п`ятнадцяти днів з дня отримання копії цієї ухвали, разом із доказами, які підтверджують обставини, на яких ґрунтуються заперечення відповідача.
22.10.2025 року засобами поштового зв`язку до Дніпропетровського окружного адміністративного суду від Східного офісу Держаудитслужби надійшов відзив на позовну заяву. Відповідач проти позову заперечує в повному обсязі. Моніторинг закупівлі здійснено Державною аудиторською службою України в межах визначених законодавством повноважень. Тендерна пропозиція ТОВ «МАГдаБУД» не відповідала умовам технічного завдання Додатку № 2 до тендерної документації через встановлені розбіжності у розділі І «Витрати труда» та розділі ІІ «Будівельні машини і механізми Відомості ресурсів Учасника» та на підставі підпункту 2 пункту 44 Особливостей підлягала відхиленню. Проте, на порушення вимоги підпункту 2 пункту 44 Особливостей Замовник не відхилив тендерну пропозицію учасника закупівлі ТОВ «МАГдаБУД» та на підставі протоколу від 04.08.2025 №12-ВТО/2 уповноваженою особою визнано вказаного учасника переможцем процедури закупівлі та із ним укладено договір від 19.08.2025 №ВТО-КР-3 на суму 4 992 181,22грн. з ПДВ.
Окрім зазначеного, відповідач зазначає, що додаткова позиція «Установлення та розбирання зовнішніх металевих трубчастих інвентарних риштувань…» це окремий вид будівельних робіт, що передбачає нові витрати праці, техніку безпеки, логістику тощо. Тобто, це новий елемент у складі робіт, якого не існувало у ТЗ та відповідно така зміна впливає на зміст і обсяг робіт, а тому є зміною істотних умов предмета закупівлі.
В межах проведеної процедури моніторингу встановлені розбіжності у Відомості ресурсів у показниках витрат труда, середньому розряді робітників, а також у кількості людино годин впливають на технічні характеристики, обсяги робіт та вартість виконання. Тобто вони є істотними умовами предмета закупівлі, зміна яких не може бути розцінена як «невідповідність», що підлягає усуненню згідно з п. 43 Особливостей.
Таким чином, сам факт подання однієї пропозиції не надає учаснику права змінювати або спрощувати технічні вимоги, передбачені замовником. Отже, навіть за умови подання однієї тендерної пропозиції, замовник був зобов`язаний відхилити пропозицію ТОВ «МАГдаБУД», оскільки вона не відповідала технічному замовленню.
Отже, Східний офіс Держаудитслужби обгрунтовано встановив, що тендерна пропозиція ТОВ «МАГдаБУД» не відповідала технічному завданню Додатку №2 тендерної документації, а тому згідно з пп. 2 п. 44 Особливостей підлягала відхиленню.
За таких обставин відповідач наполягає на відмові у задоволенні позовних вимог.
05.11.2025 року Комунальним підприємством «Дніпропетровська обласна клінічна лікарня ім.І.І. Мечникова» ДОР» подано відповідь на відзив проти позову, в якому позивач вказує на безпідставність заперечень відповідача з огляду на наступне. Виконавцем робіт ТОВ «МАГдаБУД», з урахуванням технології робіт ( підтверджено Проектом Виконання робіт, розробленим згідно з вимогою підпункту 3.4.3 пункту 3.4 розділу 3 Договору від 19.08.2025 №ВТО-КР-3), враховані лише ті машини та механізми, які необхідні для виконання робіт у вказаних умовах, де розташований об`єкт. Проект виконання робіт є обов`язковим технологічним документом, що враховує реальні умови будівельного майданчика, послідовність робіт, вимоги безпеки та логістику, що майже ніколи не враховується замовниками, а розробка такого документу, деталізація всіх процесів покладається саме на учасника, який у відповідності до технології та наявних ресурсів розробляє такий документ. Позивач вказує, що зазначені у моніторингу розбіжності не призводять до збільшення ціни закупівлі та не зменшують обсяг закупівлі, відтак наполягають на задоволенні позовних вимог.
Третьою особою пояснень щодо адміністративного позову не було надано.
Відповідно до ч.1 ст.257 Кодексу адміністративного судочинства України за правилами спрощеного позовного провадження розглядаються справи незначної складності.
За змістом приписів п.3 ч.6 ст.12 Кодексу адміністративного судочинства України для цілей цього Кодексу справами незначної складності є справи, зокрема, щодо оскарження фізичними особами рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень щодо обчислення, призначення, перерахунку, здійснення, надання, одержання пенсійних виплат, соціальних виплат непрацездатним громадянам, виплат за загальнообов`язковим державним соціальним страхуванням, виплат та пільг дітям війни, інших соціальних виплат, доплат, соціальних послуг, допомоги, захисту, пільг.
Частиною 4 статті 243 Кодексу адміністративного України встановлено, що судове рішення, постановлене у письмовому провадженні, повинно бути складено у повному обсязі не пізніше закінчення встановлених цим Кодексом строків розгляду відповідної справи, заяви або клопотання.
Згідно з ч.5 ст.250 Кодексу адміністративного судочинства України датою ухвалення судового рішення в порядку письмового провадження є дата складення повного судового рішення.
Зважаючи на наведене та відповідно до вимог ст.ст. 257, 262 Кодексу адміністративного судочинства України, справу розглянуто за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи у письмовому провадженні.
Згідно з 8 ст. 262 Кодексу адміністративного судочинства України при розгляді справи за правилами спрощеного позовного провадження суд досліджує докази і письмові пояснення, викладені у заявах по суті справи.
Дослідивши матеріали справи, суд встановив такі обставини.
Керуючись положеннями ст. 8 Закону №922 Східним офісом Держаудитслужби видано наказ №227 від 05.08.2025 року «Про початок здійснення моніторингу закупівель» згідно з переліком, до якого включена закупівля КП «Дніпропетровська обласна клінічна лікарня ім. І.І. Мечнікова» ДОР», унікальний номер UA-2025-07-14-008179-а.
Повідомлення про прийняття рішення про початок проведення моніторингу процедури закупівлі оприлюднене 26.08.2025 в електронній системі закупівель.
Інформація про предмет закупівлі «Капітальний ремонт приміщень овочесховища КП «Дніпропетровська обласна клінічна лікарня ім. І.І. Мечникова» ДОР» за адресою: пл. Соборна, 14, м. Дніпро», очікуваною вартістю 5017631грн., назва відповідного класифікатору лота 454500000-6, ДК021, 1, робота.
Моніторингом встановлено, що пунктом 3 Загальних вимог Додатку №2 до тендерної документації Замовником визначено, що у складі пропозиції Учасник повинен надати розрахунок цінової пропозиції, який повинен бути підтверджений кошторисною документацією.
Розрахунок цінової пропозиції повинен бути наданий у складі: договірна ціна, пояснювальна записка, об`єктний кошторис, дефектні акти, локальні кошториси, підсумкова відомість ресурсів до локального кошторису, розрахунки загальновиробничих витрат, прибутку та адміністративних витрат.
Аналізом тендерної пропозиції учасника ТОВ «МАГдаБУД» встановлено, що у складі тендерної пропозиції ( файл ДЦ 27 07 2025) надано Дефектний акт на «Капітальний ремонт овочесховища КП «Дніпропетровська обласна клінічна лікарня ім. І.І. Мечникова» ДОР» за адресою: пл. Соборна, 14, м. Дніпро».
Архітектурні рішення, що містить додаткову позицію в найменуванні робіт і витрат ( №з/п 92) «Установлення та розбирання зовнішніх металевих трубчастих інвентарних риштувань, висота риштувань до 16 м в кількості 120 м2», яка не передбачена умовами тендерної документації викладеним замовником у технічному завдання Додатку №2 по відповідному Дефектному акту. Окрім того, у Відомості ресурсів до локального кошторисного розрахунку вартості об`єкта будівництва ( далі Відомості ресурсів), яка надана Учасником у складі тендерної пропозиції ( файл ДЦ 27 07 2025) та є невід`ємною частиною договору від 19.08.2025 №ВТО-КР-3 з виконавцем робіт ТОВ «МАГдаБУД», значаться розбіжності у розрізі окремих найменувань з відповідними складовими Відомості ресурсів, викладеними замовником у технічному завданні Додатку 2 тендерної документації.
Так, у розділі І. Витрати труда:
- витрати труда робітників, зайнятих керуванням та обслуговуванням машин у тендерній документації передбачені в обсязі 515,68 люд.год., у тендерній пропозиції - 9,66 люд.год.;
- середній розряд ланки робітників, зайнятих керуванням та обслуговуванням машин у тендерній документації - розряд 4,2, у тендерній пропозиції - розряд 3,2;
- витрати труда робітників, заробітна плата яких враховується в складі: загальновиробничих витрат у тендерній документації- 772,39 люд.год., у тендерній пропозиції - 714,2 люд.год., коштів на виконання будівельних робіт у літній період у тендерній документації - 71,92 люд.год., у тендерній пропозиції - 0 люд.год.,
у розділі II. Будівельні машини і механізми: у Відомості ресурсів Учасника відсутні складові передбачені у Відомості ресурсів викладені замовником у технічному завданні Додатку 2 тендерної документації, а саме: шифр ресурсу-КБМ201-11, КБМ201-12, КБМ202-128,КБМ202-129, КБМ202-1140, КБМ202-1141, КБМ202-1243, КБМ203-101, КБМ203-902, КБМ203-1004, КБМ203-1080, КБМ203-1090, КБМ203-1811, КБМ207-148, КБМ213-3011, КБМ216-601, КБМ233-261, КБМ233-330, КБМ233-345, КБМ233-1002.
Отже, тендерна пропозиція ТОВ «МАГдаБУД» не відповідала умовам технічного завдання Додатку №2 до тендерної документації через вищезазначені розбіжності та на підставі підпункту 2 пункту 44 Особливостей підлягала відхиленню. Проте, на порушення вимоги підпункту 2 пункту 44 Особливостей Замовник не відхилив тендерну пропозицію учасника закупівлі ТОВ «МАГдаБУД» та на підставі протоколу від 04.08.2025 №12-ВТО/2 уповноваженою особою визнано вказаного учасника переможцем процедури закупівлі та із ним укладено договір від 19.08.2025 №ВТО-КР-3 на суму 4 992 181,22 грн, з ПДВ.
За результатами аналізу питання розгляду тендерної пропозиції переможця ТОВ «БК «МАГдаБУД» встановлено порушення вимог підпункту 2 пункту 44 Особливостей.
За результатами моніторингу закупівлі, унікальний номер UA-2025-07-14-008179-а, Офісом було складено висновок про результати моніторингу процедури закупівлі, який затверджено начальником Офісу та оприлюднено в електронній системі закупівель 15.09.2025 року.
З огляду на встановлені порушення законодавства у сфері закупівель, керуючись статтями 5 та 10 Закону України «Про законодавства у сфері публічних закупівель (у разі наявності таких порушень): основні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні» від 26.01.1993 № 2939-ХІІ, статтею 8 Закону України «Про публічні закупівлі» від 25.12.2015 № 922-УШ Східний офіс Держаудитслужби зобов`язав здійснити заходи щодо усунення виявлених порушень шляхом припинення зобов`язань за договором від 19.08.2025 №ВТО-КР-3 з дотриманням положень Цивільного кодексу України та протягом п`яти робочих днів з дня оприлюднення висновку оприлюднити через електронну систему закупівель інформацію та/або документи, що свідчать про вжиття таких заходів.
Не погоджуючись з висновками, що було викладено в результаті проведення перевірки та вважаючи їх незаконними, необґрунтованими та такими, що не відповідають дійсності, позивач звернувся з цим позовом до суду.
Правові та організаційні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні регламентовано Законом України від 26.01.1993 року №2939-XII "Про основні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні" (далі - Закон №2939-XII).
Згідно зі статтею 1 цього Закону №2939-XII, здійснення державного фінансового контролю забезпечує центральний орган виконавчої влади, уповноважений Кабінетом Міністрів України на реалізацію державної політики у сфері державного фінансового контролю (далі - орган державного фінансового контролю).
Відповідно до статті 5 Закону №2939-XII, контроль за дотриманням законодавства у сфері закупівель здійснюється шляхом проведення моніторингу закупівлі у порядку, встановленому Законом України "Про публічні закупівлі", проведення перевірки закупівель, а також під час державного фінансового аудиту та інспектування.
Порядок та підстави проведення органом державного фінансового контролю перевірок закупівель встановлюється Кабінетом Міністрів України.
Перевірка закупівель у замовників проводиться за місцезнаходженням юридичної особи, що перевіряється, чи за місцем розташування об`єкта права власності, щодо якого проводиться перевірка, і полягає у документальному та фактичному аналізі дотримання замовником законодавства про закупівлі. Результати перевірки закупівель викладаються в акті перевірки закупівель.
Моніторинг закупівлі здійснюється за місцезнаходженням органу державного фінансового контролю.
Правові та економічні засади здійснення закупівель товарів, робіт і послуг для забезпечення потреб держави та територіальної громади регулює Закон України "Про публічні закупівлі" від 25.12.2015 року №922-VIII, у редакції, чинній на день винесення спірного Висновку (надалі, також - Закон №922-VIII), метою якого є забезпечення ефективного та прозорого здійснення закупівель, створення конкурентного середовища у сфері публічних закупівель, запобігання проявам корупції у цій сфері, розвиток добросовісної конкуренції.
Статтею 1 Закону №922-VIII визначено поняття, які застосовуються для цілей зазначеного закону, зокрема: моніторинг процедури закупівлі - це аналіз дотримання замовником законодавства у сфері публічних закупівель під час проведення процедури закупівлі, укладення договору про закупівлю та протягом його дії з метою запобігання порушенням законодавства у сфері публічних закупівель; тендерна документація - документація щодо умов проведення тендеру, що розробляється та затверджується замовником і оприлюднюється для вільного доступу в електронній системі закупівель; тендерна пропозиція - пропозиція щодо предмета закупівлі або його частини (лота), яку учасник процедури закупівлі подає замовнику відповідно до вимог тендерної документації.
Статтею 8 Закону №922-VIII визначений порядок здійснення моніторингу публічних закупівель.
Так, згідно з частиною 1 статті 8 Закону №922-VIII, моніторинг процедури закупівлі здійснюють центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері державного фінансового контролю, та його міжрегіональні територіальні органи. Моніторинг процедури закупівлі здійснюється протягом проведення процедури закупівлі, укладення договору про закупівлю та його дії. Моніторинг процедури закупівлі не проводиться на відповідність тендерної документації вимогам частини четвертої статті 22 цього Закону. Моніторинг процедур закупівель здійснюється також щодо процедур закупівель, особливості яких передбачені у законах, що визначені у частинах восьмій та дев`ятій статті 3 цього Закону.
Відповідно до частини 2 цієї ж статті Закону, рішення про початок моніторингу процедури закупівлі приймає керівник органу державного фінансового контролю або його заступник (або уповноважена керівником особа) за наявності однієї або декількох із таких підстав: 1) дані автоматичних індикаторів ризиків; 2) інформація, отримана від органів державної влади, народних депутатів України, органів місцевого самоврядування, про наявність ознак порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель; 3) повідомлення в засобах масової інформації, що містять відомості про наявність ознаки порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель; 4) виявлені органом державного фінансового контролю ознаки порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель в інформації, оприлюдненій в електронній системі закупівель; 5) інформація, отримана від громадських об`єднань, про наявність ознак порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель, виявлених за результатами громадського контролю у сфері публічних закупівель відповідно до статті 7 цього Закону. Для аналізу даних, що свідчать про ознаки порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель, може використовуватися: інформація, оприлюднена в електронній системі закупівель; інформація, що міститься в єдиних державних реєстрах; інформація в базах даних, відкритих для доступу центральному органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері державного фінансового контролю.
Згідно з вимогами частин 6, 7 статті 8 Закону №922-VIII, за результатами моніторингу процедури закупівлі посадова особа органу державного фінансового контролю складає та підписує висновок про результати моніторингу процедури закупівлі (далі - висновок), що затверджується керівником органу державного фінансового контролю або його заступником. Такий висновок підлягає оприлюдненню в електронній системі закупівель протягом трьох робочих днів з дня його складання.
У висновку обов`язково зазначаються, серед іншого, опис порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель, виявленого за результатами моніторингу процедури закупівлі; зобов`язання щодо усунення порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель.
Згідно із частиною 10 статті 8 Закону №922-VIII, у разі незгоди замовника з інформацією, викладеною у висновку, він має право оскаржити висновок до суду протягом 10 робочих днів з дня його оприлюднення, про що зазначається в електронній системі закупівель протягом наступного робочого дня з дня оскарження висновку до суду. Замовник зазначає в електронній системі закупівель про відкриття провадження у справі протягом наступного робочого дня з дня отримання інформації про відкриття такого провадження та номер такого провадження.
Так, форму висновку про результати моніторингу закупівлі визначено Порядком заповнення форми висновку про результати моніторингу закупівлі, затвердженим наказом Державної аудиторської служби України від 23.04.2018 року №86 (надалі - Порядок №86).
Пунктом 1 Розділу ІІІ Порядку № 86 "Порядок заповнення констатуючої частини форми висновку" встановлено, що у пункті 1 зазначаються: 1) дата закінчення моніторингу закупівлі відповідно до Закону України "Про публічні закупівлі"; 2) питання, що стало предметом аналізу дотримання замовником законодавства у сфері публічних закупівель, перелік проаналізованих документів та інформації, інші дії органу державного фінансового контролю, яких було вжито відповідно до законодавства для забезпечення проведення моніторингу закупівлі; 3) опис порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель, виявленого(их) за результатами моніторингу закупівлі, із зазначенням: структурної одиниці нормативно-правового акта, норми якої порушено, його виду, найменування суб`єкта нормотворення, дати прийняття та його реєстраційного індексу (крім законів), заголовка, а в разі відсилання до зареєстрованого нормативно-правового акта - також дати і номера його державної реєстрації в Міністерстві юстиції України. При зазначенні структурної одиниці закону зазначається тільки її заголовок (крім законів про внесення змін); найменування та реквізитів документів, на підставі яких зроблено висновок про наявність порушення (у разі потреби також деталізуються суть та обставини допущення порушення).
У пункті 2 робиться висновок про наявність чи відсутність порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель за кожним із питань, що аналізувалися.
У разі виявлення порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель пункт 3 має містити посилання на структурну одиницю компетенційного нормативно-правового акта, на підставі якої орган державного фінансового контролю зобов`язує замовника усунути у встановленому законодавством порядку такі порушення, а також зобов`язання щодо їх усунення.
Отже, з аналізу наведених норм судом встановлено, що висновок, складений за наслідками моніторингу закупівель є ненормативним індивідуально-правовим актом, оскільки його виконання має безпосередній вплив на права і обов`язки позивача, а також права та обов`язки переможця конкурсу у сфері публічних закупівель. Можливість оскарження такого висновку у судовому порядку прямо передбачена Законом України "Про публічні закупівлі".
Відповідно до пунктів 3, 4, 5 Розділу І Порядку заповнення форми висновку про результати моніторингу процедури закупівлі, затвердженого наказом Міністерства фінансів України 08 вересня 2020 року № 552, висновок складається у формі електронного документа і заповнюється відповідно до затвердженої Мінфіном форми висновку про результати моніторингу процедури закупівлі в електронній системі закупівель.
Підпис та затвердження висновку здійснюється шляхом накладення кваліфікованого електронного підпису з дотриманням вимог законодавства в сфері електронного документообігу та електронних довірчих послуг.
Для оприлюднення підписаний та затверджений висновок завантажується в електронну систему закупівель, на форму висновку накладається кваліфікований електронний підпис посадової особи органу державного фінансового контролю, яка здійснила моніторинг процедури закупівлі.
Відповідно до пункту 3-7 розділу X «Прикінцеві та перехідні положення» Закону № 922 установлено, що на період дії правового режиму воєнного стану в Україні та протягом 90 днів з дня його припинення або скасування особливості здійснення закупівель товарів, робіт і послуг для замовників, передбачених цим Законом, визначаються Кабінетом Міністрів України із забезпеченням захищеності таких замовників від воєнних загроз.
Постановою Кабінету Міністрів України від 12.10.2022 року № 1178 затверджено Особливості здійснення публічних закупівель товарів, робіт і послуг для замовників, передбачених Законом України «Про публічні закупівлі», на період дії правового режиму воєнного стану в України та протягом 90 днів з дня його припинення або скасування (далі Особливості).
Відповідно до пункту 1 Особливостей, ці особливості встановлюють порядок та умови здійснення публічних закупівель товарів, робіт і послуг для замовників, передбачених Законом України «Про публічні закупівлі», із забезпеченням захищеності таких замовників від воєнних загроз на період дії правового режиму воєнного стану в України та протягом 90 днів з дня його припинення або скасування.
Відповідно до пункту 43 Особливостей:
- якщо замовником під час розгляду тендерної пропозиції учасника процедури закупівлі виявлено невідповідності в інформації та/або документах, що подані учасником процедури закупівлі у тендерній пропозиції та/або подання яких передбачалося тендерною документацією, він розміщує у строк, який не може бути меншим, ніж два робочі дні до закінчення строку розгляду тендерних пропозицій, повідомлення з вимогою про усунення таких невідповідностей в електронній системі закупівель;
- під невідповідністю в інформації та/або документах, що подані учасником процедури закупівлі у складі тендерної пропозиції та/або подання яких вимагається тендерною документацією, розуміється у тому числі відсутність у складі тендерної пропозиції інформації та/або документів, подання яких передбачається тендерною документацією (крім випадків відсутності забезпечення тендерної пропозиції, якщо таке забезпечення вимагалося замовником, та/або відсутності інформації (та/або документів) про технічні та якісні характеристики предмета закупівлі, що пропонується учасником процедури в його тендерній пропозиції). Невідповідністю в інформації та/або документах, які надаються учасником процедури закупівлі на виконання вимог технічної специфікації до предмета закупівлі, вважаються помилки, виправлення яких не призводить до зміни предмета закупівлі, запропонованого учасником процедури закупівлі у складі його тендерної пропозиції, найменування товару, марки, моделі тощо;
- замовник не може розміщувати щодо одного і того ж учасника процедури закупівлі більше ніж один раз повідомлення з вимогою про усунення невідповідностей в інформації та/або документах, що подані учасником процедури закупівлі у складі тендерної пропозиції, крім випадків, пов`язаних з виконанням рішення органу оскарження.
Пунктом 1.2 розділу 3 «Інструкції з підготовки тендерної пропозиції» та Додатком 2 до Тендерної документації встановлено вимогу для учасників процедури закупівлі: відповідно до частини 3 статті 12 Закону України «Про публічні закупівлі» створення та подання учасником документів тендерної пропозиції повинно бути здійснено з урахуванням вимог Закону України «Про електронні документи та електронний документообіг».
Відповідно до частини третьої статті 12 Закону України «Про публічні закупівлі», під час використання електронної системи закупівель з метою подання тендерних пропозицій/пропозицій та їх оцінки документи та дані створюються та подаються з урахуванням вимог законів України »Про електронні документи та електронний документообіг» та »Про електронні довірчі послуги».
Згідно із частиною 1 статті 25 Закону № 922-VIII тендерна пропозиція подається в електронному вигляді через електронну систему закупівель. Документ з тендерною пропозицією подається в електронному вигляді шляхом заповнення електронних форм з окремими полями, де зазначається інформація про ціну, інші критерії оцінки (у разі їх встановлення замовником), інформація від учасника про його відповідність кваліфікаційним (кваліфікаційному) критеріям, вимогам, визначеним у статті 17 цього Закону і в тендерній документації, та завантаження необхідних документів, що вимагаються замовником у тендерній документації. Документи, що підтверджують відповідність учасника кваліфікаційним (кваліфікаційному) критеріям, та документи, що містять технічній опис предмета закупівлі, подаються в окремому файлі.
Згідно із частиною 16 статті 29 Закону № 922-VIII якщо замовником під час розгляду тендерної пропозиції учасника виявлено невідповідності в інформації та/або документах, що подані учасником у тендерній пропозиції та/або подання яких вимагалось тендерною документацією, він розміщує у строк, який не може бути меншим ніж два робочі дні до закінчення строку розгляду тендерних пропозицій, повідомлення з вимогою про усунення таких невідповідностей в електронній системі закупівель.
Замовник розміщує повідомлення з вимогою про усунення невідповідностей в інформації та/або документах:
1) що підтверджують відповідність учасника процедури закупівлі кваліфікаційним критеріям відповідно до статті 16 цього Закону;
2) на підтвердження права підпису тендерної пропозиції та/або договору про закупівлю.
Повідомлення з вимогою про усунення невідповідностей повинно містити таку інформацію:
1) перелік виявлених невідповідностей;
2) посилання на вимогу (вимоги) тендерної документації, щодо якої (яких) виявлені невідповідності;
3) перелік інформації та/або документів, які повинен подати учасник для усунення виявлених невідповідностей.
Замовник не може розміщувати щодо одного й того ж учасника процедури закупівлі більш ніж один раз повідомлення з вимогою про усунення невідповідностей в інформації та/або документах, що подані учасником у тендерній пропозиції, крім випадків, пов`язаних з виконанням рішення органу оскарження.
Згідно з абзацом 3 частини першої статті 31 Закону № 922-VIII замовник відхиляє тендерну пропозицію із зазначенням аргументації в електронній системі закупівель у разі, якщо учасник процедури закупівлі не відповідає кваліфікаційним (кваліфікаційному) критеріям, установленим статтею 16 цього Закону та/або наявні підстави, встановлені частиною першою статті 17 цього Закону.
Згідно із ч. 8 ст. 12 Закону № 922-VIII подання інформації під час проведення процедури закупівлі/спрощеної закупівлі здійснюється в електронному вигляді через електронну систему закупівель. Замовникам забороняється вимагати від учасників подання у паперовому вигляді інформації, поданої ними під час проведення процедури закупівлі/спрощеної закупівлі.
Як вбачається з оспорюваного висновку, за результатами моніторингу відповідачем встановлено наявність порушень законодавства, а саме:
- за результатами аналізу питання розгляду тендерної пропозиції переможця ТОВ «БК «МАГдаБУД» встановлено порушення вимог підпункту 2 пункту 44 Особливостей.
Пунктом 43 Особливостей № 1178 визначено, що якщо замовником під час розгляду тендерної пропозиції учасника процедури закупівлі виявлено невідповідності в інформації та/або документах, що подані учасником процедури закупівлі у тендерній пропозиції та/або подання яких передбачалося тендерною документацією, він розміщує у строк, який не може бути меншим, ніж два робочі дні до закінчення строку розгляду тендерних пропозицій, повідомлення з вимогою про усунення таких невідповідностей в електронній системі закупівель.
Під невідповідністю в інформації та/або документах, що подані учасником процедури закупівлі у складі тендерної пропозиції та/або подання яких вимагається тендерною документацією, розуміється у тому числі відсутність у складі тендерної пропозиції інформації та/або документів, подання яких передбачається тендерною документацією (крім випадків відсутності забезпечення тендерної пропозиції, якщо таке забезпечення вимагалося замовником, та/або відсутності інформації (та/або документів) про технічні та якісні характеристики предмета закупівлі, що пропонується учасником процедури в його тендерній пропозиції). Невідповідністю в інформації та/або документах, які надаються учасником процедури закупівлі на виконання вимог технічної специфікації до предмета закупівлі, вважаються помилки, виправлення яких не призводить до зміни предмета закупівлі, запропонованого учасником процедури закупівлі у складі його тендерної пропозиції, найменування товару, марки, моделі тощо.
Замовник не може розміщувати щодо одного і того ж учасника процедури закупівлі більше ніж один раз повідомлення з вимогою про усунення невідповідностей в інформації та/або документах, що подані учасником процедури закупівлі у складі тендерної пропозиції, крім випадків, пов`язаних з виконанням рішення органу оскарження.
Згідно з абзацом 2 підпункту 2 пункту 44 Особливостей, замовник відхиляє тендерну пропозицію із зазначенням аргументації в електронній системі закупівель у разі, коли тендерна пропозиція не відповідає умовам технічної специфікації та іншим вимогам щодо предмета закупівлі тендерної документації, крім невідповідності в інформації та/або документах, що може бути усунена учасником процедури закупівлі відповідно до пункту 43 цих Особливостей.
Моніторингом встановлено, що пунктом 3 Загальних вимог Додатку №2 до тендерної документації Замовником визначено, що у складі пропозиції Учасник повинен надати розрахунок цінової пропозиції, який повинен бути підтверджений кошторисною документацією.
Розрахунок цінової пропозиції повинен бути наданий у складі: договірна ціна, пояснювальна записка, об`єктний кошторис, дефектні акти, локальні кошториси, підсумкова відомість ресурсів до локального кошторису, розрахунки загальновиробничих витрат, прибутку та адміністративних витрат.
Аналізом тендерної пропозиції учасника ТОВ «МАГдаБУД» встановлено, що у складі тендерної пропозиції ( файл ДЦ 27 07 2025) надано Дефектний акт на «Капітальний ремонт овочесховища КП «Дніпропетровська обласна клінічна лікарня ім. І.І. Мечникова» ДОР» за адресою: пл. Соборна, 14, м. Дніпро».
Архітектурні рішення, що містить додаткову позицію в найменуванні робіт і витрат ( №з/п 92) «Установлення та розбирання зовнішніх металевих трубчастих інвентарних риштувань, висота риштувань до 16 м в кількості 120 м2», яка не передбачена умовами тендерної документації викладеним замовником у технічному завдання Додатку №2 по відповідному Дефектному акту. Окрім того, у Відомості ресурсів до локального кошторисного розрахунку вартості об`єкта будівництва ( далі Відомості ресурсів), яка надана Учасником у складі тендерної пропозиції ( файл ДЦ 27 07 2025) та є невід`ємною частиною договору від 19.08.2025 №ВТО-КР-3 з виконавцем робіт ТОВ «МАГдаБУД», значаться розбіжності у розрізі окремих найменувань з відповідними складовими Відомості ресурсів, викладеними замовником у технічному завданні Додатку 2 тендерної документації.
Так, у розділі І. Витрати труда:
- витрати труда робітників, зайнятих керуванням та обслуговуванням машин у тендерній документації передбачені в обсязі 515,68 люд.год., у тендерній пропозиції - 9,66 люд.год.;
- середній розряд ланки робітників, зайнятих керуванням та обслуговуванням машин у тендерній документації - розряд 4,2, у тендерній пропозиції - розряд 3,2;
- витрати труда робітників, заробітна плата яких враховується в складі: загальновиробничих витрат у тендерній документації- 772,39 люд.год., у тендерній пропозиції - 714,2 люд.год., коштів на виконання будівельних робіт у літній період у тендерній документації - 71,92 люд.год., у тендерній пропозиції - 0 люд.год.,
у розділі II. Будівельні машини і механізми: у Відомості ресурсів Учасника відсутні складові передбачені у Відомості ресурсів викладені замовником у технічному завданні Додатку 2 тендерної документації, а саме: шифр ресурсу-КБМ201-11, КБМ201-12, КБМ202-128,КБМ202-129, КБМ202-1140, КБМ202-1141, КБМ202-1243, КБМ203-101, КБМ203-902, КБМ203-1004, КБМ203-1080, КБМ203-1090, КБМ203-1811, КБМ207-148, КБМ213-3011, КБМ216-601, КБМ233-261, КБМ233-330, КБМ233-345, КБМ233-1002.
Водночас в позовній заяві позивачем не спростовуються виявлені в ході моніторингу розбіжності, а зазначено підставою правомірності укладення угоди те, що у даній процедурі закупівлі подана лише одна тендерна пропозиція ТОВ «МАГдаБУД» та у відповідності до ЗУ «Про публічні закупівлі» у разі подання однієї пропозиції електронна система визначає її найбільш вигідною.
Згідно зі змінами до перехідних положень Закону України «Про публічні закупівлі» (далі Закон про закупівлі) на період дії правового режиму воєнного стану в Україні особливості здійснення закупівель товарів, робіт і послуг для замовників визначаються Кабінетом Міністрів України.
Так, з 19.10.2022 набрала чинності постанова Кабінету Міністрів України від 12.10.2022 № 1178 «Про затвердження особливостей здійснення публічних закупівель товарів, робіт і послуг для замовників, передбачених Законом України «Про публічні закупівлі», на період дії правового режиму воєнного стану в Україні та протягом 90 днів з дня його припинення або скасування» (далі Постанова № 1178, Особливості).
На цей час Постанова № 1178 діє в редакції постанови Кабінету Міністрів України від 12.05.2023 № 471 «Про внесення змін до постанов Кабінету Міністрів України від 12 жовтня 2022 р. № 1178 і від 21 березня 2023 р. № 253 та визнання такими, що втратили чинність, деяких постанов Кабінету Міністрів України». Зокрема, для проведення відкритих торгів із застосуванням електронного аукціону повинно бути подано не менше двох тендерних пропозицій. Положення Закону про закупівлі встановлюють, що електронний аукціон проводиться електронною системою закупівель. Разом з тим відповідно до п. 36 Особливостей, якщо була подана одна тендерна пропозиція, електронна система закупівель після закінчення строку для подання тендерних пропозицій, визначених замовником в оголошенні про проведення відкритих торгів, не проводить оцінку такої тендерної пропозиції та визначає її найбільш економічно вигідною. Замовник перевіряє подані учасником інформацію / документи на відповідність тендерній документації та вимогам законодавства і після цього приймає рішення про визначення учасника переможцем. За таких умов відкриті торги будуть проведені у разі подання навіть однієї тендерної пропозиції.
Однак, нормами чинного законодавства не встановлено обов`язку укладення договору за умови подання лише однієї тендерної пропозиції та з урахуванням встановлених розбіжностей тендерної пропозиції умовам замовника.
Отже, позивачем на порушення вимог абзацу 2 пункту 1 частини 1 статті 31 Закону №922 та абзацу 2 підпункту 2 пункту 44 Особливостей не відхилено тендерну пропозицію учасника ТОВ «МАГдаБУД» як таку, що підлягає відхиленню відповідно до закону.
Однак, щодо способу усунення виявлених порушень, суд зазначає таке.
У констатуючій частині оскарженого висновку відповідач, у зв`язку із виявленням порушень під час спірного моніторингу, на підставі статей 5 та 10 Закону України "Про основні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні" у п. 3 висновку зобов`язує позивача здійснити заходи щодо усунення виявлених порушень шляхом припинення зобов`язань за договором (розірвання договору) та протягом п`яти робочих днів з дня оприлюднення висновку оприлюднити через електронну систему закупівель інформацію та/або документи, що свідчать про вжиття таких заходів.
Зауваження Держаудитслужби зводиться до невідповідності пропозиції одного з учасників вимогам тендерної документації, що носить формальний характер, так як воно не пов`язане із забезпеченням ефективного та прозорого здійснення закупівель, створення конкурентного середовища у сфері публічних закупівель, запобігання проявам корупції у цій сфері, розвитком добросовісної конкуренції.
При вирішенні даного спору суд також враховує необхідність чіткого дотримання учасниками торгів вимог, визначених у тендерній документації, а також необхідності підтверджувати відповідність учасника кваліфікаційним вимогам саме тими документами, які визначені у такій документації. В той же час, відповідні протиправні дії замовника неодмінно повинні утворювати порушення одного з основних принципів здійснення державних закупівель, визначеного статтею 5 Закону №922-VIII, а саме - недискримінація учасників. Натомість, відповідачем не долучено до матеріалів справи жодних доказів того, що позивач будь-яким чином поставив учасників закупівлі у дискримінаційне становище.
Статтею 10 Закону України "Про основні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні " передбачено права органу державного фінансового контролю, зокрема, пред`являти керівникам та іншим особам підприємств, установ та організацій, що контролюються, обов`язкові до виконання вимоги щодо усунення виявлених порушень законодавства. Проте ні вказаним Законом, ні іншим нормативно-правовим актом безпосередньо не встановлено право органів фінансового контролю вимагати розірвання договору.
Суд звертає увагу, що у висновку про результати моніторингу закупівлі взагалі не йде мова про неефективне, незаконне, нецільове тощо використання бюджетних коштів, що не узгоджується, як з завданнями відповідача, визначеними Положенням про Державну аудиторську службу України, так і з вимогою про застосуванням відповідних наслідків недійсності/нікчемності договору.
Крім цього, відповідно до частини 1 статті 41 Закону №922-VIII договір про закупівлю укладається відповідно до норм Цивільного та Господарського кодексів України з урахуванням особливостей, визначених цим Законом.
Згідно з частиною 1 статті 626 Цивільного кодексу України (далі - ЦК України) договором є домовленість двох або більше сторін, що спрямована на встановлення, зміну або припинення цивільних прав та обов`язків.
Відповідно до частин 1, 4 статті 188 Господарського кодексу України (далі - ГК України) зміна та розірвання господарських договорів в односторонньому порядку не допускаються, якщо інше не передбачено законом або договором. У разі якщо сторони не досягли згоди щодо зміни (розірвання) договору або у разі неодержання відповіді у встановлений строк з урахуванням часу поштового обігу, заінтересована сторона має право передати спір на вирішення суду.
За змістом статті 651 ЦК України зміна або розірвання договору допускається лише за згодою сторін, якщо інше не встановлено договором або законом. Договір може бути змінено або розірвано за рішенням суду на вимогу однієї із сторін у разі істотного порушення договору другою стороною та в інших випадках, встановлених договором або законом.
У частині першій статті 203 ЦК України наведено вимоги, додержання яких є необхідним для чинності правочину.
Частина перша статті 215 ЦК України визначає підставою недійсності правочину недодержання в момент його вчинення стороною (сторонами) вимог, встановлених наведеними приписами статті 203 Кодексу.
Відповідно до частини першої статті 216 ЦК України недійсний правочин не створює юридичних наслідків, крім тих, що пов`язані з його недійсністю. У разі недійсності правочину кожна із сторін зобов`язана повернути другій стороні у натурі все, що вона одержала на виконання цього правочину, а в разі неможливості такого повернення, зокрема тоді, коли одержане полягає у користуванні майном, виконаній роботі, наданій послузі, - відшкодувати вартість того, що одержано, за цінами, які існують на момент відшкодування.
Аналіз наведених нормативних підстав недійсності правочинів та її наслідків дає можливість дійти висновку, що інститут недійсності має на меті повне скасування правочину (розірвання договору) саме як юридичного факту, а його застосування має приводити до відновлення стану, який існував до укладення договору, який суперечить законодавству.
Відповідно до ст. 43 Закону №922-VIII договір про закупівлю є нікчемним у разі:
1) якщо замовник уклав договір про закупівлю до/без проведення процедури закупівлі/спрощеної закупівлі згідно з вимогами цього Закону;
2) укладення договору з порушенням вимог частини четвертої статті 41 цього Закону;
3) укладення договору в період оскарження процедури закупівлі відповідно до статті 18 цього Закону;
4) укладення договору з порушенням строків, передбачених частинами п`ятою і шостою статті 33 та частиною сьомою статті 40 цього Закону, крім випадків зупинення перебігу строків у зв`язку з розглядом скарги органом оскарження відповідно до статті 18 цього Закону;
5) якщо назва предмета закупівлі із зазначенням коду за Єдиним закупівельним словником не відповідає товарам, роботам чи послугам, що фактично закуплені замовником.
Як вбачається з оскаржуваного висновку, відповідач не встановив випадків, які передбачені статтею 43 Закону №922-VIII, що виключає наявність будь-яких підстав про ствердження щодо нікчемності договору про закупівлю.
Також суд вважає за необхідне врахувати правовий висновок Верховного Суду у постановах №420/5590/19 від 30.11.2021, де суд касаційної інстанції вказав, що з моменту визначення переможця торгів та встановлення відповідності пропозиції позивача вимогам тендерної документації та вимогам Закону України "Про публічні закупівлі" неможливо відмінити процедуру закупівлі, у порядку, передбаченому статтею 31 Закону України "Про публічні закупівлі", оскільки це нівелює принципи та основні положення Закону України "Про публічні закупівлі". Право на відміну торгів існує лише на стадії до завершення процедури торгів, а не після їх завершення на стадії укладання договору з переможцем. Після укладення договору про закупівлю процедура закупівлі є завершеною.
У цьому випадку відповідач не скористався своїм правом своєчасного здійснення контролю закупівлі до кінцевого строку подання тендерних пропозицій учасниками, а це унеможливило своєчасне реагування позивача на відповідні зауваження у рамках проведення безпосередньо процедури закупівлі (у тому числі щодо внесення змін до тендерної документації), а не вже після укладання договору з переможцем закупівлі.
Конституційний Суд України у рішенні від 25.01.2012 №3-рп/2012 (справа №1-11/2012) зазначив, що одним із елементів верховенства права є принцип пропорційності, який серед іншого означає, що заходи, передбачені в нормативно-правових актах, повинні спрямовуватися на досягнення легітимної мети та мають бути співмірними з нею. Додержання принципу пропорційності означає необхідність дотримання балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване відповідне рішення.
Критерій "пропорційності" передбачає, що втручання у право власності розглядатиметься як порушення статті 1 Першого протоколу до Конвенції, якщо не було дотримано справедливої рівноваги (балансу) між інтересами держави (суспільства), пов`язаними з втручанням, та інтересами особи, яка так чи інакше страждає від втручання. "Справедлива рівновага" передбачає наявність розумного співвідношення (обґрунтованої пропорційності) між метою, визначеною для досягнення, та засобами, які використовуються. Необхідного балансу не буде дотримано, якщо особа несе "індивідуальний і надмірний тягар". При цьому, з питань оцінки "пропорційності" ЄСПЛ, як і з питань наявності "суспільного", "публічного" інтересу, визнає за державою досить широку "сферу розсуду", за винятком випадків, коли такий "розсуд" не ґрунтується на розумних підставах.
Таким чином, усунення виявлених під час проведення моніторингу закупівлі недоліків в оформленні тендерної документації у запропонований в оскаржуваному висновку спосіб, зокрема, шляхом розірвання договору, призведе до порушення прав та інтересів позивача, третьої особи та матиме для них негативні наслідки, що є непропорційним у співвідношенні з виявленими недоліками.
Аналогічна правова позиція викладена в постанові Верховного Суду від 21.01.2021 у справі №120/1297/20-а.
Суд також звертає увагу на те, що з метою виконання завдань і функцій державного фінансового контролю, відповідно до статті 10 Закону №2939-ХІІ, передбачено право органу державного фінансового контролю, зокрема, пред`являти керівникам та іншим особам підприємств, установ та організацій, що контролюються, обов`язкові до виконання вимоги щодо усунення виявлених порушень законодавства, а також звертатися до суду в інтересах держави, якщо підконтрольною установою не забезпечено виконання вимог щодо усунення виявлених під час здійснення державного фінансового контролю порушень законодавства з питань збереження і використання активів.
Проте ні Законом України "Про основні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні", ні іншим нормативно-правовим актом не встановлено право органів фінансового контролю вимагати припинення зобов`язань (розірвання договорів).
Суд зауважує, що, зазначивши у висновку про необхідність здійснити заходи щодо усунення виявлених порушень в установленому законодавством порядку, зокрема шляхом припинення зобов`язань за договором з дотриманням положень Господарського кодексу України та Цивільного кодексу України, відповідач не визначив спосіб усунення виявлених під час моніторингу порушень.
Водночас статтею 598 Цивільного кодексу України визначено підстави припинення зобов`язання, та передбачено, що зобов`язання припиняється частково або у повному обсязі на підставах, встановлених договором або законом. Припинення зобов`язання на вимогу однієї із сторін допускається лише у випадках, встановлених договором або законом. Особливості припинення зобов`язань за правочинами щодо фінансових інструментів, вчиненими на організованому ринку капіталу та поза ним, встановлюються законодавством. Законом можуть бути встановлені випадки, коли припинення зобов`язань на певних підставах не допускається
Згідно до ч. 1 ст. 72 Кодексу адміністративного судочинства України доказами в адміністративному судочинстві є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.
Відповідно до ч.ч. 1, 4 ст. 73 Кодексу адміністративного судочинства України належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Суд не бере до розгляду докази, які не стосуються предмета доказування.
Згідно до ст. 76 Кодексу адміністративного судочинства України достатніми є докази, які у своїй сукупності дають змогу дійти висновку про наявність або відсутність обставин справи, які входять до предмета доказування.
Питання про достатність доказів для встановлення обставин, що мають значення для справи, суд вирішує відповідно до свого внутрішнього переконання.
Відповідно до ч.ч. 1, 2 ст. 77 Кодексу адміністративного судочинства України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.
В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.
У таких справах суб`єкт владних повноважень не може посилатися на докази, які не були покладені в основу оскаржуваного рішення, за винятком випадків, коли він доведе, що ним було вжито всіх можливих заходів для їх отримання до прийняття оскаржуваного рішення, але вони не були отримані з незалежних від нього причин.
Згідно до п. 1, 3 ч. 2 ст. 2 Кодексу адміністративного судочинства України у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України; обґрунтовано, тобто з урахуванням обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії).
Враховуючи докази, що надані сторонами на підтвердження своїх правових позицій, доводів та пояснень суд доходить висновку про відсутність підстав для задоволення адміністративного позову Комунального підприємства «Дніпропетровська обласна клінічна лікарня імені І.І. Мечнікова» Дніпропетровської обласної ради.
Згідно до ст. 139 Кодексу адміністративного судочинства України в разі відмови в задоволенні позову судові витрати не присуджуються на користь сторони за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень.
Керуючись ст.ст.9, 72-77, 242-246, 250, 262, 295 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -
В задоволенні адміністративного позову Комунального підприємства "Дніпропетровська обласна клінічна лікарня імені І.І.Мечникова" Дніпропетровської обласної ради до Східного офісу Держаудитслужби, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на стороні позивача: Товариство з обмеженою відповідальністю «МАГдаБУД» про визнання протиправним та скасування висновку відмовити.
Рішення суду набирає законної сили відповідно до вимог статті 255 Кодексу адміністративного судочинства України та може бути оскаржене в строки, передбачені статтею 295 Кодексу адміністративного судочинства України.

Суддя О.С. Рябчук