Справа № 320/30603/25
Суддя: Лиска І.Г.
Дата ухвалення: 2025-12-26 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

КИЇВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

26 грудня 2025 року справа №320/30603/25

Київський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Лиска І.Г., розглянувши у м. Києві в порядку письмового провадження за правилами загального позовного провадження адміністративну справу за позовом Дочірнього підприємства "АГРОФОНД-ЗЕРНО" до Головного управління Державної податкової служби у м. Києві про визнання протиправним та скасування податкового повідомлення-рішення,

в с т а н о в и в:

До Київського окружного адміністративного суду звернулося Дочірнє підприємство "АГРОФОНД-ЗЕРНО" з позовом до Головного управління Державної податкової служби у м. Києві, в якому просить суд:

- визнати протиправним і скасувати податкове повідомлення-рішення ГУ Державної податкової служби у м. Києві від 25.03.2025 №2.

В обґрунтування своїх позовних вимог позивач вказує, що оскаржуване рішення є необґрунтованим, протиправним та таким, що не базується на нормах чинного податкового законодавства України та фактичних матеріалах перевірки, сформованими контрольним органо на підставі довільного трактування положень валютного законодавства України.

Ухвалою Київського окружного адміністративного суду відкрито провадження в адміністративній справі за правилами загального позовного провадження та призначено підготовче засідання у справі.

Відповідач не погодився з доводами позивача та подав до суду відзив на позовну заяву в якому зазначив, що оскаржуване рішення прийнято відповідно до норм чинного законодавства.

Позивачем надано до суду додаткові пояснення в яких останній просив взяти їх до уваги при прийнятті рішення по даній справі.

Протокольною ухвалою Київського окружного адміністративного суду закрито підготовче провадження у справі та призначено справу до судового розгляду по суті.

Представник позивача подав до суду клопотання в якому просив подальший розгляд справи здійснювати в порядку письмового провадження. Представник відповідача залишив розгляд даного клопотання на розсуд суду.

У зв`язку з поданим клопотанням та на підставі ст.205 КАС України, суд вирішив подальший розгляд справи здійснювати в порядку письмового провадження.

Розглянувши позовну заяву, відзив на позов, заслухавши пояснення представників сторін, дослідивши докази та оцінивши їх у сукупності, суд встановив таке.

На підставі направлення від 07.02.2025 № 3696/26-15-07-02-06, виданого Головним управлінням ДПС у м. Києві головним державним інспектором відділу перевірок у сфері маркетингу та реклами управління податкового аудиту у сфері торгівлі та послуг Головного управління ДПС м. Києві згідно з п.75.1 ст.75, п.п.78.1.1, п.п.78.1 ст.78 Податкового кодексу України від 02.12.2010 № 2755-VI, у зв`язку зі змінами п.69.2 ст.69 підрозділу 10 розділу ХХ «Перехідні положення » Податкового кодексу України від 02 грудня 2010 року № 2755-VI, внесеними Законом України від 12 травня 2022 року № 2260-1Х «Про внесення змін до Податкового кодексу України та інших законів України щодо особливостей податкового адміністрування податків, зборів та єдиного внеску під час дії воєнного стану» та наказу Головного управління ДПС у м.Києві від 07.02.2025 року №1010-1, проведена документальна позапланова виїзна перевірка Дочірнього підприємства «АГРОФОНД - ЗЕРНО» з питань дотримання вимог валютного законодавства при здійсненні зовнішньоекономічних операцій по експортному контракту від 16.01.2024 року № S024 за період діяльності з 16.01.2024 по 17.02.2025, згідно з листом ДПС України від 23.09.2024 року № 26563/7/99-00-07-04-02 (вx. Головного управління ДПС у м.Києві від 23.09.2024 року № 12781/8) щодо інформації, наданої НБУ банками, відповідно до затвердженого плану (переліку питань ) документальної перевірки.

За наслідками проведеної позапланової перевірки ДП «АГРОФОНД-ЗЕРНО» Головним Управлінням ДПС у м.Києві (далі Акт перевірки) було складено Акт перевірки від 24.02.2025 року №15264/Ж5/26-15-07-02-06-01/39079722, який отримано платником 24.02.2025 року нарочно, що підтверджується підписом керівника ДП «АГРОФОНД-ЗЕРНО» в вищезазначеному акті перевірки.

Під час проведення документальної позапланової перевірки ГУ ДПС м. Києва, перевіряючими перевірявся зовнішньоекономічний експортний договір від 16.01.2024 року №S024 ДП «АГРОФОНД- ЗЕРНО» з компанією «UKRAGRO TRADE SA» (Швейцарія), виписки банку з валютного рахунку, митну декларацію, оборотно-сальдові відомості, карта рахунку 362.

Як вбачається з акту перевірки, зовнішньоекономічний експортний договір від 16.01.2024 року № SO24 укладений між ДП «АГРОФОНД- ЗЕРНО» (далі - Продавець ), в особі Кохнюка Я.О., директора, який діє на підставі наказу від 03.06.2023 № 92-К, з однієї сторони та компанією «UKRAGRO TRADE SA» (Швейцарія) (далі - Покупець), в особі Марка Бода, директора який має право індивідуального підпису.

Відповідно до п.1. зовнішньоекономічного експортного договору від 16.01.2024 року № SO24 - продавець зобов`язаний поставити та передати у власність Покупцеві товар, а Покупець прийняти й оплатити Продавцеві вартість товару на умовах передбачених цим договором. За цим договором товаром є - нерафінована не виморожена соняшникова олія.

Поставка товару повинна бути здійснена Покупцю на умовах Інкотермс 2010 та поставка кожної партії товару здійснюється у терміни, зазначені у відповідних додатках до цього договору.

Продавець зобов`язаний за власний рахунок здійснити всі формальності, отримати усі ліцензії та/або дозволи та сплатити всі податки, збори та мита, необхідні для митного оформлення експорту товару, відповідно до інструкцій Покупця та наданих документів.

Відповідно до п. 5 зовнішньоекономічного експортного договору від 16.01.2024 року № SO24 - оплата за доставлений товар повинна бути здійснена після отримання товару Покупцем, протягом 30 банківських днів з моменту отримання копії вантажної митної декларації з інформацією про перетин кордону та рахунку-фактури на оплату.

На виконання умов експортного контракту від 16.01.2024 № SO24, за період який перевіряється, ДП «АГРОФОНД-ЗЕРНО» було відвантажено товар - соняшникову олію, код 1512 на суму 1 492 546,20 доларів США (еквів. 59 201 845,02 грн.).

Валютна виручка на суму 1 249 000,00 доларів США (еквів. 51 185 803,70 грн.) надійшла для компанії «UKRAGRO TRADE SA» (Швейцарія), в тому числі з порушенням дотримання вимог валютного законодавства на суму 549 000,00 доларів США (еквів. 22 668 613,70 грн.) та кошти в розмірі 243 546,20 доларів США (еквів. 10 066 007,99 грн.) від нерезидента не надійшли.

Перевіркою своєчасності розрахунків за операціями з експорту товарів встановлено порушення частини 2 статті 13 Закону № 2473-VIII та Постанови НБУ № 67 від 14.05.2019 року, внесені до Постанови Правління НБУ від 10.11.2023 року № 145, в частині несвоєчасного надходження валютних коштів на суму 549 000,00 доларів США (еквів. 22 668 613,70 грн.) та не надходження в розмірі 243 546,20 доларів США (еквів. 10 066 007,99 грн.) за Договором від 16.01.2024 року № SO24 з компанією «UKRAGRO TRADЕ SA» (Швейцарія).

Відповідно до частини 5 статті 13 Закону № 2473-VIII, порушення резидентами строку надходження валютних коштів в розмірі 243 546,20 доларів США (еквів. 10 066 007,99 грн.), встановленого згідно із цією статтею, тягне за собою нарахування пені .

Таким чином, в акті перевірки встановлені наступні порушення:

- частини 2 статті 13 Закону України від 21.06.2018 року № 2473 «Про валюту і валютні операції» та пунктом 1 Постанови НБУ № 67 від 14.05.2019 року, в частині несвоєчасного надходження валютних коштів на суму 549 000,00 доларів США (екв. 22 668,70 грн.) та не надходження валютних коштів в розмірі 243 546,20 доларів США (екв. 10 066 007,99 грн.) за Договором від 16.01.2024 року № SO24 з компанією «UKRAGRO TRADE SA» (Швейцарія).

Не погоджуючись із актом позапланової документальної перевірки ГУ ДПС м. Києва № 15264/Ж5/26-15-07-02-06-01/39079722 від 24.02.2025 року, ДП «АГРОФОНД - ЗЕРНО» було подано заперечення до ГУ ДПС у м. Києві.

26.03.2025 року ДП «АГРОФОНД - ЗЕРНО» отримано податкове повідомлення-рішення ГУ ДПС м. Києва від 25.03.2025 року № 2, яким позивачу нараховано пеню у сфері ЗЕД за порушення частини 2 статті 13 Закону України від 21.06.2018 року №2473 «Про валюту і валютні операції» на суму 6 505 908,33 грн.

Не погоджуючись із податковим повідомленням - рішенням ГУ ДПС м. Києва від 25.03.2025 року № 2, ДП «АГРОФОНД - ЗЕРНО» звернулось із скаргою до ДПС України.

Рішенням ДПС України від 06.06.2025 року № 16433/6/99-00-06-01-03-06 «Про результати розгляду скарги» скарга ДП «АГРОФОНД - ЗЕРНО» залишена без задоволення, а податкове повідомлення - рішення ГУ ДПС м. Києва від 25.03.2025 року № 2 залишено без змін.

Не погоджуючись із вказаним податковим повідомленням-рішенням, підприємство звернулось до суду із даним позовом.

При цьому з матеріалів справи вбачається, що між ДП «АГРОФОНД-ЗЕРНО» (Продавець) та UKRAGRO TRADE SA (Покупець) укладено контракт від 16.01.2024 № SO24 (надалі Контракт) та специфікація № 1 до Контракту щодо поставки нерафінованої невимороженої соняшникової олії у кількості 1 550 метричних тон +/- 5% (надалі Товар) на умовах EXW термінал рослинних олій філії ТОВ «Олсідз Блек Сі».

02.05.2024 року ДП «АГРОФОНД-ЗЕРНО» передав «UKRAGRO TRADE SA» (Швейцарія) Товар у кількості 1 546,680 метричних тон на загальну вартість 1 492 546,20 доларів США, що підтверджується підписаним сторонами актом приймання-передачі від 02.05.2024 року.

03.05.2024 ДП «АГРОФОНД-ЗЕРНО» виставив UKRAGRO TRADE SA» (Швейцарія) рахунок-фактуру від 03.05.2024 № SO24-1 щодо оплати 1 492 546.20 доларів США за поставлений Товар.

Відповідно пункту 5.2. розділу 5 Контракту, UKRAGRO TRADE SA мав здійснити оплату за поставлений Товар на користь ДП «АГРОФОНД-ЗЕРНО» у строк до 13.06.2024 року (оплата впродовж 30 (тридцяти) банківських днів на підставі отриманого від Продавця рахунку-фактури на оплату).

24.05.2024 була оформлена періодична митна декларація.

30.05.2024 була оформлена митна декларація від 30.05.2024 щодо експорту вищезазначеного Товару на суму 1 491 052,38 доларів США.

В той же час UKRAGRO TRADE SA з порушенням строків оплати (в т.ч. порушення валютного законодавства) здійснив розрахунок за поставлений Товар, а саме: 27.06.2024 на суму 100 000,00 доларів США, 08.07.2024 300 000,00 доларів США, 16.07.2024 300 000,00 доларів США, 20.09.2024 100 000.00 доларів США, 04.10.2024 150 000,00 доларів США, 15.10.2024 99 000,00 доларів США, 28.10.2024 200 000,00 доларів США, 27.11.2024 243 546,20 доларів США.

03.07.2024 ДП «АГРОФОНД-ЗЕРНО» отримав лист, згідно якого повідомляється, що компанія-Покупець «UKRAGRO TRADE SA» (Швейцарія) була атакована хакерами із російської федерації, в результаті чого бухгалтерські та банківські програми компанії були пошкоджені та заблоковані. Також даним листом було зазначено про офіційне звернення в поліцію щодо інциденту та підписання договору про відновлення знищеного програмного забезпечення.

30.12.2024 ДП «АГРОФОНД-ЗЕРНО» отримав лист, згідно якого «UKRAGRO TRADE SA» (Швейцарія) була атакована хакерами із російської федерації, в результаті якої були заблоковані всі робочі процеси, пов`язані з використанням бухгалтерських і банківських програм, а для відновлення працездатного стану компанії знадобився тривалий час і значні ресурси, в т.ч. були залучені спеціалісти-програмісти та державні органи. Неможливість постійної роботи та взаємодії з банківськими, митними та іншими державними структурами тривала з 01.07.2024 і була повністю відновлена лише в кінці року 29.12.2024.

ДП «АГРОФОНД ЗЕРНО» долучає листи «UKRAGRO TRADE SA» (Швейцарія) від 30.12.2024, 03.07.2024 року, в яких зазначено, що «UKRAGRO TRADE SA» (Швейцарія) атакована хакерами із російської федерації, в результаті якої були заблоковані всі робочі процеси, пов`язані з використанням бухгалтерських і банківських програм, а для відновлення працездатного стану компанії знадобився тривалий час і значні ресурси, в т.ч. були залучені спеціалісти-програмісти та державні органи та це призвело до неможливості постійної роботи та взаємодії з банківськими, митними та іншими державними структурами тривала з 01.07.2024 року.

25.02.2025 ДП «АГРОФОНД-ЗЕРНО» було отримано сертифікат №3200-25-0326 про форс-мажорні обставини (обставини непереборної сили) від 25.02.2025 року №115/03.23, яким засвідчено форс-мажорні обставини (обставини непереборної сили) та підтверджується неможливість своєчасного надходження валютних коштів за Контрактом від 16.01.2024 року № SO24 з компанією «UKRAGRO TRADE SA» (Швейцарія), а також зазначений період дії форс-мажорних обставин (обставин непереборної сили): дата настання: 01.07.2024 року; дата закінчення: 29.12.2024 року.

Надаючи правову оцінку спірним правовідносинам, суд зазначає таке.

Відносини, що виникають у сфері справляння податків і зборів, порядок їх адміністрування, права та обов`язки платників податків, компетенція контролюючих органів, повноваження і обов`язки їх посадових осіб під час здійснення податкового контролю, а також відповідальність за порушення податкового законодавства регулюються Податковим кодексом України.

Відповідно до підпункту 19-1.1.4 пункту 19-1.1 статті 19-1 ПК України контролюючі органи, визначені підпунктом 41.1.1 пункту 41.1 статті 41 цього Кодексу, здійснюють контроль за встановленими законом строками проведення розрахунків в іноземній валюті.

Правові засади здійснення валютних операцій, валютного регулювання та валютного нагляду, права та обов`язки суб`єктів валютних операцій і уповноважених установ та відповідальність за порушення ними валютного законодавства регламентовано приписами Закону Закон України "Про валюту та валютні операції" від 21 червня 2018 року №2473-VIII.

Частиною першою статті 3 Закону №2473-VIII встановлено, що відносини, що виникають у сфері здійснення валютних операцій, валютного регулювання і валютного нагляду, регулюються Конституцією України, цим Законом, іншими законами України, а також нормативно-правовими актами, прийнятими відповідно до цього Закону.

Відповідно до частини четвертої статті 11 Закону №2473-VIII органами валютного нагляду відповідно до цього Закону є Національний банк України та центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну податкову політику. Органи валютного нагляду в межах своєї компетенції здійснюють нагляд за дотриманням резидентами та нерезидентами валютного законодавства.

Частинами п`ятою, шостою цієї статті Закону передбачено, що Національний банк України у визначеному ним порядку здійснює валютний нагляд за уповноваженими установами.

Центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну податкову політику, здійснює валютний нагляд за дотриманням резидентами (крім уповноважених установ) та нерезидентами вимог валютного законодавства.

Частиною 6 статті 13 Закону України «Про валюту і валютні операції» встановлено, що: «У разі якщо виконання договору, передбаченого частинами другою або третьою цієї статті, зупиняється у зв`язку з виникненням форс-мажорних обставин, перебіг строку розрахунків, установленого згідно з частиною першою цієї статті, та нарахування пені відповідно до частини п`ятої цієї статті зупиняється на весь період дії форс-мажорних обставин та поновлюється з дня, наступного за днем закінчення дії таких обставин.

Підтвердженням виникнення та закінчення дії форс-мажорних обставин є відповідна довідка уповноваженої організації (органу) країни розташування сторони зовнішньоекономічного договору (контракту) або третьої країни відповідно до умов цього договору (контракту)».

Згідно з частиною дев`ятою статті 11 Закону №2473-VIII органи валютного нагляду мають право проводити перевірки з питань дотримання вимог валютного законодавства визначеними частинами п`ятою і шостою цієї статті суб`єктами здійснення таких операцій. Під час проведення перевірок з питань дотримання вимог валютного законодавства органи валютного нагляду мають право вимагати від агентів валютного нагляду та інших осіб, які є об`єктом таких перевірок, надання доступу до систем автоматизації валютних операцій, підтвердних документів та іншої інформації про валютні операції, а також пояснень щодо проведених валютних операцій, а агенти валютного нагляду та інші особи, які є об`єктом таких перевірок, зобов`язані безоплатно надавати відповідний доступ, пояснення, документи та іншу інформацію.

За змістом частини десятої статті 11 Закону №2473-VIII у разі виявлення порушень валютного законодавства органи валютного нагляду мають право вимагати від агентів валютного нагляду та інших осіб, які є об`єктом таких перевірок і допустили такі порушення, дотримання вимог валютного законодавства та застосовувати заходи впливу, передбачені законом.

Відповідно до пункту 2 частини першої статті 12 Закону №2473-VIII Національний банк України за наявності ознак нестійкого фінансового стану банківської системи, погіршення стану платіжного балансу України, виникнення обставин, що загрожують стабільності банківської та (або) фінансової системи держави, має право запровадити встановлення граничних строків розрахунків за операціями з експорту та імпорту товарів.

Відповідно до частин першої, другої, третьої, п`ятої, восьмої статті 13 Закону №2473- VIII, Національний банк України має право встановлювати граничні строки розрахунків за операціями з експорту та імпорту товарів.

У разі встановлення Національним банком України граничного строку розрахунків за операціями резидентів з експорту товарів грошові кошти підлягають зарахуванню на рахунки резидентів у банках України у строки, зазначені в договорах, але не пізніше строку та в обсязі, встановлених Національним банком України.

Строк виплати заборгованості обчислюється з дня митного оформлення продукції, що експортується, а в разі експорту робіт, послуг, прав інтелектуальної власності та (або) інших немайнових прав - з дня оформлення у письмовій формі (у паперовому або електронному вигляді) акта, рахунка (інвойсу) або іншого документа, що засвідчує їх надання.

У разі встановлення Національним банком України граничного строку розрахунків за операціями резидентів з імпорту товарів їх поставка має здійснюватися у строки, зазначені в договорах, але не пізніше встановленого Національним банком України граничного строку розрахунків з дня здійснення авансового платежу (попередньої оплати).

Порушення резидентами строку розрахунків, встановленого згідно із цією статтею, тягне за собою нарахування пені за кожний день прострочення в розмірі 0,3 відсотка суми неодержаних грошових коштів за договором (вартості недопоставленого товару) у національній валюті (у разі здійснення розрахунків за зовнішньоекономічним договором (контрактом) у національній валюті) або в іноземній валюті, перерахованій у національну валюту за курсом Національного банку України, встановленим на день виникнення заборгованості. Загальний розмір нарахованої пені не може перевищувати суми неодержаних грошових коштів за договором (вартості недопоставленого товару).

Центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну податкову політику, за результатами перевірки стягує у встановленому законом порядку з резидентів пеню, передбачену частиною п`ятою цієї статті.

Правління Національного банку України (далі - НБУ) затвердило постановою від 02 січня 2019 року №5 Положення про заходи захисту та визначення порядку здійснення окремих операцій в іноземній валюті (далі - Положення №5).

Згідно з пунктом 21 розділу ІІ вказаного Положення граничні строки розрахунків за операціями з експорту та імпорту товарів становлять 365 календарних днів.

Пункт 23 розділу ІІ Положення №5 передбачає, що розрахунки за операціями резидентів з експорту та імпорту товарів здійснюються не пізніше строку, визначеного пунктом 21 розділу II цього Положення, з урахуванням вимог пункту 22 розділу II цього Положення, у повному обсязі, з урахуванням вимог пункту 22 розділу II цього Положення стосовно операцій з експорту, імпорту товарів у незначній сумі (уключаючи незавершені розрахунки за операцією).

Грошові кошти від нерезидента за операціями резидента з експорту товарів підлягають зарахуванню на рахунок резидента в Україні в банку.

Водночас, 24 лютого 2022 року з метою забезпечення надійності та стабільності функціонування банківської системи НБУ прийняв постанову №18 "Про роботу банківської системи в період запровадження воєнного стану" (далі - Постанова №18).

Постановою Правління НБУ № 68 від 04 квітня 2022 року Постанову №18 було доповнено, зокрема пунктами наступного змісту: "142. Граничні строки розрахунків за операціями з експорту та імпорту товарів становлять 90 календарних днів та застосовуються до операцій, здійснених з 05 квітня 2022 року"; "144. Розрахунки за операціями резидентів з експорту та імпорту товарів здійснюються не пізніше строку, визначеного в пункті 142 цієї постанови, з урахуванням вимог пункту 143 цієї постанови в повному обсязі, з урахуванням вимог пункту 143 цієї постанови стосовно операцій з експорту, імпорту товарів у незначній сумі (уключаючи незавершені розрахунки за операцією). Грошові кошти від нерезидента за операціями резидента з експорту товарів підлягають зарахуванню на рахунок резидента в банку в Україні".

В подальшому, до пункту 142 Постанови №18 вносились зміни і з 07 червня 2022 року цифри "90" було замінено цифрами "120", а з 07 липня 2022 року - цифри "120" замінено цифрами "180" (постанови Правління НБУ №113, №142 відповідно).

Таким чином, за загальним правилом імпорт товарів має здійснюватися у строки, зазначені у договорах, але не пізніше граничного строку розрахунків, встановленого НБУ, що обчислюється з дня здійснення авансового платежу (попередньої плати). До 05 квітня 2022 року такі граничні строки розрахунків становили 365 календарних днів.

З огляду на введення в Україні воєнного стану НБУ змінив граничні строки розрахунків за операціями з експорту та імпорту. Відповідно до указаних змін у період з 05 квітня 2022 року по 07 червня 2022 року такі строки становили 90 календарних днів, з 07 червня 2022 року по 07 липня 2022 року - 120 календарних днів, з 07 липня 2022 року - 180 календарних днів. При цьому змінені Постановою №18 строки застосовуються лише до операцій, що здійснені з 05 квітня 2022 року.

В Акті документальної позапланової перевірки ГУ ДПС м. Києва від 24.02.2025 року №15264/Ж5/26-15-07-02-06-01/39079722 встановлено порушення ДП «АГРОФОНД- ЗЕРНО» частини 2 статті 13 Закону України від 21.06.2018 року № 2473 «Про валюту і валютні операції» та пункту 1 Постанови НБУ №67 від 14.05.2019 року в частині несвоєчасного надходження валютних коштів на суму 549 000,00 доларів США (екв.22 668,70 грн.) щодо ненадходження валютних коштів в розмірі 243 546,20 доларів США (екв.10 066 007,99 грн.) за Договором від 16.01.2024 року № SO24 з компанією «UKRAGRO TRADE SA» (Швейцарія).

Приписами ч.2 ст.13 Закону України від 21.06.2018 року № 2473 «Про валюту і валютні операції» регламентовано, що у разі встановлення Національним банком України граничного строку розрахунків за операціями резидентів з експорту товарів грошові кошти підлягають зарахуванню на рахунки резидентів у банках України у строки, зазначені в договорах, але не пізніше строку та в обсязі, встановлених Національним банком України та строк виплати заборгованості обчислюється з дня митного оформлення продукції, що експортується, а в разі експорту робіт, послуг, прав інтелектуальної власності та (або) інших немайнових прав - з дня оформлення у письмовій формі (у паперовому або електронному вигляді) акта, рахунка (інвойсу) або іншого документа, що засвідчує їх надання.

Частиною 6 статті 13 Закону України «Про валюту і валютні операції» регламентовано, що у разі якщо виконання договору, передбаченого частинами другою або третьою цієї статті, зупиняється у зв`язку з виникненням форс-мажорних обставин, перебіг строку розрахунків, установленого згідно з частиною першою цієї статті, та нарахування пені відповідно до частини п`ятої цієї статті зупиняється на весь період дії форс-мажорних обставин та поновлюється з дня, наступного за днем закінчення дії таких обставин.

Підтвердженням виникнення та закінчення дії форс-мажорних обставин є відповідна довідка уповноваженої організації (органу) країни розташування сторони зовнішньоекономічного договору (контракту) або третьої країни відповідно до умов цього договору (контракту).

ДП «АГРОФОНД-ЗЕРНО» стверджує, що внаслідок виникнення форс-мажорних обставин перебіг означених строків зупинився, тому підстав для нарахування пені не було. Відповідно до приписів статті 14-1 Закону України «Про торгово-промислові палати в Україні» Торгово-промислова палата України та уповноважені нею регіональні торгово-промислові палати засвідчують форс-мажорні обставини (обставини непереборної сили) та видають сертифікат про такі обставини протягом семи днів з дня звернення суб`єкта господарської діяльності за собівартістю. Сертифікат про форс-мажорні обставини (обставини непереборної сили) для суб`єктів малого підприємництва видається безкоштовно.

Форс-мажорними обставинами (обставинами непереборної сили) є надзвичайні та невідворотні обставини, що об`єктивно унеможливлюють виконання зобов`язань, передбачених умовами договору (контракту, угоди тощо), обов`язків згідно із законодавчими та іншими нормативними актами, а саме: загроза війни, збройний конфлікт або серйозна погроза такого конфлікту, включаючи але не обмежуючись ворожими атаками, блокадами, військовим ембарго, дії іноземного ворога, загальна військова мобілізація, військові дії, оголошена та неоголошена війна, дії суспільного ворога, збурення, акти тероризму, диверсії, піратства, безлади, вторгнення, блокада, революція, заколот, повстання, масові заворушення, введення комендантської години, карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України, експропріація, примусове вилучення, захоплення підприємств, реквізиція, громадська демонстрація, блокада, страйк, аварія, протиправні дії третіх осіб, пожежа, вибух, тривалі перерви в роботі транспорту, регламентовані умовами відповідних рішень та актами державних органів влади, закриття морських проток, ембарго, заборона (обмеження) експорту/ імпорту тощо, а також викликані винятковими погодними умовами і стихійним лихом, а саме: епідемія, сильний шторм, циклон, ураган, торнадо, буревій, повінь, нагромадження снігу, ожеледь, град, заморозки, замерзання моря, проток, портів, перевалів, землетрус, блискавка, пожежа, посуха, просідання і зсув ґрунту, інші стихійні лиха тощо.

У постанові від 21 липня 2021 року (справа №912/3323/20) Верховний Суд зазначив, що надзвичайними є ті обставини, настання яких не очікується сторонами при звичайному перебігу справ. Під надзвичайними можуть розумітися такі обставини, настання яких добросовісний та розумний учасник правовідносин не міг очікувати та передбачити при прояві ним достатнього ступеня обачливості. Невідворотними є обставини, настанню яких учасник правовідносин не міг запобігти, а також не міг запобігти наслідкам таких обставин навіть за умови прояву належного ступеня обачливості та застосуванню розумних заходів із запобігання таким наслідкам. Ключовим є те, що непереборна сила робить неможливим виконання зобов`язання в принципі, незалежно від тих зусиль та матеріальних витрат, які сторона понесла чи могла понести.

За визначенням, наведеним у частині другій статті 14-1 Закону України «Про торгово-промислові палати», законодавець до форс-мажорних обставин відніс, серед іншого, загальну військову мобілізацію, військові дії, оголошену та неоголошену війну.

Указом Президента України «Про введення воєнного стану в Україні» від 24 лютого 2022 року №64/2022, затвердженим Законом України від 24 лютого 2022 року № 2102- IX, на підставі пропозиції Ради національної безпеки і оборони України, відповідно до пункту 20 частини першої статті 106 Конституції України, Закону України «Про правовий режим воєнного стану» в Україні введено воєнний стан із 05 години 30 хвилин 24 лютого 2022 року строком на 30 діб, у зв`язку з військовою агресією російської федерації проти України. В подальшому строк дії воєнного стану неодноразово продовжувався і останній триває і досі.

Поряд із цим усталеною є практика Верховного Суду, що форс-мажорні обставини не мають преюдиційного (заздалегідь встановленого) характеру. У разі їх виникнення сторона, яка посилається на дію форс-мажорних обставин, повинна довести їх наявність не тільки самих по собі, але і те, що вони були форс-мажорними саме для цього конкретного випадку (зокрема, але не виключно постанови Верховного Суду від 16 липня 2019 року у справі №917/1053/18, від 25 січня 2022 року у справі №904/3886/21, від 18 січня 2024 року у справі № 914/2994/22).

Верховний Суд також неодноразово вказував (постанови від 05 грудня 2023 року у справі №917/1593/22, від 18 січня 2024 року у справі № 914/2994/22, від 19 серпня 2022 року у справі №908/2287/17 тощо), що підтвердженням існування форс-мажорних обставин - є відповідний сертифікат Торгово-промислової палати України чи уповноваженої нею регіональної ТПП.

Аналогічні за змістом висновки висловлювались Верховним Судом і в постановах від 21 вересня 2022 року у справі №911/589/21, від 16 липня 2019 року у справі №917/1053/18, на які посилається відповідач.

У постановах від 05 жовтня 2023 року у справі №520/14773/21, від 19 серпня 2022 року у справі №818/2429/18, від 17 червня 2020 року у справі №812/677/17, від 03 вересня 2019 року у справі №805/1087/16 Верховний Суд зазначив, що має встановлюватися (доводитися) вплив обставин непереборної сили, засвідчених відповідними сертифікатами ТПП України, на неможливість платника податку належним чином виконувати свої зобов`язання і на зміну його економічного стану цими форс-мажорними обставинами. Ці фактори мають перебувати у причинно-наслідковому зв`язку.

З наведених вище підходів слідує, що саме по собі існування форс-мажорної обставини (обставини непереборної сили) ще не є свідченням того, що безпосередньо вона вплинула на неможливість виконання особою певного зобов`язання за договором чи обов`язку, передбаченого законодавчими та іншими нормативними актами.

Такий зв`язок має доводитись як шляхом надання сертифіката (довідки) Торгово-промислової палати України чи уповноваженої нею регіональної ТПП, так і інших належних доказів, що можуть це підтвердити.

Відповідно до частини шостої статті 13 Закону №2473-VIII у разі якщо виконання договору, передбаченого частинами другою або третьою цієї статті, зупиняється у зв`язку з виникненням форс-мажорних обставин, перебіг строку розрахунків, установленого згідно з частиною першою цієї статті, та нарахування пені відповідно до частини п`ятої цієї статті зупиняється на весь період дії форс-мажорних обставин та поновлюється з дня, наступного за днем закінчення дії таких обставин.

Підтвердженням виникнення та закінчення дії форс-мажорних обставин є відповідна довідка уповноваженої організації (органу) країни розташування сторони зовнішньоекономічного договору (контракту) або третьої країни відповідно до умов цього договору (контракту).

Отже, у разі зупинення виконання господарської операції, яке зумовлене виникненням форс-мажорних обставин, зупиняється як перебіг строку розрахунків за операціями з експорту та імпорту товарів, так і нарахування пені на весь період дії форс-мажорних обставин.

Водночас, як було зазначено вище, статтею 14-1 Закону України «Про торгово-промислові палати в Україні» передбачено, що Торгово-промислова палата України та уповноважені нею регіональні торгово-промислові палати засвідчують форс-мажорні обставини (обставини непереборної сили) та видають сертифікат про такі обставини протягом семи днів з дня звернення суб`єкта господарської діяльності за собівартістю. Сертифікат про форс-мажорні обставини (обставини непереборної сили) для суб`єктів малого підприємництва видається безкоштовно.

У статті 3.3 Регламенту засвідчення Торгово-промисловою палатою України та регіональними торгово-промисловими палатами форс-мажорних обставин (обставин непереборної сили), затвердженого рішенням Президії Торгово-промислової Палати від 18 грудня 2014 року № 44 (5), вказано, що сертифікат (в певних договорах, законодавчих і нормативних актах згадується також як висновок, довідка, підтвердження) про форс-мажорні обставини (обставини непереборної сили) (далі - сертифікат) - це документ, за затвердженими Президією ТПП України відповідними формами, який засвідчує настання форс-мажорних обставин (обставин непереборної сили), виданий ТПП України або регіональною торгово-промисловою палатою згідно з чинним законодавством, умовами договору (контракту, угоди тощо) та цим Регламентом.

Відповідно до розпорядження Торгово-промислової палати України № 3 від 25 лютого 2022 року «Про процедуру засвідчення форс-мажорних обставин (обставин непереборної сили) у період дії воєнного стану на території України» тимчасово, на період воєнного стану на території України до припинення або скасування воєнного стану на території України, уповноважені регіональні торгово-промислові палати мають право за зверненням суб`єктів господарської діяльності та фізичних осіб, засвідчувати форс-мажорні обставини з усіх питань, що належать до компетенції ТПП України, в тому числі передбачених пунктом 4.2 Регламенту засвідчення Торгово-промислового палатою України та регіональними торгово-промисловими палатами форс мажорних обставин, який затверджено Рішенням Президії ТПП України від 18 грудня 2014 року № 44 (5) (із змінами та доповненнями).

Надання Сертифікату Торгово-промисловою палатою України, отриманого у встановленому законодавством порядку, є обов`язковою умовою, оскільки сам лише факт існування форс-мажорних обставин, не звільняє від виконання зобов`язання автоматично.

При видачі сертифікату Торгово-промислова палата України засвідчує не тільки форс-мажорні обставини, але і їх безпосередній вплив на конкретне зобов`язання (договір), у якому заявник є стороною (причинно-наслідковий зв`язок між обставиною/подією і неможливістю виконання заявником своїх конкретних зобов`язань).

Відповідно до діючого законодавства України форс-мажор звільняє лише від відповідальності за порушення зобов`язання, що сталося внаслідок такого форс-мажору, але не звільняє від виконання відповідного зобов`язання і не є підставою для припинення зобов`язань. Проте і звільнення від відповідальності може мати місце лише у випадку, коли невиконання зобов`язання є наслідком дії форс-мажорних обставин, що має бути доведено у встановленому чинним законодавством порядку та підтверджено належними документами.

Аналіз наведених норм, що регулюють спірні правовідносини, дає підстави вважати, що за операціями резидентів з експорту товарів грошові кошти повинні бути зараховані на їхні рахунки в банках України у строки, передбачені договорами, але не пізніше граничного строку, визначеного НБУ.

Порушення визначених у Законі про валюту строків, як зазначено в частині п`ятій статті 13, призводить до нарахування пені.

Проте чинне законодавство передбачає механізм захисту від таких санкцій, якщо несвоєчасний перерахунок заборгованості обумовлений саме форс-мажорними обставинами.

В постанові Верховного Суду у справі № 560/9742/22 від 13.07.2023 зроблено висновок, що сертифікат про форс-мажорні обставини (обставини непереборної сили), який видано Торгово-промисловою палатою України та уповноваженими нею регіональними торгово-промисловими палатами, або уповноваженою організацією (органом) країни розташування сторони зовнішньоекономічного договору (контракту) або третьої країни відповідно до умов цього договору (контракту), є підставою для подовження законодавчо встановлених термінів (строків) розрахунків на період дії форс-мажорних обставин та підставою для не нарахування пені на період дії форс-мажорних обставин.

Дія форс-мажорних обставин охоплює увесь період нарахування податковим органом пені за порушення граничних строків за операціями з експорту товару.

Так, відповідно до частини шостої статті 13 Закону України «Про валюту та валютні операції» якщо виконання договору зупиняється через форс-мажорні обставини перебіг строку розрахунків та нарахування пені призупиняється на весь період дії таких обставин. Таким чином, на законодавчому рівні визначені конкретні умови, за яких резиденти не можуть бути притягнуті до відповідальності за недотримання строків погашення заборгованості, зокрема якщо погашення останньої зумовлене об`єктивними обставинами, які перебувають поза їхнім контролем.

Ключовим моментом у цьому процесі - є підтвердження форс-мажорних обставин. Закон по валюту прямо вказує, що таким підтвердженням є саме довідка, видана уповноваженою організацією (органом) країни розташування сторони договору або третьої країни, залежно від умов контракту.

Це означає, що довідка (сертифікат ТПП, або інший документ відповідно до законодавства країни розташування сторони договору) є офіційним і достатнім документом, який засвідчує як початок, так і закінчення дії форс-мажорних обставин. Її наявність дозволяє резиденту обґрунтувати зупинення строків розрахунків перед органами, які здійснюють валютний нагляд, й уникнути нарахування пені.

Довідка має юридичну силу в рамках українського законодавства, оскільки її статус як підтверджуючого документа прямо закріплений Законом про валюту.

Це виключає необхідність додаткових доказів чи процедур, якщо довідка видана належним чином уповноваженою організацією.

Довідка (сертифікат ТПП) про форс-мажорні обставини - є не просто формальним документом, а дієвим інструментом захисту прав резидентів у зовнішньоекономічній діяльності. Її достатність як підтвердження для цілей зупинення нарахування пені обумовлена нормами Закону України «Про валюту та валютні операції», що забезпечує правову визначеність і прозорість у регулюванні таких ситуацій.

Отже, сертифікат, виданий уповноваженою організацією (зокрема ТПП України чи її регіональними підрозділами), визнається достатнім доказом для підтвердження форс-мажорних обставин у правовідносинах щодо зобов`язання у визначені строки перерахувати заборгованість за операціями експорту та імпорту товару.

В свою чергу, у постанові від 22 травня 2024 року у справі № 620/14203/23 Верховний Суд вказав, що положення Закону України «Про валюту та валютні операції» не визначають жодним чином повноважень контролюючого органу на власний розсуд надавати оцінку висновку торгово-промислової палати щодо наявності форс-мажорних обставин, як і не покладає на суб`єкта господарювання обов`язок довести контролюючому органу наявність форс-мажорних обставин, а навпаки - вказується лише про необхідність надати довідку (сертифікат) про існування форс-мажорних обставин у конкретно визначеній господарській операції.

Тобто, частина шоста статті 13 Закону України «Про валюту та валютні операції» надає у спірних правовідносинах довідці (сертифікату) торгово-промислової палати ознаки преюдиційного характеру, оскільки визначає цей документ як достатній доказ існування форс-мажорних обставин у конкретному випадку, що не вимагає надання додаткових доказів та документів під час проведення перевірки або під час оскарження в судовому порядку її наслідків.

Також, на підтвердження форс-мажорних обставин ДП «АГРОФОНД-ЗЕРНО» долучає до позову сертифікат Київської обласної (регіональної) Торгово-промислової палати №3200-25-0326 про форс-мажорні обставини (обставини непереборної сили) від 23.02.2025 року №115/03.23, яким засвідчено форс-мажорні обставини (обставини непереборної сили): військова агресія російської федерації проти України, що стало підставою введення воєнного стану.

В сертифікаті Київської обласної (регіональної) Торгово-промислової палати №3200- 25-0326 про форс-мажорні обставини (обставини непереборної сили) від 23.02.2025 року №115/03.23 засвідчено форс-мажорні обставини (обставини непереборної сили): військова агресія російської федерації проти України, що стало підставою введення воєнного стану, продовження дії правового режиму воєнного стану, введення (продовження дії) комендантської години, військові дії, ракетні обстріли, повітряні тривоги, збільшення кількості та тривалості повітряних тривог, як наслідок, унеможливлення виконання роботи тривалий час, сповільнення роботи підприємства, призупинення виробничих процесів, протиправні дії третіх осіб, які стали причиною блокування робочих процесів, пов`язаних з використанням бухгалтерських та банківських програм у компанії «UKRAGRO TRADE SA» (Швейцарія), що сукупно унеможливило своєчасне виконання зобов`язань за Контрактом № SO24 від 16 січня 2024р..

Отже, цим сертифікатом Торгово-промислової палати №3200-25-0326 про форс-мажорні обставини (обставини непереборної сили) від 23.02.2025 року №115/03.23 засвідчено форс-мажорні обставини (обставини непереборної сили) та підтверджують неможливість своєчасного надходження валютних коштів на суму 549000,00 доларів США (екв. 22 668,70 грн.) та не надходження валютних коштів в розмірі 243 546,20 доларів США (екв. 10 066 007,99 грн.) за Договором від 16.01.2024 року № SO24 з компанією «UKRAGRO TRADE SA» (Швейцарія) та зазначено, що період дії форс-мажорних обставин (обставин непереборної сили) дата настання 01.07.2024 року і дата закінчення 29.12.2024 року.

Сертифікат Торгово-промислової палати №3200-25-0326 про форс-мажорні обставини (обставини непереборної сили) від 23.02.2025 року №115/03.23 був виданий ДП «АГРОФОНДЗЕРНО» на підставі Закону України "Про валюту і валютні операції" від 21.06.2018р. №2473-VIII (із змінами), Податкового кодексу України, Закону України "Про правовий режим воєнного стану" від 12.05.2015р. №389-VIII, Указу Президента України від 24.02.2022р. №64/2022 "Про введення воєнного стану в Україні" із 05 години 30 хвилин 24 лютого 2022 року строком на 30 діб, Указу Президента України від 14 березня 2022 року №133/2022 «Про продовження строку дії воєнного стану в Україні» строк дії воєнного стану в Україні продовжено з 05 години, 30 хвилин 26 березня 2022 року строком на 30 діб, Указу Президента України від 18 квітня 2022 року №259/2022 «Про продовження строку дії воєнного стану в Україні» строк дії воєнного стану в Україні продовжено з 05 години 30 хвилин 25 квітня 2022 року строком на 30 діб, Указу Президента України від 17 травня 2022 року №341/2022 «Про продовження строку дії воєнного стану в Україні» строк дії воєнного стану в Україні продовжено з 05 години 30 хвилин 25 травня 2022 року строком на 90 діб, Указу Президента України від 12 серпня 2022 року №573/2022 «Про продовження строку дії воєнного стану в Україні» строк дії воєнного стану в Україні продовжено з 05 години 30 хвилин 23 серпня 2022 року строком на 90 діб, Указу Президента України від 07 листопада 2022 року №757/2022 «Про продовження строку дії воєнного стану в Україні» строк дії воєнного стану в Україні продовжено з 05 години 30 хвилин 21 листопада 2022 року строком на 90 діб, Указу Президента України від 06 лютого 2023 року № 58/2023 «Про продовження строку дії воєнного стану в Україні» строк дії воєнного стану в Україні продовжено з 05 години 30 хвилин 19 лютого 2023 року строком на 90 діб, Указу Президента України від 01 травня 2023 року №254/2023 «Про продовження строку дії воєнного стану в Україні» строк дії воєнного стану в Україні продовжено з 05 години 30 хвилин 20 травня 2023 року строком на 90 діб, Указу Президента України від 26 липня 2023 року № 451/2023 «Про продовження строку дії воєнного стану в Україні» строк дії воєнного стану в Україні продовжено з 05 години 30 хвилин 18 серпня 2023 року строком на 90 діб, Указу Президента України від 6 листопада 2023 року №734/2023 «Про продовження строку дії воєнного стану в Україні» строк дії воєнного стану в Україні продовжено з 05 години 30 хвилин 16 листопада 2023 року строком на 90 діб, Указу Президента України від 5 лютого 2024 року № 49/2024 «Про продовження строку дії воєнного стану в Україні» строк дії воєнного стану в Україні продовжено з 05 години 30 хвилин 14 лютого 2024 року строком на 90 діб, Указу Президента України від 6 травня 2024 року №271/2024 «Про продовження строку дії воєнного стану в Україні» строк дії воєнного стану в Україні продовжено з 05 години 30 хвилин 14 травня 2024 року строком на 90 діб, Указу Президента України від 23 липня 2024 року № 469/2024 «Про продовження строку дії воєнного стану в Україні» строк дії воєнного стану в Україні продовжено з 05 години 30 хвилин 12 серпня 2024 року строком на 90 діб, Указу Президента України від 28 жовтня 2024 року №740/2024 «Про продовження строку дії воєнного стану в Україні» строк дії воєнного стану в Україні продовжено з 05 години 30 хвилин 10 листопада 2024 року строком на 90 діб, Указу Президента України від 14 січня 2024 року № 26/2025 «Про продовження строку дії воєнного стану в Україні» строк дії воєнного стану в Україні продовжено з 05 години 30 хвилин 08 лютого 2025 року строком на 90 діб, Постанови Правління Національного Банку України "Про затвердження Положення про заходи захисту та визначення порядку здійснення окремих операцій в іноземній валюті" від 02.01.2019р. №5 (із змінами), Постанови Правління Національного Банку України "Про затвердження Інструкції про порядок валютного нагляду банків за дотриманням резидентом граничних строків розрахунків за операціями з експорту та імпорту товарів" від 02.01.2019р. №7 (із змінами), копії Контракту №SO24 від 16.01.24, з додатками, укладеному з компанією «UKRAGRO TRADE SA» (Швейцарія), копії Специфікація №1 до Контракту від 16.01.2024 року, копії рахунку-фактури від 03.05.2024, копії Дозволу-довіреності на переоформлення від 02.05.2024, копії акту прийому-передачі від 02.05.2024 року, копії Вантажно-митної декларації ЕК/10/ДР № 24UA03U5 від 30.05.2024 року, копії листа «UKRAGRO TRADE SA» (Швейцарія) на адресу ДП «АГРОФОНД-ЗЕРНО» від 03.07.2024 року щодо пошкодження програмного забезпечення та звернення до поліції, копії листа «UKRAGRO TRADE SA» (Швейцарія) на адресу ДП «АГРОФОНД-ЗЕРНО» від 30.12.2024 року щодо хакерської атаки та пошкодження комп`ютерної техніки, копії договору Про кібербезпеку GP3675, копії Наказу від 05.06.2023 р. №2-ПП по ДП «АГРОФОНД-ЗЕРНО» Про проведення евакуації працівників та відвідувачів підприємства при оголошенні сигналу "повітряна тривога", копії Наказу від 05.06.2023 р. №1-ПП по ДП «АГРОФОНД-ЗЕРНО» «Про затвердження та введення в дію Інструкції щодо порядку дій працівників підприємства за сигналом "Повітряна тривога"», копії Інструкції щодо порядку дій працівників підприємства за сигналом "Повітряна тривога", копії Наказу від 05.06.2023 року № 3-ПП по ДП «АГРОФОНД-ЗЕРНО» «Про призупинення робіт при оголошенні сигналу Повітряна тривога», копії звіту зупинки господарської діяльності внаслідок оголошених повітряних тривог у місті Києві за період з січня 2024 р. по грудень 2024 року які унеможливили його виконання в зазначений термін та період дії форс-мажорних обставин (обставин непереборної сили): дата настання: 01 липня 2024 року та дата закінчення: 29 грудня 2024 року.

Верховний Суд у Постанові від 06.09.2023 року у справі № 910/6234/22 зазначив, що форс-мажорними обставинами (обставинами непереборної сили) є надзвичайні та невідворотні обставини, що об`єктивно унеможливлюють виконання зобов`язань, передбачених умовами договору (контракту, угоди тощо), обов`язків згідно із законодавчими та іншими нормативними актами (ч.1ст.617 ЦК України, ч. 2 ст. 218 ГК України та ст.14-1 Закону «Про торгово-промислові палати в Україні»).

Надзвичайними є ті обставини, настання яких не очікується сторонами при звичайному перебігу справ.

Під надзвичайними можуть розумітися такі обставини, настання яких добросовісний та розумний учасник правовідносин не міг очікувати та передбачити при прояві ним достатнього ступеня обачливості. Невідворотними є обставини, настанню яких учасник правовідносин не міг запобігти, а також не міг запобігти наслідкам таких обставин навіть за умови прояву належного ступеня обачливості та застосуванню розумних заходів із запобігання таким наслідкам.

Ключовим є те, що непереборна сила робить неможливим виконання зобов`язання в принципі, незалежно від тих зусиль та матеріальних витрат, які сторона понесла чи могла понести (п.38 постанови Верховного Суду від 21.07.2021 у справі №912/3323/20), а не лише таким, що викликає складнощі, або є економічно невигідним.

Зокрема, Верховний Суд у своєму рішенні від 19.10.2022 року у справі №160/8762/21 зазначив наступне: «…суд оцінює критично твердження апеляційного суду про те, що оскільки на час проведення перевірки позивачем зазначені документи перевіряючим особам надано не було, а отже були відсутні, та жодних заперечень з цього приводу позивачем щодо акта перевірки заявлено не було, а вказані довідки було надано лише після проведення перевірки.

Натомість, в рішенні Верховного Суду у від 19.10.2022 року у справі №160/8762/21 резюмується, що у вказаних правовідносинах норми податкового законодавства не обмежують період подання платником податків необхідних документів лише часом проведення податкової перевірки, оскільки платник податків може довести у судовому процесі обставини, на яких ґрунтуються його вимоги.

Право надавати заперечення щодо висновків податкового органу та долучити до матеріалів справи докази на підтвердження таких заперечень надається платнику як на усіх стадіях податкового контролю, так і на стадіях судового процесу, на яких допускається подання учасником процесу нових доказів. В іншому випадку, обмеження судом предмету дослідження призвело би до неповноти дослідження та порушення справедливого балансу».

Суд звертає увагу, що Закон України «Про валюту та валютні операції» №2473-VIIІ вимагає для підтвердження факту настання форс-мажорних обставин саме сертифікат (довідку), в якому буде зазначено не тільки про наявність самих по собі обставини непереборної сили, але і те, що такі обставини - є форс-мажорними саме для конкретного випадку (договору, зобов`язання, операції).

Так, Верховний Суд у складі відповідних колегій Касаційного адміністративного суду у постановах: від 22.05.2024 у справі № 620/14203/23, від 11.09.2024 у справі № 520/21174/23, від 16.01.2025 у справі № 580/4079/23, - вказав, що: «…оскільки положення Закону № 2473-VIIІ не визначають жодним чином повноважень контролюючого органу на власний розсуд надавати оцінку висновку торгово-промислової палати щодо наявності форс-мажорних обставин, як і не покладає на суб`єкта господарювання обов`язок довести контролюючому органу наявність форс-мажорних обставин, а навпаки - вказується лише про необхідність надати довідку (сертифікат) про існування форс-мажорних обставин у конкретно визначеній господарській операції.

Тобто, частина шоста статті 13 Закону № 2473-VIIІ надає у спірних правовідносинах довідці (сертифікату) торгово-промислової палати ознаки преюдиційного характеру, оскільки визначає цей документ як достатній доказ існування форс-мажорних обставин у конкретному випадку, що не вимагає надання додаткових доказів та документів під час проведення перевірки або під час оскарження в судовому порядку її наслідків.

Це кореспондується з критеріями допустимості доказів, що визначені для адміністративного судочинства статтею 74 Кодексу адміністративного судочинства України. Так, частиною другою цієї статті визначено, що обставини справи, які відповідно до законодавства повинні бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися іншими засобами доказування.

Тому, якщо Закон № 2473-VIIІ передбачає, що на підтвердження існування форс-мажорних обставин необхідно надавати відповідну довідку уповноваженої організації (органу) країни розташування сторони зовнішньоекономічного договору (контракту) або третьої країни відповідно до умов цього договору (контракту), то контролюючий орган не має права вимагати від суб`єкта господарювання інші докази на підтвердження факту існування обставин непереборної сили.».

В преамбулі Закону України «Про валюту і валютні операції» зазначено наступне: «Цей Закон визначає правові засади здійснення валютних операцій, валютного регулювання та валютного нагляду, права та обов`язки суб`єктів валютних операцій і уповноважених установ та встановлює відповідальність за порушення ними валютного законодавства».

Отже, Закон України «Про валюту і валютні операції» порівняно з будь-якими іншими законами чи підзаконними нормативно-правовими актами є спеціальним в питаннях:

-здійснення валютних операцій;

-валютного регулювання та валютного нагляду; визначення прав та обов`язків суб`єктів валютних операцій;

-визначення прав та обов`язків уповноважених установ;

-встановлення відповідальності за порушення валютного законодавства.

Частинами 1,2,3 статті 3 Закону України «Про валюту і валютні операції» встановлено, що відносини, що виникають у сфері здійснення валютних операцій, валютного регулювання і валютного нагляду, регулюються Конституцією України, цим Законом, іншими законами України, а також нормативно-правовими актами, прийнятими відповідно до цього Закону.

Питання здійснення валютних операцій, основи валютного регулювання та нагляду регулюються виключно цим Законом. Зміна положень цього Закону здійснюється виключно шляхом внесення змін до цього Закону. Зміна положень цього Закону може здійснюватися виключно окремими законами про внесення змін до цього Закону.

У разі якщо положення інших законів суперечать положенням цього Закону, застосовуються положення цього Закону.

Згідно ч. 5 ст. 3 Закону України «Про валюту і валютні операції», у разі якщо норма цього Закону чи нормативно-правового акта Національного банку України, виданого на підставі цього Закону, або норми інших нормативно-правових актів Національного банку України допускають неоднозначне (множинне) трактування прав і обов`язків резидентів та нерезидентів у сфері здійснення валютних операцій або повноважень органів валютного нагляду, така норма трактується в інтересах резидентів та нерезидентів.

Абз.2 ч.6 ст. 13 Закону України «Про валюту і валютні операції» встановлено наступне: «Підтвердженням виникнення та закінчення дії форс-мажорних обставин є відповідна довідка уповноваженої організації (органу) країни розташування сторони зовнішньоекономічного договору (контракту) або третьої країни відповідно до умов цього договору (контракту).».

Вказана норма є безальтернативною та імперативною і не передбачає надання суб`єктом господарювання будь-яких інших документів чи підтверджень як факту виникнення форс-мажорних обставин так і будь-яких додаткових підтверджень впливу таких форс-мажорних обставин на можливість виконання суб`єктом зовнішньоекономічного контракту та дотримання строку розрахунків, встановленого згідно із ч. 3 ст. 13 Закону України «Про валюту і валютні операції».

Частиною 2 статті 74 КАС України встановлено, що обставини справи, які за законом мають бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися іншими засобами доказування.

Таким чином, наявність форс-мажорних обставин, в питаннях зупинення перебігу строку, встановленого згідно ч.3 ст.13 Закону України «Про валюту і валютні операції» та наявності підстав для зупинення нарахування пені, передбаченої ч.5 ст.13 вказаного Закону, - підтверджується виключно довідкою (сертифікатом) уповноваженої організації (органу) (для України це Торгово-промислова палата України та регіональні торгово-промислові палати) та не може підтверджуватись іншими засобами доказування.

Аналогічного підходу дотримується і Верховний Суд. Так, Верховний Суд у складі відповідних колегій Касаційного адміністративного суду у постановах: від 22.05.2024 у справі № 620/14203/23, від 11.09.2024 у справі № 520/21174/23, від 16.01.2025 у справі № 580/4079/23, - вказав, що: «…оскільки положення Закону № 2473-VIIІ не визначають жодним чином повноважень контролюючого органу на власний розсуд надавати оцінку висновку торгово-промислової палати щодо наявності форс-мажорних обставин, як і не покладає на суб`єкта господарювання обов`язок довести контролюючому органу наявність форс-мажорних обставин, а навпаки - вказується лише про необхідність надати довідку (сертифікат) про існування форс-мажорних обставин у конкретно визначеній господарській операції.

Враховуючи наявність форс-мажорних обставин, які виникли при виконанні договірних зобов`язань між ДП «АГРОФОНД-ЗЕРНО» з компанією «UKRAGRO TRADE SA» (Швейцарія) та які підтверджуються сертифікатом Київської обласної (регіональної) Торгово-промислової палати № 3200-25-0326 від 25.02.2025 року №115/0323 підтверджує відсутність правових підстав для притягнення ДП «АГРОФОНД-ЗЕРНО» до відповідальності за порушення частини 2 статті 13 Закону України від 21.06.2018 року № 2473 «Про валюту і валютні операції» та пунктом 1 Постанови НБУ № 67від 14.05.2019 року в частині несвоєчасного надходження валютних коштів на суму 549000,00 доларів США (екв. 22 668,70 грн.) та не надходження валютних коштів в розмірі 243 546,20 доларів США (екв. 10 066 007,99 грн.) за Договором від 16.01.2024 року № SO24 з компанією «UKRAGRO TRADE SA» (Швейцарія).

Статтею 112 Податкового кодексу України встановлені загальні умови притягнення до фінансової відповідальності за вчинення податкових правопорушень та порушення іншого законодавства, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи.

Відповідно до п.112.1, п.112.7 ст.112 ПК України особа може бути притягнута до відповідальності за вчинення податкового правопорушення за умови наявності в її діянні (дії або бездіяльності) вини, крім випадків, передбачених цим Кодексом.

У разі якщо контролюючий орган не доведе, що платник податків мав можливість для дотримання правил та норм, за порушення яких цим Кодексом передбачена відповідальність, проте не вжив достатніх заходів щодо їх дотримання, платник податків не може бути притягнутий до відповідальності за таке порушення. Положення цього пункту застосовуються виключно в разі, якщо умовою притягнення до відповідальності за податкове правопорушення є наявність вини платника податків.

Зокрема, пункт 112.8. ст.112 Податкового кодексу України визначає обставини, що звільняють від фінансової відповідальності за вчинення податкових правопорушень та порушення іншого законодавства, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи. Такими обставинами, відповідно до пп.112.8.9 п.112.8 ст.112 Податкового кодексу України, зокрема є: вчинення діяння (дії або бездіяльності) внаслідок обставин непереборної сили (форс-мажору).

Відповідно до частини першої статті 77 КАС України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених ст. 78 цього Кодексу.

Частиною другою статті 77 КАС України визначено, що в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

На виконання цих вимог відповідачем не доведено належними та допустимими доказами правомірність вчинених дій.

Водночас докази, подані позивачем, підтверджують обставини, на які він посилається в обґрунтування позовних вимог, та не були спростовані відповідачем.

Суб`єкт владних повноважень повинен подати суду всі наявні у нього документи та матеріали, які можуть бути використані як докази у справі (абз. 2 ч. 2 ст. 77 КАС України).

Відповідачем не надано суду належних та достатніх доказів правомірності спірних податкових повідомлень-рішень, в свою чергу позивачем доведено протиправність останніх у сукупності поданими суду доказами та наведеними доводами.

Відповідно суд встановив протиправність прийнятого відповідачем спірного податкового повідомлення-рішення від 25.03.2025 №2, таке рішення не відповідає вимогам ч. 2 ст. 2 КАС України та підлягаює скасуванню.

Згідно з частинами першою - четвертою статті 242 КАС України, рішення суду повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим.

Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права при дотриманні норм процесуального права.

Обґрунтованим є рішення, ухвалене судом на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин в адміністративній справі, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні, з наданням оцінки всім аргументам учасників справи. Судове рішення має відповідати завданню адміністративного судочинства, визначеному цим Кодексом.

При виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування норм права, викладені в постановах Верховного Суду (ч. 5 ст. 242 КАС України).

Відповідно до пункту 30 Рішення Європейського Суду з прав людини у справі "Hirvisaari v. Finland" від 27 вересня 2001 р., рішення судів повинні достатнім чином містити мотиви, на яких вони базуються для того, щоб засвідчити, що сторони були заслухані.

Згідно з пунктом 29 рішення Європейського Суду з прав людини у справі "RuizTorija v. Spain" від 9 грудня 1994 р., статтю 6 не можна розуміти як таку, що вимагає пояснень детальної відповіді на кожний аргумент сторін. Відповідно, питання, чи дотримався суд свого обов`язку обґрунтовувати рішення може розглядатися лише в світлі обставин кожної справи.

Відповідно до вимог пункту 41 висновку № 11 (2008) Консультативної ради європейських суддів до Комітету Міністрів Ради Європи щодо якості судових рішень, обов`язок суддів наводити підстави для своїх рішень не означає необхідності відповідати на кожен аргумент захисту на підтримку кожної підстави захисту. Обсяг цього обов`язку може змінюватися залежно від характеру рішення.

Згідно з практикою Європейського суду з прав людини, очікуваний обсяг обґрунтування залежить від різних доводів, що їх може наводити кожна зі сторін, а також від різних правових положень, звичаїв та доктринальних принципів, а крім того, ще й від різних практик підготовки та представлення рішень у різних країнах.

Системно проаналізувавши приписи законодавства України, зважаючи на взаємний та достатній зв`язок доказів у їх сукупності, суд дійшов висновку, що адміністративний позов підлягає задоволенню.

Відповідно до частини першої статті 139 КАС України при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.

Позивач сплатив судовий збір у розмірі 30 280 грн 00 коп. Таким чином, зважаючи на задоволення позовних вимог, понесені позивачем судові витрати у вигляді сплаченого судового збору на суму 30 280 грн 00 коп. належить стягнути на його користь за рахунок бюджетних асигнувань відповідача - Головного управління ДПС у м. Києві. Інших витрат до розподілу не заявлено.

Керуючись статтями 9, 14, 73-78, 90, 139, 143, 242-246, 250, 255, 295 Кодексу адміністративного судочинства України, суд,-

в и р і ш и в:

Адміністративний позов - задовольнити.

Визнати протиправним і скасувати податкове повідомлення-рішення ГУ Державної податкової служби у м. Києві від 25.03.2025 №2.

Стягнути на користь Дочірнього підприємства "АГРОФОНД-ЗЕРНО" за рахунок бюджетних асигнувань Головного управління Державної податкової служби у м. Києві, понесені витрати по сплаті судового збору у розмірі 30 280 (тридцять тисяч двісті вісімдесят) грн 00 коп.

Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті апеляційного провадження чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається до Шостого апеляційного адміністративного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

У разі оголошення судом лише вступної та резолютивної частини рішення, або розгляду справи в порядку письмового провадження, апеляційна скарга подається протягом тридцяти днів з дня складення повного тексту рішення.

Суддя Лиска І.Г.