Справа № 340/6728/25
Суддя: А.В. САГУН
Дата ухвалення: 2025-12-26 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

КІРОВОГРАДСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

26 грудня 2025 року м. Кропивницький Справа № 340/6728/25

Кіровоградський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Сагуна А.В., розглянув за правилами спрощеного позовного провадження адміністративну справу за позовом Заступника керівника Голованівської окружної прокуратури в інтересах держави до Благовіщенської міської ради Голованівського району Кіровоградської області про визнання протиправної бездіяльності та зобов`язання вчинити дії, -

ВСТАНОВИВ:

Заступник керівника Голованівської окружної прокуратури в інтересах держави звернувся до суду з позовною заявою, в якій просить:

- визнати протиправною бездіяльність Благовіщенської міської ради Голованівського району Кіровоградської області () щодо невжиття заходів із розробки паспорта водного об`єкта, розташованого на земельній ділянці з кадастровим номером :02:000:7507 загальною площею 14,7135 га, у тому числі по угіддях: під ставками - 9,9519 га, під чагарниками - 1,1594 га, під гідротехнічними спорудами - 0,5550 га,

комунальної форми власності;

- зобов`язати Благовіщенську міську раду Благовіщенської міської ради Голованівського району Кіровоградської області Кіровоградської області () розробити паспорт водного об`єкта, розташованого на земельній ділянці з кадастровим номером :02:000:7507 площею 14,7135 га, у тому числі по угіддях: під ставками - 9,9519 га, під чагарниками - 1,1594 га, під гідротехнічними спорудами - 0,5550 га, комунальної форми власності.

В обґрунтування вимог позивач посилався на те, що під час вивчення стану законності у сфері земельних відносин встановлено факт порушення вимог земельного законодавства при використанні земель комунальної форми власності. Зокрема, Благовіщенською міською радою Голованівського району Кіровоградської області, як уповноваженим органом упродовж тривалого проміжку часу не вжито жодних дієвих заходів, спрямованих на виготовлення (замовлення робіт із розроблення) паспорта водного об`єкта, що розташований на земельній ділянці на території Голованівської територіальної громади з кадастровим номером :02:000:7507 площею 14,7135 га. Стверджує, що бездіяльність органу місцевого самоврядування та невиконання покладених законом повноважень щодо розробки паспорта водного об`єкта суперечить інтересам держави, суспільства, конкретної територіальної громади щодо ефективного і раціонального використання природних ресурсів, суперечить інтересам територіальної громади, адже плата за користування водним об`єктом зараховується до місцевого бюджету.

Представником відповідача відзив на позов не подано.

Фактичні обставини справи, встановлені судом.

Благовіщенська міська територіальна громада в особі Благовіщенської міської ради Голованівського району Кіровоградської області є власником земельної ділянки водного фонду з кадастровим номером :02:000:7507 площею 14,7135 га.

Місце розташування земельної ділянки є с. Йосипівка Благовіщенської територіальної громади Голованівського району Кіровоградської області, яке увійшло до складу Благовіщенської міської територіальної громади Голованівського району Кіровоградської області, а правонаступником Иосипівської сільської ради є Благовіщенська міська рада.

Вказана земельна ділянка перебуває в оренді ФГ «Буслан» в особі голови фермерського господарства Бурлаки Юрія Петровича на підставі Договору оренди землі, який укладений 24.10.2008 між ним та Ульяновською державною адміністрацією, яка відповідно до Розпорядження Кабінету Міністрів України від 12.06.2020 № 716-р «Про визначення адміністративних центрів та затвердження територій громад Кіровоградської області» увійшла до складу Голованівської територіальної громади Державну реєстрацію договору оренди проведено в Ульяновському відділенні №22 Кіровоградської регіональної філії ДП «Центр державного земельного кадастру», про що в Державному реєстрі земель вчинено запис від 24 жовтня 2008 року за №03.

Відповідно до п.1 Договору Орендодавець надає на підставі розпорядження голови Ульяновської державної адміністрації від 08 червня 2007 року №348-р та від 11 жовтня 2007 року (зі змінами), а орендар приймає в строкове платне користування земельну ділянку для рибогосподарських потреб, яка знаходиться за адресою: Иосипівська сільська рада Ульяновського району Кіровоградської області.

Пунктом 2 Договору визначено, що в оренду передається земельна ділянка загальною площею 14,7135 га, у тому числі по угіддях: під ставками - 9,9519 га, під чагарниками - 1,1594 га, під гідротехнічними спорудами - 0,5550 га, комунальної форми власності. Кадастровий номер земельної ділянки :02:000:7507.

Відтак, на земельній ділянці з кадастровим номером :02:000:7507 знаходиться водний об`єкт (ставок) площею 9,9519 га.

За умовами означеного договору оренди земельної ділянки об`єктом оренди є земельна ділянка, а орендна плата сплачується виключно за користування землею.

Строк дії договору оренди складає 35 років. Початок дії договору з моменту державної реєстрації.

За інформацією Благовіщенської міської ради від 08.07.2025 №03-19/409/1 паспорт водного об`єкта на ставок, що розташований в межах земельної ділянки водного фонду з кадастровим номером :02:000:7507 площею 14,713 5 га, відсутній.

За повідомленням Регіонального офісу водних ресурсів у Кіровоградській області до офісу не надходили матеріали щодо надання пропозицій стосовно погодження договору оренди землі у комплексі з розташованим на ній водним об`єктом (додаткові угоди до договору) та паспорту водного об`єкта на земельній ділянці (лист від 10.06.2025 №680/01-12).

За повідомленням Центрального міжрегіонального сектору Державного агентства водних ресурсів України 28.07.2025 №804/ЦТ/21-25 за період з 06.01.2025 по 28.05.2025 не надходили матеріали щодо надання пропозицій стосовно погодження договору оренди землі у комплексі з розташованим на ній водним об`єктом (додаткові угоди до договору) та паспорту водного об`єкта на земельній ділянці.

На час звернення прокурора з цим позовом до суду зміни до Договору оренди земельної ділянки з кадастровим номером :02:000:7507 не внесено, оскільки органом, що здійснює розпорядження земельною ділянкою під водою (водним простором) згідно з повноваженнями, визначеними Земельним кодексом України, а це відповідачем не виготовлено (не замовлено роботи із розроблення) паспорта водного об`єкта.

Вважаючи протиправною бездіяльність відповідача щодо невжиття заходів із розробки паспорта водного об`єкта, прокурор звернувся до суду із цим позовом.

Мотиви, з яких виходить суд, та застосовані норми права.

Відповідно до приписів статті 131-1 Конституції України на прокуратуру України покладається представництво інтересів держави в суді у виключних випадках і в порядку, що визначені законом.

Право на звернення прокурора або його заступника до суду в інтересах держави передбачене положеннями статті 2, 23 Закону України "Про прокуратуру" від 14.10.2014 №1697-VII (далі - Закон № 1697-VII) та статтею 53 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України).

Згідно з абзацом 1 частини третьої статті 23 Закону №1697-VII прокурор здійснює представництво в суді законних інтересів держави у разі порушення або загрози порушення інтересів держави, якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження, а також у разі відсутності такого органу.

Частиною четвертою статті 53 КАС України передбачено, що прокурор, який звертається до суду в інтересах держави, в позовній чи іншій заяві, скарзі обґрунтовує, в чому полягає порушення інтересів держави, необхідність їх захисту, визначені законом підстави для звернення до суду прокурора, а також зазначає орган, уповноважений державою здійснювати відповідні функції у спірних правовідносинах.

Підставою звернення прокурора до суду з позовом щодо виготовлення облікової документації на щойно виявлений об`єкт культурної спадщини слугувала тривала бездіяльність Департаменту культури та туризму Кіровоградської обласної військової адміністрації, яка призвела до незаконного вибуття з державної власності особливо цінних земель та їх подальшого використання всупереч цільовому призначенню.

Інтереси держави можуть збігатися повністю, частково або не збігатися зовсім з інтересами державних органів, державних підприємств та організацій чи з інтересами господарських товариств з часткою державної власності у статутному фонді. Проте держава може вбачати свої інтереси не тільки в їх діяльності, але й в діяльності приватних підприємств, товариств.

З урахуванням того, що "інтереси держави" є оціночним поняттям, прокурор чи його заступник у кожному конкретному випадку самостійно визначає з посиланням на законодавство, на підставі якого подається позов, в чому саме відбулося чи може відбутися порушення матеріальних або інших інтересів держави, обґрунтовує у позовній заяві необхідність їх захисту та зазначає орган, уповноважений державою здійснювати відповідні функції у спірних відносинах.

Таким чином, "інтереси держави" охоплюють широке і водночас чітко не визначене коло законних інтересів, які не піддаються точній класифікації, а тому їх наявність повинна бути предметом самостійної оцінки суду у кожному конкретному випадку звернення прокурора з позовом. Надмірна формалізація "інтересів держави", особливо у сфері публічних правовідносин, може призвести до необґрунтованого обмеження повноважень прокурора на захист суспільно значущих інтересів там, де це дійсно потрібно (аналогічна позиція викладена у постанові Верховного Суду від 25.04.2018 у справі № 806/1000/17).

В даному випадку, підставою представництва в суді інтересів держави є бездіяльність відповідача, яка сприяє порушенню основних засад державної політики у сфері використання земель та водних ресурсів.

Так, у позовній заяві позивач вказує, що невжиття представницьким органом Благовіщенською міською радою Голованівського району Кіровоградської області заходів щодо розроблення паспорту водного об`єкту, отримання якого є підставою для внесення змін до діючого договору оренди земельної ділянки в частині визначення розміру та обов`язку орендаря сплачувати плату за користування водним об`єктом, суперечить інтересам держави, суспільства, конкретної територіальної громади щодо ефективного і раціонального використання природних ресурсів.

Велика Палата Верховного Суду у постанові від 13.02.2019 у справі №826/13768/16, погоджуючись з висновком Верховного Суду, викладеним у постанові від 25.04.2018 у справі №806/1000/17, зазначила, що за змістом ч. 3 ст. 23 Закону України "Про прокуратуру" прокурор може представляти інтереси держави в суді лише у випадках: 1) якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження; 2) у разі відсутності такого органу.

Перший виключний випадок передбачає наявність органу, який може здійснювати захист інтересів держави самостійно, а другий - відсутність такого органу. Однак підстави представництва інтересів держави прокуратурою у цих двох випадках істотно відрізняються.

У першому випадку прокурор набуває право на представництво, якщо відповідний суб`єкт владних повноважень не здійснює захисту або здійснює його неналежно.

Нездійснення захисту виявляється в усвідомленій пасивній поведінці уповноваженого суб`єкта владних повноважень він усвідомлює порушення інтересів держави, має відповідні повноваження для їх захисту, але всупереч цим інтересам за захистом до суду не звертається.

Здійснення захисту неналежним чином виявляється в активній поведінці (сукупності дій та рішень), спрямованій на захист інтересів держави, але яка є неналежною.

Неналежність захисту може бути оцінена з огляду на встановлений порядок захисту інтересів держави, який, зокрема, включає досудове з`ясування обставин порушення інтересів держави, обрання способу їх захисту та ефективне здійснення процесуальних прав позивача.

Верховний Суд звернув увагу на те, що захищати інтереси держави повинні насамперед відповідні суб`єкти владних повноважень, а не прокурор. Щоб інтереси держави не залишилися незахищеними, прокурор виконує субсидіарну роль, замінює в судовому провадженні відповідного суб`єкта владних повноважень, який усупереч вимогам закону не здійснює захисту або робить це неналежно.

При цьому орган, на який покладаються повноваження щодо забезпечення виконання міською радою та її виконавчих органів своїх зобов`язань у спірних правовідносинах, відсутній.

Суд зазначає, що особливістю органів місцевого самоврядування як суб`єктів владних повноважень є те, що кожен з таких суб`єктів, з урахуванням положень Конституції України, є самостійним, автономним та не знаходиться у підпорядкуванні жодного органу.

Позови прокурора до органу місцевого самоврядування, за загальним правилом, подаються з такої підстави, як відсутність суб`єкта, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження. У такій категорії справ орган прокуратури повинен лише довести, що оскаржуваним рішенням, дією або бездіяльністю суб`єкта владних повноважень завдано шкоду інтересам держави.

За приписами статті 2 Закону України "Про місцеве самоврядування" місцеве самоврядування в Україні - це гарантоване державою право та реальна здатність територіальної громади - жителів села чи добровільного об`єднання у сільську громаду жителів кількох сіл, селища, міста - самостійно або під відповідальність органів та посадових осіб місцевого самоврядування вирішувати питання місцевого значення в межах Конституції і законів України.

З огляду на те, що прокурором в адміністративному позові вказано, які саме інтереси держави порушено бездіяльністю відповідача, та враховуючи, що відсутній орган, до компетенції якого належить здійснення нагляду за діяльністю органів місцевого самоврядування, суд вважає, що прокурором доведено підстави для захисту інтересів держави у суді.

Матеріальною і фінансовою основою місцевого самоврядування, відповідно до частини 3 статті 16 Закону №280/97-ВР, є рухоме і нерухоме майно, доходи місцевих бюджетів, інші кошти, земля, природні ресурси, що є у комунальній власності територіальних громад сіл, селищ, міст, районів у містах, а також об`єкти їхньої спільної власності, що перебувають в управлінні районних і обласних рад.

Частиною 5 статті 16 Закону №280/97-ВР передбачено, що від імені та в інтересах територіальних громад права суб`єкта комунальної власності здійснюють відповідні ради.

Відповідно до частини 1 статті 58 Земельного кодексу України від 25.10.2001 №2768-III (далі ЗК України) до земель водного фонду належать землі, зайняті: морями, річками, озерами, водосховищами, іншими водними об`єктами, болотами, а також островами, не зайнятими лісами; прибережними захисними смугами вздовж морів, річок та навколо водойм, крім земель, зайнятих лісами; гідротехнічними, іншими водогосподарськими спорудами та каналами, а також землі, виділені під смуги відведення для них; береговими смугами водних шляхів; штучно створеними земельними ділянками в межах акваторій морських портів.

Частиною 1 статті 59 ЗК України землі водного фонду можуть перебувати у державній, комунальній та приватній власності.

Громадянам та юридичним особам органами виконавчої влади або органами місцевого самоврядування із земель водного фонду можуть передаватися на умовах оренди земельні ділянки прибережних захисних смуг, смуг відведення і берегових смуг водних шляхів, а також озера, водосховища, інші водойми, болота та острови для сінокосіння, рибогосподарських потреб, культурно-оздоровчих, рекреаційних, спортивних і туристичних цілей, проведення науково-дослідних робіт тощо.

Згідно з пунктом 24 розділу Х Перехідних положень Земельного кодексу України (набрав чинності 27.05.2021) визначено, що з дня набрання чинності цим пунктом, землями комунальної власності територіальних громад вважаються всі землі державної власності, розташовані за межами населених пунктів у межах таких територіальних громад, крім земель: а) що використовуються органами державної влади, державними підприємствами, установами, організаціями на праві постійного користування (у тому числі земельних ділянок, що перебувають у постійному користуванні державних лісогосподарських підприємств, та земель водного фонду, що перебувають у постійному користуванні державних водогосподарських підприємств, установ, організацій, Національної академії наук України, національних галузевих академій наук); б) оборони; в) природно-заповідного та іншого природоохоронного призначення в межах об`єктів і територій природно-заповідного фонду загальнодержавного значення, лісогосподарського призначення; г) зони відчуження та зони безумовного (обов`язкового) відселення території, що зазнала радіоактивного забруднення внаслідок Чорнобильської катастрофи; ґ) під будівлями, спорудами, іншими об`єктами нерухомого майна державної власності; д) під об`єктами інженерної інфраструктури загальнодержавних та міжгосподарських меліоративних систем державної власності; є) визначених у наданих до набрання чинності цим пунктом дозволах на розроблення проектів землеустрою щодо відведення земельних ділянок, наданих органами виконавчої влади з метою передачі земельних ділянок у постійне користування державним установам природно-заповідного фонду, державним лісогосподарським та водогосподарським підприємствам, установам та організаціям, якщо рішення зазначених органів не прийняті.

Земельні ділянки, що вважаються комунальною власністю територіальних громад сіл, селищ, міст відповідно до цього пункту і право державної власності на які зареєстроване у Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно, переходять у комунальну власність з моменту державної реєстрації права комунальної власності на такі земельні ділянки.

Інші земельні ділянки та землі, не сформовані у земельні ділянки, переходять у комунальну власність з дня набрання чинності цим пунктом.

Перехід земельних ділянок із державної власності у комунальну власність згідно з вимогами цього пункту не є підставою для припинення права оренди та інших речових прав, похідних від права власності, на такі земельні ділянки. Внесення змін до договору оренди, суперфіцію, емфітевзису, земельного сервітуту із зазначенням нового органу, що здійснює розпорядження такою земельною ділянкою, не вимагається і здійснюється лише за згодою сторін договору.

З дня набрання чинності цим пунктом до державної реєстрації права комунальної власності на земельні ділянки державної власності, що передаються у комунальну власність територіальних громад, органи виконавчої влади, що здійснювали розпорядження такими земельними ділянками, не мають права здійснювати розпорядження ними.

Таким чином, з 27.05.2021 землями комунальної власності територіальних громад вважаються всі землі державної власності, розташовані за межами населених пунктів у межах таких територіальних громад (крім наведених винятків), у зв`язку з чим земельна ділянка з кадастровим номером :02:000:7507 водного фонду відноситься до комунальної власності Голованівської територіальної громади, а право її розпорядження відповідною місцевою державною адміністрацією припинено.

Відповідно до пункту 2 розділу ІІ Прикінцеві та перехідні положення Закону України Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо уточнення порядку передачі в оренду водних об`єктів у комплексі з земельними ділянками №963-ІХ від 04.11.2020 договори оренди водних об`єктів, укладені в порядку, визначеному законодавством, до набрання чинності цим Законом діють у строки та на умовах, визначених такими договорами. Поновлення таких договорів здійснюється без проведення земельних торгів у порядку укладення договорів оренди землі. Сторони договорів оренди водних об`єктів, договорів оренди земельних ділянок під водними об`єктами, укладених до набрання чинності цим Законом, які не містять умов щодо розміру орендної плати за земельну ділянку, на якій розташований водний об`єкт, або щодо розміру орендної плати за водний об`єкт, зобов`язані визначити такі умови протягом року з дня набрання чинності цим Законом.

Статтею 51 Водного кодексу України визначено, що у користування на умовах оренди для рибогосподарських потреб, культурно-оздоровчих, лікувальних, рекреаційних, спортивних і туристичних цілей, проведення науково-дослідних робіт можуть надаватися водосховища (крім водосховищ комплексного призначення), ставки, озера та замкнені природні водойми.

Водні об`єкти надаються у користування за договором оренди землі в комплексі з розташованим на ній водним об`єктом у порядку, визначеному земельним законодавством України. Право оренди земельної ділянки під водним об`єктом поширюється на такий водний об`єкт.

Водні об`єкти надаються у користування на умовах оренди органами, що здійснюють розпорядження земельними ділянками під водою (водним простором) згідно з повноваженнями, визначеними Земельним кодексом України, відповідно до договору оренди, погодженого з центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері водного господарства.

Надання водних об`єктів у користування на умовах оренди здійснюється за наявності паспорта водного об`єкта. Порядок розроблення та форма паспорта затверджуються центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у сфері охорони навколишнього природного середовища.

Типовий договір оренди землі в комплексі з розташованим на ній водним об`єктом затверджується Кабінетом Міністрів України.

Умови використання водних об`єктів, розмір орендної плати та строк дії договору оренди визначаються у договорі оренди землі в комплексі з розташованим на ній водним об`єктом.

Методика визначення розміру плати за надані в оренду водні об`єкти затверджується центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у сфері охорони навколишнього природного середовища.

За користування водним об`єктом орендар зобов`язаний сплачувати орендну плату за водний об`єкт та орендну плату за земельну ділянку під таким водним об`єктом.

Відповідно до Методики визначення розміру плати за надані в оренду водні об`єкти, затвердженої наказом Міністерства екології та природних ресурсів України від 28.05.2013 №236, розрахунок розміру орендної плати за надані в оренду водні об`єкти здійснюється за формулою із застосуванням відповідних коефіцієнтів та врахуванням цілі використання водного об`єкта, типу водного об`єкта, місцезнаходження водного об`єкта, можливості регулювання водного об`єкта, глибини водного об`єкта, заростання водного об`єкта вищою рослинністю, площі водного дзеркала при нормальному підпірному рівні.

Постановою Кабінету Міністрів України від 02.06.2021 № 572 затверджено Типовий договір оренди землі в комплексі з розташованим на ній водним об`єктом.

Згідно з пунктом 2 вказаної постанови договори оренди водних об`єктів, укладені відповідно до Типового договору оренди водних об`єктів, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 29 травня 2013 р. №420, діють до моменту закінчення строку їх дії.

Поряд з цим за пунктом 48 Типового договору оренди землі в комплексі з розташованим на ній водним об`єктом невід`ємною частиною цього договору є паспорт водного об`єкта, а в разі надання в оренду рибогосподарської технологічної водойми - паспорт та/або технічний проект рибогосподарської технологічної водойми.

Наказом Міністерства екології та природних ресурсів України від 18.03.2013 №99 затверджено Порядок розроблення паспорта водного об`єкта (далі Порядок №99).

Згідно із пунктом 2 Порядку №99 він спрямований на встановлення технічних параметрів водного об`єкта, гідрологічних характеристик річки (водотоку), регламентацію експлуатаційної діяльності на водосховищах, ставках, озерах та замкнених природних водоймах (далі - водний об`єкт) для забезпечення сталого використання (включаючи кількісне та якісне відновлення) усіх ресурсів, пов`язаних з існуванням водойми, надійності функціонування споруд і для підвищення ефективності їх використання.

Пунктом 3 Порядку №99 встановлено, що замовником робіт із розроблення паспорта водного об`єкта є орган, що здійснює розпорядження земельною ділянкою під водою (водним простором) згідно з повноваженнями, визначеними Земельним кодексом України (далі - розпорядник земельної ділянки під водою).

Паспорт водного об`єкта погоджується з Держводагентством у строк, що не перевищує 15 робочих днів з дня його надходження (п. 5 Порядку №99).

Відповідно до пункту 6 Порядку №99 паспорт водного об`єкта розробляється в чотирьох примірниках, які зберігаються по одному: в басейновому управлінні водних ресурсів, Держводагентстві, у розпорядника земельної ділянки під водою, а також надається користувачу. Після закінчення строку оренди орендар повертає свій примірник паспорта водного об`єкта розпоряднику земельної ділянки під водою.

Таким чином, Законом №963-ІХ від 04.11.2020 було зобов`язано сторін діючих договорів оренди земельних ділянок під водними об`єктами, які не містять умов щодо розміру орендної плати за водний об`єкт, визначити такі умови протягом року, тобто до 02.03.2022.

При цьому, договір про внесення змін до договору оренди землі в частині визначення додаткового об`єкта оренди водного об`єкта, та розміру плати за його користування має відповідати Типовому договору оренди землі в комплексі з розташованим на ній водним об`єктом та бути погодженим з центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері водного господарства. Обов`язковою передумовою внесення змін до діючих договорів оренди земель водного фонду є виготовлення паспорта водного об`єкта.

Станом на момент звернення прокурора з цим позовом до суду паспорт водного об`єкта, що розташований на земельній ділянці з кадастровим номером :02:000:7507 Благовіщенською міською радою Голованівського району Кіровоградської області не виготовлений.

У свою чергу, відсутність паспорту водного об`єкта, яким встановлюються технічні параметри водного об`єкта, його гідрологічні характеристики не дозволяє сторонам договору внести зміни та визначити умови, пов`язані з використанням орендарем водного об`єкта, у тому числі і розмір орендної плати.

Таким чином, за сукупністю наведених обставин та враховуючи наявність письмових доказів, що підтверджують наведені прокурором доводи у позовній заяві та виходячи з системного аналізу вищезазначених норм чинного законодавства України, що регулює спірні правовідносини, суд дійшов висновку про наявність підстав для задоволення позову.

Щодо розподілу судових витрат суд зазначає.

Згідно з ч.2 ст.139 КАС України при задоволенні позову суб`єкта владних повноважень з відповідача стягуються виключно судові витрати суб`єкта владних повноважень, пов`язані із залученням свідків та проведенням експертиз.

У даній справі прокурор є суб`єктом владних повноважень та виконує функції з представництва інтересів держави у суді відповідно до ч.3 ст.23 Закону України «Про прокуратуру» від 14.10.2014 р. №1697-VII та ч.3 ст.53 КАС України, а тому враховуючи, що витрат, пов`язаних із залученням свідків та проведенням експертиз не понесено, суд дійшов висновку, що відсутні витрати, які б підлягали стягненню з відповідача в порядку розподілу судових витрат.

Керуючись ст.ст.139, 246, 255, 292-297, 325, 382 КАС України, суд, -

В И Р І Ш И В:

Адміністративний позов керівника Голованівської окружної прокуратури (вул. Паркова 13, смт Голованівськ, Голованівський район, Кіровоградська область, 26500, ) в інтересах держави до Благовіщенської міської ради Голованівського району Кіровоградської області (вул. Промислова, 23/54, м. Благовіщенське, Голованівський район, Кіровоградська область, 26400, ) про визнання протиправної бездіяльності та зобов`язання вчинити дії задовольнити.

Визнати протиправною бездіяльність Благовіщенської міської ради Голованівського району Кіровоградської області щодо невжиття заходів із розробки паспорта водного об`єкта, розташованого на земельній ділянці з кадастровим номером :02:000:7507 загальною площею 14,7135 га, у тому числі по угіддях: під ставками - 9,9519 га, під чагарниками - 1,1594 га, під гідротехнічними спорудами - 0,5550 га, комунальної форми власності.

Зобов`язати Благовіщенську міську раду Благовіщенської міської ради Голованівського району Кіровоградської області Кіровоградської області розробити паспорт водного об`єкта, розташованого на земельній ділянці з кадастровим номером :02:000:7507 площею 14,7135 га, у тому числі по угіддях: під ставками - 9,9519 га, під чагарниками - 1,1594 га, під гідротехнічними спорудами - 0,5550 га, комунальної форми власності.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Рішення суду може бути оскаржено в апеляційному порядку до Третього апеляційного адміністративного суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення за правилами, встановленими ст.ст.293, 295 - 297 КАС України.

Суддя Кіровоградського

окружного адміністративного суду А.В. САГУН