Справа № 320/14733/24
Суддя: Парінов Андрій Борисович
Дата ухвалення: 2025-12-26 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ШОСТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

26 грудня 2025 року м. Київ

Шостий апеляційний адміністративний суд у складі колегії суддів:

головуючий суддя Парінов А.Б.,

судді: Беспалов О.О.,

Грибан І.О.,

розглянувши у письмовому провадженні апеляційну скаргу Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг на рішення Київського окружного адміністративного суду від 21 травня 2025 року у справі за адміністративним позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Євро-Реконструкція» до Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг про визнання протиправною та скасування постанови,-

В С Т А Н О В И В:

До Київського окружного адміністративного суду звернулось Товариство з обмеженою відповідальністю «Євро-Реконструкція» з позовом до Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг, в якому позивач просив суд

- визнати протиправною та скасувати постанову НКРЕКП від 29 вересня 2023 року №1794 «Про накладення штрафу на ТОВ «Євро-Реконструкція» за порушення Ліцензійних умов з виробництва теплової енергії та здійснення заходу державного регулювання» та Розпорядження від 29 вересня 2023 року № 269-р «Про усунення порушення ТОВ «ЄВРО-РЕКОНСТРУКЦІЯ» Ліцензійних умов з виробництва теплової енергії».

Рішенням Київського окружного адміністративного суду від 21 травня 2025 року адміністративний позов задоволено частково:

- визнано протиправним та скасовано пункт 1 постанови Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг «Про накладення штрафу на Товариства з обмеженою відповідальністю «ЄВРО-РЕКОНСТРУКЦІЯ» за порушення Ліцензійних умов з виробництва теплової енергії та здійснення заходу державного регулювання» від 29 вересня 2023 року № 1794;

- визнано протиправним та скасовано пункт 1 розпорядження Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг «Про усунення порушення Товариства з обмеженою відповідальністю «ЄВРО-РЕКОНСТРУКЦІЯ» Ліцензійних умов з виробництва електричної енергії від 29.09.2023 року № 269-р.

- у задоволенні іншої частини позовних вимог відмовлено.

Не погоджуючись з рішенням суду першої інстанції Національною комісією, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг подано апеляційну скаргу до Шостого апеляційного адміністративного суду, в якій апелянт просить скасувати рішення Київського окружного адміністративного суду від 21 травня 2025 року та ухвалити нове рішення, яким задовольнити адміністративний позов.

Вимоги апеляційної скарги обґрунтовані неправильним застосуванням судом норм матеріального права та порушенням норм процесуального права, крім того в порушення чинного законодавства не з`ясовані всі обставини справи, що призвело до необ`єктивного вирішення справи.

Апеляційну скаргу Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг на рішення Київського окружного адміністративного суду від 21 травня 2025 року призначено до апеляційного розгляду в порядку письмового провадження.

До Шостого апеляційного адміністративного суду надійшов відзив на апеляційну скаргу від позивача, в якому останній посилаючись на безпідставність доводів апелянта, просив суд відмовити в задоволенні апеляційної скарги Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг, а рішення Київського окружного адміністративного суду від 21 травня 2025 року залишити без змін.

Заслухавши суддю-доповідача, дослідивши матеріали справи та доводи апеляційної скарги, перевіривши законність та обґрунтованість рішення суду першої інстанції, колегія суддів приходить до висновку про відсутність підстав для задоволення апеляційної скарги, мотивуючи це наступним.

Судом першої інстанції встановлено та матеріалами справи підтверджується, що Національною комісією, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг, на підставі Плану здійснення заходів державного контролю суб`єктів господарювання, що провадять діяльність у сферах енергетики та комунальних послуг, на 2023 рік, затвердженого постановою НКРЕКП від 23 листопада 2022 року № 1550, постанови НКРЕКП від 23 серпня 2023 року № 1555 «Про збільшення строку проведення планової перевірки ТОВ «Євро-Реконструкція» з виробництва теплової енергії» та посвідчення на проведення планової виїзної перевірки від 7 серпня 2023 року № 387 починаючи з 15.08.2023 року по 11.09.2023 року проведено планову перевірку дотримання Товариством з обмеженою відповідальністю «Євро-Реконструкція» вимог законодавства та Ліцензійних умов провадження господарської діяльності з виробництва теплової енергії, затверджених постановою НКРЕКП від 22 березня 2017 року № 308 (далі Ліцензійні умови) за період діяльності з 01.01.2021 по 31.12.2022 рр.

За результатом проведення планової перевірки було складено акт від 11.09.2023 № 380.

За результатами розгляду акту № 380 на засіданні Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг,29 вересня 2023 року прийнято постанову № 1794 (далі постанова № 1794) «Про накладення штрафу на ТОВ «ЄВРО-РЕКОНСТРУКЦІЯ» за порушення Ліцензійних умов з виробництва теплової енергії та здійснення заходу державного регулювання» та розпорядження № 269-р (далі розпорядження № 269-р) «Про усунення порушення ТОВ «ЄВРО-РЕКОНСТРУКЦІЯ» Ліцензійних умов з виробництва теплової енергії».

Пунктом 1 постанови № 1794 на ТОВ «Євро-Реконструкція» накладено штраф у розмірі 34000 (тридцять чотири тисячі) гривень за порушення Ліцензійних умов, а саме: пункт 3.1 глави 3 Ліцензійних умов щодо дотримання вимог законів України «Про Національну комісію, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг», «Про теплопостачання», інших актів законодавства, якими регулюється діяльність у сфері природних монополій та у сфері теплопостачання, а саме: пункту 10 Порядку розподілу коштів, що надходять на поточні рахунки із спеціальним режимом використання для проведення розрахунків з постачальником природного газу, на якого покладено спеціальні обов`язки, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 18 червня 2014 року № 217 (далі Порядок розподілу коштів), у частині подання інформації щодо укладених договорів з оператором газотранспортної системи про надання послуг з транспортування природного газу чи оператором газорозподільної системи про надання послуг з розподілу природного газу до 17 числа місяця, що передує розрахунковому, до НКРЕКП за встановленими формами; пункту 10.6 глави 10 Порядку контролю за дотриманням ліцензіатами, що провадять діяльність у сферах енергетики та комунальних послуг, законодавства у відповідних сферах та ліцензійних умов, затвердженого постановою НКРЕКП від 14 червня 2018 року № 428 (далі Порядок контролю), щодо обов`язку ліцензіата протягом п`яти робочих днів з дня сплати штрафу надати НКРЕКП належним чином завірені копії документів, що підтверджують сплату штрафу; абзацу другого пункту 4.2 глави 4 Методики формування, розрахунку та встановлення тарифів на електричну та (або) теплову енергію, що виробляється на теплоелектроцентралях, теплових електростанціях та когенераційних установках, затвердженої постановою Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг, від 01 серпня 2017 року № 991 (далі Методика № 991), у частині неухильного дотримання переліку заходів та запланованих обсягів витрат на проведення ремонтних робіт, що були включені НКРЕКП до структури тарифів на відпуск електричної енергії та (або) виробництво теплової енергії; пункту 7 глави V Правил підготовки теплових господарств до опалювального періоду, затверджених наказом Міністерства палива та енергетики України, Міністерства з питань житлово-комунального господарства України від 10 грудня 2008 року № 620/378 (далі Правила), у частині утворення на електростанціях, для яких основним паливом є вугілля, його накопичення в обсягах, що забезпечують несення номінального навантаження; пункт 3.2 глави 3 Ліцензійних умов з виробництва, а саме: підпункт 2 щодо повідомлення органу ліцензування про всі зміни даних, які були зазначені в його документах, що додавалися до заяви про отримання ліцензії, не пізніше одного місяця з дня настання таких змін; підпункт 5 щодо виконання рішень органу ліцензування у строки, встановлені відповідним рішенням, а саме: абзацу першого пункту 2 постанови НКРЕКП від 01 вересня 2021 року № 1463 «Про накладення штрафу на ТОВ «ЄВРО-РЕКОНСТРУКЦІЯ» за порушення Ліцензійних умов з виробництва теплової енергії та здійснення заходу державного регулювання» (далі ? Постанова № 1463), щодо зобов`язання у термін до 01 грудня 2021 року розробити та подати на схвалення додаткову інвестиційну програму на 2022 рік на суму додатково отриманого доходу у розмірі 30 663,37 тис. грн без ПДВ, пункту 2 постанови Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг, від 07 липня 2021 року № 1085 «Про затвердження Змін до Ліцензійних умов провадження господарської діяльності у сфері теплопостачання» (далі ? Постанова № 1085), щодо подання до органу ліцензування документів, якими доповнено перелік документів, які додаються до заяви про отримання ліцензії, протягом трьох місяців з дня набрання чинності цією постановою; пунктів 2 та 5 Тимчасового порядку дій суб`єктів господарювання, які провадять господарську діяльність з виробництва електричної та/або з виробництва теплової енергії на атомних електростанціях, на теплоелектроцентралях, теплових електростанціях та когенераційних установках, включаючи теплоелектроцентралі, теплоелектростанції та когенераційні установки з використанням альтернативних джерел енергії, з відновлення об`єктів виробництва електричної та/або теплової енергії, пошкоджених (зруйнованих) внаслідок бойових дій, у період дії в Україні воєнного стану, затвердженого постановою Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг, від 05 липня 2022 року № 689 (далі Тимчасовий порядок), щодо надання до НКРЕКП інформації згідно з додатками 1 3 до Тимчасового порядку; підпункт 10 у частині дотримання структури витрат згідно зі статтями, затвердженими у тарифі на виробництво теплової енергії; підпункт 17 щодо сплати щоквартально, протягом перших 30 днів кварталу, наступного за звітним, внесків на регулювання, що визначаються НКРЕКП; підпункт 19 у частині виконання інвестиційної програми в затверджених кількісних та вартісних обсягах за відповідними напрямками; підпункт 22 (у редакції, що діяла до 08 липня 2021 року) та підпункт 23 (у редакції, що діяла з 08 липня 2021 року) у частині надання до органу ліцензування інформації та звітності, що містять достовірні дані, необхідні для виконання органом ліцензування своїх повноважень, в обсягах та у строках, встановлених органом ліцензування.

Пунктом 2 постанови № 1794 доручено Департаменту ліцензійного контролю після отримання коригованих форм звітності, у яких врахована пропорційність розподілу фактичних витрат відповідно до методики, яку було застосовано при встановленні тарифів на виробництво теплової енергії, здійснити аналіз додатково отриманого або недоотриманого доходу відповідно до Методики визначення сум додатково отриманого або недоотриманого доходу (суми економії/перевитрати коштів) суб`єктами господарювання з виробництва електричної та (або) теплової енергії від здійснення ліцензованої діяльності, що є додатком 24 до Порядку контролю за дотриманням ліцензіатами, що провадять діяльність у сферах енергетики та комунальних послуг, законодавства у відповідних сферах та ліцензійних умов, затвердженого постановою Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг, від 14 червня 2018 року № 428, за результатами якого прийняти рішення щодо дотримання ліцензіатом структури витрат за період діяльності 2021 2022 років.

Пунктом 1 розпорядження № 269-р зобов`язано ТОВ «Євро-Реконструкція» усунути порушення підпункту 23 пункту 3.2 глави 3 Ліцензійних умов, у частині надання ліцензіатом до органу ліцензування звітності, необхідної для виконання органом ліцензування своїх повноважень, в обсягах та у строки, встановлені органом ліцензування, для чого у строк до 01 грудня 2023 року подати до НКРЕКП: форму звітності № 4-НКРЕКП-виробництво електричної та теплової енергії (квартальна) «Звіт про фінансові результати та виконання структури тарифів (цін) за видами діяльності» за IV квартал 2022 року, заповнену відповідно до вимог пункту 2.12 глави 2 Інструкції щодо заповнення форми звітності № 4-НКРЕКП-виробництво електричної та теплової енергії (квартальна) Звіт про фінансові результати та виконання структури тарифів (цін) за видами діяльності», затвердженої постановою Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг, від 28 лютого 2019 року № 282; форму звітності № 4а-НКРЕКП- виробництво електричної та теплової енергії (місячна) «Звіт про використання палива/енергії та стан розрахунків» грудень 2022 року, заповнену відповідно до вимог пункту 2.12 глави 2 Інструкції щодо заповнення форми звітності № 4а-НКРЕКП- виробництво електричної та теплової енергії (місячна) «Звіт про використання палива/енергії та стан розрахунків», затвердженої постановою Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг, від 28 лютого 2019 року № 282; звітність за визначеними формами, у якій врахувати пропорційність розподілу фактичних витрат відповідно до методики, яку було застосовано при встановлені тарифів на виробництво теплової енергії, а саме виправлені форми звітності № 4-НКРЕКП-виробництво електричної та теплової енергії (квартальна) «Звіт про фінансові результати та виконання структури тарифів (цін) за видами діяльності» та № 4а-НКРЕКП-виробництво електричної та теплової енергії (місячна) «Звіт про використання палива/енергії та стан розрахунків» за період 2021 2022 років.

Пунктом 2 розпорядженням № 269-р зобов`язано ТОВ «Євро-Реконструкція» у термін до 01 січня 2024 року подати до НКРЕКП підтверджуючі документи щодо сплати боргу по фінансуванню пункту 2.1 Інвестиційної програми з виробництва теплової енергії на 2021 рік на суму 132,05 тис грн. без ПДВ.

Вважаючи свої права порушеними, позивач звернувся до суду з цим позовом.

Надаючи правову оцінку спірним правовідносинам, що виникли між сторонами та висновкам суду першої інстанції в частині задоволення позовних вимог, колегія суддів зазначає наступне.

Згідно із ч. 2 ст. 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Статтею 55 Конституції України кожному гарантовано право на оскарження в суді рішень, дій чи бездіяльності органів державної влади, органів місцевого самоврядування, посадових і службових осіб.

Статтею 2 Кодексу адміністративного судочинства України визначено, що завданням адміністративного судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.

У справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: 1) на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; 2) з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; 3) обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); 4) безсторонньо (неупереджено); 5) добросовісно; 6) розсудливо; 7) з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; 8) пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); 9) з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; 10) своєчасно, тобто протягом розумного строку.

Відповідно до ч. 1 ст. 5 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України) кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до адміністративного суду, якщо вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб?єкта владних повноважень порушені її права, свободи або законні інтереси.

Згідно з ч. 1 ст. 1 Закону України «Про Національну комісію, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг» (далі - Закон № 1540-VIII) Національна комісія, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг (далі - Регулятор), є постійно діючим центральним органом виконавчої влади зі спеціальним статусом, який утворюється Кабінетом Міністрів України.

Відповідно до ст. 3 Закону № 1540-VIII Регулятор здійснює державне регулювання з метою досягнення балансу інтересів споживачів, суб`єктів господарювання, що провадять діяльність у сферах енергетики та комунальних послуг, і держави, забезпечення енергетичної безпеки, європейської інтеграції ринків електричної енергії та природного газу України.

Регулятор здійснює державне регулювання шляхом: 1) нормативно-правового регулювання у випадках, коли відповідні повноваження надані Регулятору законом; 2) ліцензування діяльності у сферах енергетики та комунальних послуг; 3) формування цінової і тарифної політики у сферах енергетики та комунальних послуг та реалізації відповідної політики у випадках, коли такі повноваження надані Регулятору законом; 4) державного контролю та застосування заходів впливу; 5) використання інших засобів, передбачених законом.

Згідно з ч. 1, 5 ст. 19 Закону № 1540-VIII Регулятор здійснює державний контроль за дотриманням суб`єктами господарювання, що провадять діяльність у сферах енергетики та комунальних послуг, законодавства у відповідних сферах та ліцензійних умов шляхом проведення планових та позапланових виїзних, а також невиїзних перевірок відповідно до затверджених ним порядків контролю. За результатами перевірки складається акт у двох примірниках, який підписується членами комісії з перевірки.

Відповідно до ст. 4 Закону № 1540-VIII основними принципами діяльності Регулятора є: 1) законність; 2) самостійність і незалежність у межах, визначених законом; 3) компетентність; 4) ефективність; 5) справедливість; 6) прогнозованість та своєчасність прийняття рішень; 7) адресність регулювання; 8) неупередженість та об`єктивність під час прийняття рішень; 9) відкритість і прозорість, гласність процесу державного регулювання; 10) недопущення дискримінації; 11) відповідальність за прийняті рішення.

За правилами п. 1 ч. 1 та п. 1 ч. 2 ст. 17 Закону № 1540-VIII для ефективного виконання завдань державного регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг Регулятор приймає обов`язкові до виконання рішення з питань, що належать до його компетенції.

Регулятор має право приймати рішення з питань, що належать до його компетенції, які є обов`язковими до виконання.

Згідно ч. 4 ст. 19 Закону № 1540-VIII під час здійснення державного контролю регулятор має право: 1) вимагати від суб`єкта господарювання усунення виявлених порушень вимог цього Закону та законів, що регулюють діяльність у сфері енергетики та комунальних послуг, і ліцензійних умов; 2) фіксувати процес здійснення планового або позапланового заходу чи кожну окрему дію засобами аудіо- та відеотехніки, не перешкоджаючи здійсненню такого заходу; 3) вимагати припинення дій, що перешкоджають здійсненню державного контролю; 4) призначати експертизу, одержувати пояснення, довідки, копії документів, відомості з питань, що виникають під час державного контролю; 5) приймати обов?язкові до виконання суб?єктом господарювання, що провадить діяльність у сферах енергетики та комунальних послуг, рішення про усунення виявлених порушень; 6) накладати штрафні санкції та вживати заходів, передбачених законом.

Положеннями ч. 5 ст. 19 Закону № 1540-VIII передбачено, що суб`єкт господарювання, діяльність якого перевірялася, має право надати письмові пояснення та обґрунтування щодо проведеної перевірки та/або виявлених порушень у строк до п`яти робочих днів з дня отримання акта про результати перевірки. У разі виявлення порушень акт про результати перевірки вноситься на засідання Регулятора, за результатами якого регулятор приймає рішення про застосування до суб`єкта господарювання, що провадить діяльність у сферах енергетики та комунальних послуг, санкції, передбаченої цим Законом.

Акт про результати перевірки разом із поясненнями та обґрунтуванням суб`єкта господарювання, діяльність якого перевірялася, підлягає оприлюдненню на офіційному веб-сайті Регулятора до розгляду акта на засіданні регулятора.

Відповідно до ст. 22 Закону № 1540-VIII суб`єкти господарювання, що провадять діяльність у сферах енергетики та комунальних послуг, несуть відповідальність за правопорушення у сферах енергетики та комунальних послуг, визначені законами України «Про природні монополії», «Про комбіноване виробництво теплової та електричної енергії (когенерацію) та використання скидного енергопотенціалу», «Про ринок електричної енергії», «Про ринок природного газу», «Про трубопровідний транспорт», «Про теплопостачання», «Про питну воду та питне водопостачання», «Про державне регулювання у сфері комунальних послуг», «Про енергетичну ефективність» та іншими законами, що регулюють відносини у відповідних сферах.

За порушення законодавства у сферах енергетики та комунальних послуг до суб`єктів господарювання, що провадять діяльність у відповідній сфері та суб`єктів, що належать до особливої групи споживачів, Регулятор може застосовувати санкції у вигляді: 1) застереження та/або попередження про необхідність усунення порушень: 2) накладення штрафу; 3) зупинення дії ліцензії; 4) анулювання ліцензії.

У разі виявлення порушень законодавства у сферах енергетики та комунальних послуг Регулятор у 30-денний строк з дня складення акта перевірки розглядає питання відповідальності суб`єкта, щодо якого здійснювалася перевірка, його посадових осіб на своєму засіданні та приймає рішення про застосування до суб`єкта, щодо якого здійснювалася перевірка, санкцій та/або застосування адміністративного стягнення до посадової особи такого суб`єкта. При застосуванні санкцій Регулятор має дотримуватися принципів пропорційності порушення і покарання та ефективності санкцій, які мають стримуючий вплив.

Регулятор застосовує штрафні санкції до суб`єктів господарювання, що провадять діяльність у сферах енергетики та комунальних послуг, у розмірах, встановлених цим Законом, законами України «Про ринок електричної енергії», «Про природні монополії», «Про питну воду та питне водопостачання», «Про ринок природного газу», «Про теплопостачання», «Про енергетичну ефективність».

Суб`єкт не може бути притягнений до відповідальності за порушення законодавства у сферах енергетики та комунальних послуг, якщо минув строк давності притягнення до відповідальності. Строк давності притягнення до відповідальності за порушення ліцензійних умов та/або законодавства у сферах енергетики та комунальних послуг становить п`ять років з дня вчинення порушення, а в разі триваючого порушення - з дня закінчення вчинення порушення.

Основні правові, економічні та організаційні засади діяльності на об`єктах сфери теплопостачання та регулює відносини, пов`язані з виробництвом, транспортуванням, постачанням та використанням теплової енергії з метою забезпечення енергетичної безпеки України, підвищення енергоефективності функціонування систем теплопостачання, створення і удосконалення ринку теплової енергії та захисту прав споживачів та працівників сфери теплопостачання визначає Закон України «Про теплопостачання» від 02.06.2005 №2633-IV .

Відповідно до п. 4 ч. 1, ч. 3 ст. 31 Закону № 2633-IV уповноважені органи застосовують до суб`єктів господарювання штрафні санкції за порушення ліцензійних умов або діяльність з простроченою ліцензією - до двох тисяч неоподатковуваних мінімумів доходів громадян.

Справи про накладання штрафів за порушення, визначені цією статтею, розглядаються центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері нагляду (контролю) в галузі теплопостачання, та органами державного регулювання в межах їх компетенції.

Відповідно до ч. 5 ст. 14 Закону № 1540-VIII рішення Регулятора оформлюються постановами, крім рішень щодо усунення порушень, виявлених під час здійснення контролю, які оформлюються розпорядженнями.

Щодо пункту 1 спірної постанови від 29.09.2023 № 1794 в частині висновку відповідача про порушення позивачем підпункту 10 пункту 3.2 глави 3 Ліцензійних умов у частині дотримання структури витрат згідно зі статтями, затвердженими у тарифі на виробництво теплової енергії, суд зазначає таке.

В обґрунтуванні до проекту постанови від 29.09.2023 № 1794 відповідачем зазначено, що ТОВ «Євро-Реконструкція» фактичні витрати розподіляло між виробництвом електричної та теплової енергії не у відповідності до нормативних документів, згідно з якими були здійснені розрахунки питомих витрат умовного палива під час формування та встановлення НКРЕКП тарифів, тому неможливо об`єктивно оцінити наявність економії або перевитрат.

Отже, результатом аналізу ліцензованої діяльності з виробництва теплової енергії є грубе порушення ліцензіатом встановленої структури витрат при проваджені ліцензованої діяльності у 2021-2022 роках.

Натомість, як вірно зазначено судом першої інстанції, в обґрунтуванні до проекту оскаржуваної постанови відповідачем не наведено, у чому саме полягає недотримання позивачем структури витрат згідно зі статтями, затвердженими у тарифі на виробництво теплової енергії, та не надано жодних розрахунків.

Так, в пункті 3.7 акту від 11.09.2023 № 380 аналізуючи дотримання позивачем структури витрат, відповідач зазначає про впровадження позивачем стандарту підприємства «Питомі витрати палива на відпущену електричну енергію та теплоту при їх комбінованому виробництві при спалюванні природного газу, вугілля та змішаного палива (вугілля-газ)» та констатує різницю між плановим та фактичним показниками.

Враховуючи, що втрати розподілені позивачем не у відповідності до нормативних документів, згідно з якими були здійснені розрахунки розміру витрат за статтями під час формування та встановлення НКРЕКП тарифів на виробництво теплової енергії, розрахунок суми додатково отриманого/недоотриманого доходу з виробництва теплової енергії не здійснювався.

Фактично, порушенням ліцензіатом встановленої структури витрат при провадженні діяльності у 2021 році та у 2022 році відповідачем обґрунтовано невідповідністю принципів розподілу фактичних витрат затвердженим в тарифах та неможливість у зв`язку з цим об`єктивної оцінки наявності економії або перевитрат.

Відповідно до п. 4 ч. 4 ст. 19 Закону № 1540-VIII під час здійснення державного контролю Регулятор має право призначати експертизу, одержувати пояснення, у тому числі працівників суб`єкта господарювання, довідки, копії документів, відомості з питань, що виникають під час державного контролю.

Аналогічне положення міститься у п. 8.1 Порядку контролю за дотриманням ліцензіатами, що провадять діяльність у сферах енергетики та комунальних послуг, законодавства у відповідних сферах та ліцензійних умов, затверджений постановою НКРЕКП від 14.06.2018 № 428.

На дату прийняття постанови НКРЕКП від 29.09.2023 № 1794 у додатку 24 до Порядку контролю № 428 була викладена Методика визначення сум додатково отриманого або недоотриманого доходу (суми економі/перевитрати коштів) суб`єктами господарювання з виробництва електричної та (або) теплової енергії від здійснення ліцензованої діяльності (далі - Методика до порядку № 428).

Положення цього додатка застосовуються членами комісії з перевірки під час проведення планових або позапланових перевірок суб`єктів господарювання, що провадять господарську діяльність з виробництва електричної та (або) теплової енергії, які є ліцензіатами НКРЕКП, з метою визначення сум додатково отриманого або недоотриманого доходу (суми економії/перевитрати коштів) ліцензіатами, що провадять господарську діяльність з виробництва електричної та (або) теплової енергії на атомних електростанціях, гідроелектростанціях, гідроакумулюючих електростанціях, теплових електростанціях, теплоелектроцентралях та когенераційних установках, включаючи теплоелектроцентралі, теплоелектростанції та когенераційні установки з використанням альтернативних джерел енергії, яким встановлені тарифи з виробництва електричної та (або) теплової енергії або ціни в рамках покладення спеціальних обов`язків для забезпечення загальносуспільних інтересів у процесі функціонування ринку електричної енергії.

Відповідно до п. 3 Методики до порядку № 428 під час проведення перевірки має бути перевірена достовірність інформації, що зазначена ліцензіатом у відповідних формах звітності, зокрема правильність заповнення планованих показників ліцензованої діяльності, які були враховані при встановленні тарифів (цін) чи передбачені встановленою НКРЕКИ структурою тарифів (у разі її встановлення).

З метою визначення об`єктивної суми коштів, отриманої для фінансування ліцензованої діяльності, виконання інвестиційної програми та проведення ремонтних робіт, при проведенні планових та позапланових виїзних, а також невиїзних перевірок в акті перевірки, зокрема, фіксуються такі, показники: порівняльний аналіз відповідності фактичних витрат витратам, що були враховані при встановленні тарифів (цін) на відпуск електричної енергії та (або) виробництво теплової енергії (різниця між планованими та фактичними значеннями); сума недофінансування (перефінансування) статей витрат структури тарифів (цін) у звітному періоді (році); сума обґрунтованих перевитрат статей витрат структури тарифів (цін) на відпуск електричної та (або) виробництво теплової енергії у звітному періоді (році); сума необґрунтованих перевитрат статей витрат структури тарифів (цін) на відпуск електричної та (або) виробництво теплової енергії у звітному періоді (році).

Методика до порядку № 428 також містить формули розрахунку суми додатково отриманого/недоотриманого доходу від здійснення ліцензованої діяльності з виробництва електричної та (або) теплової енергії.

Отже, встановлення відповідності фактичних витрат витратам, що були враховані при встановленні тарифів (цін) на відпуск електричної енергії та (або) виробництво теплової енергії (різниця між планованими та фактичними значеннями) має здійснюватися членами комісії з перевірки під час проведення планових або позапланових перевірок. Члени комісії наділені відповідними повноваженнями та засобами, які дозволяють встановити дотримання або недотримання ліцензіатом структури витрат.

В обґрунтуванні постанови від 29.09.2023 № 1794 та в акті від 11.09.2023 № 380 відповідач констатує порушення вимог щодо дотримання структури витрат згідно із статтями, затвердженими у тарифі на виробництво теплової енергії, в той час як фактично Регулятором не визначалося дотримання чи недотримання позивачем структури витрат.

Позиція відповідача, викладена в акті, аргументована тим, що фактичний розподіл витрат з виробництва теплової енергії не відповідає Методиці визначення сум додатково отриманого або недоотриманого доходу (суми економії/перевитрати коштів) суб`єктами господарювання з виробництва електричної та (або) теплової енергії від здійснення ліцензованої діяльності.

При цьому, суд враховує, що пунктом 2 постанови НКРЕКП від 29.09.2023 № 1794 Департаменту ліцензійного контролю доручено здійснити аналіз додатково отриманого або недоотриманого доходу відповідно до зазначеної Методики, за результатами якого прийняти рішення щодо дотримання ліцензіатом структури витрат за період діяльності 2021-2022 років.

У той же час, пунктом 1 постанови НКРЕКП від 29.09.2023 №1794 на ТОВ «Євро-Реконструкція» вже було накладено штраф за порушення, наявність чи відсутність якого повинна бути перевірена Департаментом ліцензійного контролю на виконання доручення наданого пунктом 2 цієї ж постанови НКРЕКП.

З огляду на встановлені обставини, колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції про передчасність висновку відповідача про порушення позивачем підпункту 10 пункту 3.2 глави 3 Ліцензійних умов у частині дотримання структури витрат згідно зі статтями, затвердженими у тарифі на виробництво теплової енергії.

Щодо пункту 1 спірної постанови в частині висновку відповідача про порушення позивачем підпункту 22 (у редакції, що діяла до 08.07.2021) та підпункту 23 (у редакції, що діяла з 08.07.2021) пункту 3.2 глави 3 Ліцензійних умов у частині надання до органу ліцензування інформації та звітності, що містять достовірні дані, необхідні для виконання органом ліцензування своїх повноважень, в обсягах, встановлених органом ліцензування, суд зазначає таке.

Відповідно до опису, викладеного в п. 3.17 акту від 11.09.2023 № 380, зміст зазначеного порушення полягає у тому, що ТОВ «Євро-Реконструкція» при наданні форми звітності № 4-НКРЕКП за IV квартал 2022 року та № 4а-НКРЕКП за грудень 2022 року не дотримано вимог постанови НКРЕКП від 28.02.2019 Nє 282 зі змінами, внесеними постановою НКРЕКП від 17.01.2023 № 102, згідно з якими фактичні витрати на паливо для виробництва електричної та (або) теплової енергії визначаються виходячи з розрахунків фактичних питомих витрат умовного палива, визначених відповідно до нормативних документів, згідно з якими були здійснені розрахунки питомих витрат умовного палива під час формування та встановлення НКРЕКП відповідних тарифів.

Постановою НКРЕКП від 28.02.2019 № 282 «Про затвердження форм звітності НКРЕКП для учасників ринку електричної енергії та інструкцій щодо їх заповнення» було затверджено, зокрема, такі нормативні документи: Форму звітності № 4-НКРЕКП виробництво електричної та теплової енергії (квартальна) «Звіт про фінансові результати та виконання структури тарифів (цін) за видами діяльності» та Інструкцію щодо заповнення форми звітності Nє 4-НКРЕКП-виробництво електричної та теплової енергії (квартальна) «Звіт про фінансові результати та виконання структури тарифів (цін) за видами діяльності»; Форму звітності № 4а-НКРЕКП-виробництво електричної та теплової енергії (місячна) «Звіт про використання палива/енергії та стан розрахунків» та Інструкцію щодо заповнення форми звітності Nє 4а-НКРЕКП-виробництво електричної та теплової енергії (місячна) «Звіт про використання палива/енергії та стан розрахунків».

Зазначені положення пунктів 2.12 Інструкції були доповнені у наведених редакціях згідно з Постановою НКРЕКП від 17.01.2023 Nє 102 «Про внесення змін до постанови НКРЕКП від 28 лютого 2019 року Nє 282» були внесені зміни зазначених Інструкцій.

Відповідно до п. 2.12 глави 2 Інструкції щодо заповнення форми звітності № 4-НКРЕКП-виробництво електричної та теплової енергії (квартальна) «Звіт про фінансові результати та виконання структури тарифів (цін) за видами діяльності», затвердженої постановою НКРЕКП від 28.02.2019 № 282, зі змінами, внесеними постановою НКРЕКП від 17.01.2023 № 102, у формі звітності № 4-НКРЕКП-виробництво електричної та теплової енергії (квартальна) фактичні витрати (крім витрат на паливо) розподіляються між видами виробництва пропорційно фактичним витратам умовного палива на виробництво електричної енергії та теплової енергії у разі неможливості віднесення окремих видів витрат безпосередньо до певного виду господарської діяльності. Фактичні витрати на паливо для виробництва електричної та (або) теплової енергії у формі звітності № 4-НКРЕКП-виробництво електричної та теплової енергії (квартальна) визначаються виходячи з розрахунків фактичних питомих витрат умовного палива, визначених відповідно до нормативних документів, згідно з якими були здійснені розрахунки питомих витрат умовного палива під час формування та встановлення НКРЕКП відповідних тарифів.

Пунктом 2.12 глави 2 Інструкції щодо заповнення форми звітності № 4а-НКРЕКП-виробництво електричної та теплової енергії (місячна) «Звіт про використання палива/енергії та стан розрахунків», затвердженої постановою НКРЕКП від 28.02.2019 № 282, зі змінами, внесеними постановою НКРЕКП від 17.01.2023 № 102, також передбачено, що у формі звітності № 4а-НКРЕКП-виробництво електричної та теплової енергії (місячна) фактичні витрати на паливо для виробництва електричної та (або) теплової енергії визначаються виходячи з розрахунків фактичних питомих витрат умовного палива, визначених відповідно до нормативних документів, згідно з якими були здійснені розрахунки питомих витрат умовного палива під час формування та встановлення НКРЕКП відповідних тарифів.

Відповідач в апеляційній скарзі зазначає, що позивачем при наданні форм звітності № 4-НКРЕКП за IV квартал 2022 року та № 4а-НКРЕКП за грудень 2022 року не дотримано зазначених вимог постанови НКРЕКП від 28.02.2019 №282 зі змінами, внесеними постановою КРЕКП від 17.01.2023 № 102.

Як було зазначено судом першої інстанції та вбачається з матеріалів справи, у грудні 2021 року позивачем запроваджено Стандарт підприємства «Питомі витрати палива на відпущену електричну енергію та теплоту при їх комбінованому виробництві на ТЕЦ ТОВ «Євро-Реконструкція» при спалюванні природного газу, вугілля та змішаного палива (вугілля-газ)», розробником якого є Приватне акціонерне товариство по пуску, налагодженню, удосконаленню технології та експлуатації електростанцій і мереж «ЛЬВІВОРГРЕС» (далі - Стандарт підприємства). Так, на основі зазначеного Стандарту підприємство здійснює ведення первинного (бухгалтерського) обліку та на основі даних такого обліку згодом заповнює показники форм звітності № 4-НКРЕКП та № 4а-НКРЕКП.

Згідно з п. 3 ч. 1 ст. 17 Закону № 1540-VIII для ефективного виконання завдань державного регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг Регулятор розробляє та затверджує нормативно-правові акти, зокрема, порядки (правила) організації обліку та звітності за видами ліцензованої діяльності.

Механізм, принципи, процедури і єдині методичні засади організації та ведення обліку за ліцензованими видами діяльності окремо від інших видів господарської діяльності, державне регулювання яких здійснює НКРЕКП, визначає Порядок (правила) організації та ведення обліку за ліцензованими видами діяльності суб`єктами господарювання у сфері теплопостачання, затверджені постановою НКРЕКП від 10.10.2017 № 1223 (далі Порядок № 1223, Порядок).

Згідно з п. 1.10 Порядку облік за ліцензованими видами діяльності ґрунтується на даних бухгалтерського та внутрішньогосподарського (управлінського) обліку та є способом деталізації фінансової інформації відповідно до вимог, що визначені цим Порядком (правилами), і обмежень НКРЕКП у частині ліцензованих видів діяльності.

В силу прямої вказівки в п. 1.11 Порядку, положення цього Порядку (правил) не змінюють і не відміняють бухгалтерський облік, а також вимоги до формування фінансової та податкової звітності.

Відповідно до п. 2.10 глави 2 Інструкції щодо заповнення форми звітності № 4-НКРЕКП-виробництво електричної та теплової енергії (квартальна) «Звіт про фінансові результати та виконання структури тарифів (цін) за видами діяльності», затвердженої постановою НКРЕКП від 28.02.2019 № 282, усі показники форми звітності №4 НКРЕКП-виробництво електричної та теплової енергії (квартальна) мають ґрунтуватися на достовірних даних первинного (бухгалтерського) обліку, що забезпечує можливість порівняння і контролю даних.

Пунктом 2.10 глави 2 Інструкції щодо заповнення форми звітності № 4а-НКРЕКП-виробництво електричної та теплової енергії (місячна) «Звіт про використання палива/енергії та стан розрахунків», затвердженої постановою НКРЕКП від 28.02.2019 № 282, також визначено, що усі показники форми звітності Nє 4а-НКРЕКП-виробництво електричної та теплової енергії (місячна) мають ґрунтуватися на достовірних даних первинного (бухгалтерського) та управлінського обліку.

Одже, ТОВ «Євро-Реконструкція» зобов`язане вести облік за ліцензованими видами діяльності та заповнювати форми звітності №4-НКРЕКП та №4а-НКРЕКП не інакше ніж на основі достовірних даних первинного (бухгалтерського) та внутрішньогосподарського (управлінського) обліку. Крім того, облік за ліцензованими видами діяльності не може суперечити даним первинного (бухгалтерського) обліку.

Колегія суддів звертає увагу на те, що з прийняттям постанови НКРЕКП від 17.01.2023 № 102, якою Інструкції щодо заповнення форми звітності № 4-НКРЕКП-виробництво електричної та теплової енергії (квартальна) «Звіт про фінансові результати та виконання структури тарифів (цін) за видами діяльності» та № 4а-НКРЕКП-виробництво електричної та теплової енергії (місячна) «Звіт про використання палива/енергії та стан розрахунків», було доповнено пунктами 2.12 у наведених раніше редакціях, положення пунктів 2.10 цих Інструкцій не зазнали змін.

У контексті цього колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції про те, що з у рахуванням зазначених інструкцій, визначальним для формування показників звітності - є їх відповідність достовірним даним бухгалтерського обліку.

За змістом ст. 4 Закону України «Про бухгалтерський облік та фінансову звітність в Україні» (далі - Закон № 996-XIV) одним із принципів бухгалтерського обліку та фінансової звітності в Україні є послідовність, тобто постійне (з року в рік) застосування підприємством обраної облікової політики. Зміна облікової політики можлива лише у випадках, передбачених національними положеннями (стандартами) стандартами фінансової звітності та бухгалтерського обліку, міжнародними національними положеннями (стандартами) бухгалтерського обліку у державному секторі, і повинна бути обґрунтована та розкрита у фінансовій звітності.

Згідно з ч. 2, абз. 2 ч. 5 ст. 8 Закону № 996-XIV питання організації бухгалтерського обліку на підприємстві належать до компетенції його власника (власників) або уповноваженого органу (посадової особи) відповідно до законодавства та установчих документів.

Підприємство самостійно визначає за погодженням з власником (власниками) або уповноваженим ним органом (посадовою особою) відповідно до установчих документів облікову політику підприємства.

Відповідно до ч. 1 ст. 1 Закону № 996-XIV обліковою політикою є сукупність принципів, методів і процедур, що використовуються підприємством для ведення бухгалтерського обліку, складання та подання фінансової звітності.

З врахуванням особливостей функціонування ТЕЦ в умовах одночасної дії моделі ринку та регулювання тарифу на виробництво теплової енергії позивач відповідносто до ст. 8 Закону № 996-XIV самостійно визначало облікову політику, зокрема запровадило у Стандарті підприємства систему розрахунків питомих витрат і витрат палива за видами діяльності.

Постанова НКРЕКП від 17 січня 2023 року № 102 не є підставою для внесення змін до облікової політики позивача та для зміни методів і правил обліку використаного палива та/або інших активів при комбінованому виробництві теплової та електричної енергії, складання та подання фінансової (бухгалтерської) звітності, адже не є актом державного регулювання бухгалтерського обліку у розумінні ст. 6 Закону № 996-XIV.

В акті перевірки від 11.09.2023 № 380 та в обґрунтуванні до проекту постанови НКРЕКП від 29.09.2023 № 1794 відсутні висновки щодо ведення позивачем бухгалтерського обліку з порушенням установлених правил або про невідповідність даних, що занесені до форм звітності № 4-НКРЕКП за IV квартал 2022 року та № 4а-НКРЕКП за грудень 2022 року, показникам первинного (бухгалтерського) та управлінського обліку.

При цьому, колегія суддів враховує, що ГКД 34.20.507-2003 «Технічна експлуатація електричних станцій і мереж. Правила», на який посилається відповідач в апеляційній скарзі, не зареєстрований у встановленому законом порядку як нормативно-правовий акт та відсутній у вільному доступі. Також, Ліцензійними умовами провадження господарської діяльності з виробництва теплової енергії, що затверджені постановою НКРЕКП від 22.03.2017 № 308, не передбачено вимог щодо обов`язкового застосування ліцензіатами галузевих нормативних документів.

Аналогічні висновки зроблено Верховним Судом у постановах від 11.09.2024 у справі № 320/28285/23 та від 07.02.2025 у справі № 320/36721/23.

Відтак, висновок Регулятора щодо порушення позивачем підпункту 22 (у редакції, що діяла до 08.07.2021) та підпункту 23 (у редакції, що діяла з 08.07.2021) пункту 3.2 глави 3 Ліцензійних умов у частині надання до органу ліцензування інформації та звітності, що містять достовірні дані, необхідні для виконання органом ліцензування своїх повноважень, в обсягах, встановлених органом ліцензування, є безпідставним.

Щодо пункту 1 спірної постанови від 29.09.2023 № 1794 в частині висновку відповідача про порушення позивачем підпункту 17 пункту 3.2 глави 3 Ліцензійних умов щодо сплати щоквартально, протягом перших 30 днів кварталу, наступного за звітним, внесків на регулювання, що визначаються НКРЕКП, суд зазначає таке.

В обґрунтуванні до проекту постанови від 29.09.2023 № 1794 та в акту від 11.09.2023 № 380 відповідачем зазначено, що ТОВ «Євро-Реконструкція» несвоєчасно здійснило оплату внесків на регулювання за III та IV квартали 2021 року у розмірі 70,97 тис. грн та 63,97 тис грн відповідно.

Методика визначення ставки внесків на регулювання та механізм сплати сум внесків на регулювання, які сплачуються суб`єктами господарювання, державне регулювання яких здійснюється Національною комісією, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг, встановлена у Порядку розрахунку та встановлення ставки внесків на регулювання, затвердженої постановою НКРЕКП від 06.04.2017 № 491, у пункті 7 якої передбачено, що внески на регулювання сплачуються щоквартально суб`єктами господарювання до спеціального фонду державного бюджету протягом перших 30 днів поточного кварталу, наступного за звітним. Сплачені понад необхідний розмір внески на регулювання не підлягають поверненню і враховуються при сплаті внеску на регулювання в наступних періодах.

Відтак, граничний термін здійснення ТОВ «Євро-Реконструкція» оплати внесків на регулювання за III та IV квартали 2021 року сплинув 30.07.2021 та 30.10.2021 відповідно.

Фактична оплата внесків здійснена ліцензіатом протягом лютого-липня 2022 року, що підтверджується випискою Державною казначейської служби України.

Частиною 5 ст. 13 Закону № 1540-VIIII, яка узгоджуються з положеннями п. 11.4 Порядку контролю № 428, визначено, що штраф за несплату внеску на регулювання або сплату його не в повному обсязі може бути накладено протягом 6 місяців з дня виявлення правопорушення, але не пізніше одного року з дня його вчинення.

При цьому, суд звертає увагу, що ч. 5 ст. 13 Закону № 1540-VIII та п. 11.4 Порядку контролю № 428 є спеціальними нормами, що регулюють відповідальність саме за порушення, пов`язані із несплатою внесків на регулювання.

Оскільки кінцевий термін сплати внеску за III та IV квартал 2021 року припав на 30.07.2021 та 30.10.2021 відповідно, а фактично заборгованість була сплачена позивачем протягом лютого-липня 2022 року, на дату винесення постанови НКРЕКП від 29.09.2023 № 1794 строк давності притягнення позивача до відповідальності сплинув.

Тож постанова НКРЕКП від 29.09.2023 № 1794 в частині накладення на позивача штрафу за порушення підпункту 17 пункту 3.2 глави 3 Ліцензійних умов є необґрунтованою.

Положеннями п. 4 ч. 1 ст. 31 Закону № 2633-IV передбачено, що уповноважені органи застосовують до суб`єктів господарювання штрафні санкції за порушення ліцензійних умов або діяльність з простроченою ліцензією у розмірі до двох тисяч неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, тобто до 34 000 грн.

Згідно з ч. 3 ст. 22 Закону № 1540-VIII при застосуванні санкцій Регулятор має дотримуватися принципів пропорційності порушення і покарання та ефективності санкцій, які мають стримуючий вплив.

Відповідно до пункту 10.2 Порядку контролю № 428 (у редакції, чинній на момент прийняття постанови від 29.09.2023 № 1794) при застосуванні санкцій НКРЕКП має дотримуватися принципів пропорційності порушення і покарання та ефективності санкцій, які мають стримуючий вплив. Рішення НКРЕКП має бути обґрунтованим, неупередженим і об`єктивним та відповідати принципам розсудливості, справедливості, недискримінації.

Обов`язковість дотримання принципу пропорційності зумовлює обов`язок суб`єкта владних повноважень при визначенні розміру санкції обґрунтовувати в своєму рішенні ступінь тяжкості вчиненого правопорушення та його небезпечність. При цьому, орган контролю під час прийняття рішення про накладення штрафу зобов`язаний обґрунтовано вказати про причини застосування обраного розміру штрафної санкції, а також вказати на підстави неможливості застосування штрафної санкції у меншому розмірі.

Відповідних висновків притримується Верховний Суд у постановах від 11.09.2024 у справі № 320/28285/23, від 24.04.2024 у справі № 440/12985/21, від 29.03.2024 у справі № 640/30290/21.

Відповідно до правового висновку Верховного Суду, викладеного у постанові від 23.08.2023 у справі № 420/1369/22, обґрунтування розміру штрафної санкції, а також неможливості застосування штрафної санкції у меншому розмірі, повинно наводитися у постанові суб`єкта владних повноважень. Зазначення порушень в акті перевірки чи в проектах документів не може вважатися належним обґрунтуванням розміру санкції, оскільки конкретна санкція визначається не під час перевірки, а на засіданні НКРЕКП під час вирішення питання про відповідальність суб`єкта господарювання та прийняття відповідного рішення.

Обґрунтування розміру санкцій та їх пропорційності у відзиві під час розгляду справи теж не узгоджується з вимогами закону, оскільки правомірність рішень суб`єктів владних повноважень оцінюється на час їх прийняття.

П. 4 ч. 1 ст. 31 Закону № 2633-IV допускає можливість застосування штрафних санкцій в розмірі 34 000 грн, а право на визначення конкретного розміру санкції залишає за НКРЕКП. Водночас, при застосуванні санкцій в силу ч. 3 ст. 22 Закону № 1540-VIII Регулятор має дотримуватися принципів недискримінації та пропорційності порушення і покарання та ефективності санкцій, які мають стримуючий вплив.

При цьому, обов`язковість дотримання принципу пропорційності зумовлює обов`язок суб`єкта владних повноважень при визначенні розміру санкції обґрунтовувати в своєму рішенні ступінь тяжкості вчиненого правопорушення та його небезпечність, а також мотивовано вказати на причини застосування саме обраного розміру штрафної санкції і на підстави неможливості застосування штрафної санкції у меншому розмірі.

Разом з тим, оскаржувана постанова НКРЕКП від 29.09.2023 Nє 1794 не містить жодного обґрунтування причин застосування до позивача штрафу у відповідному розмірі.

При цьому, колегія суддів, в контексті доводів апеляційної скарги, зазначає, що вказівка у постанові від 29.09.2023 № 1794 виключно на перелік (кількість) виявлених порушень не є належним підтвердженням виконання вимог ч. 3 ст. 22 Закону № 1540-VIII та дотримання принципів пропорційності порушення і покарання й ефективності санкцій, зокрема, з огляду на задекларовану мету їх застосування.

Загальними вимогами, які висуваються до акта індивідуальної дії, як акта правозастосування, є його обґрунтованість та вмотивованість, тобто наведення конкретних підстав його прийняття (фактичних і юридичних).

Апеляційний суд звертає увагу, що постанова НКРЕКП від 29.09.2023 № 1794 є актом індивідуальної дії, прийнятим суб`єктом владних повноважень з метою реалізації положень нормативно-правового акту (актів) щодо конкретної життєвої ситуації, який не містить загальнообов`язкових правил поведінки та стосується прав і обов`язків чітко визначеного суб`єкта (суб`єктів), якому він адресований

Водночас невиконання суб`єктом публічного права законодавчо встановлених вимог щодо змісту, форми, обґрунтованості та вмотивованості акту індивідуальної дії призводить до його протиправності.

Аналогічна правова позиція була неодноразово висловлена Верховним Судом, зокрема, у постанові від 04.12.2018 у справі № 821/1173/17, яка враховується пудом при розгляді цієї справи.

Щодо порушень, які стали підставою для прийняття пункту 1 розпорядження від 29.09.2023 № 269-р, суд зазначає, що пунктом 1 розпорядження від 29.09.2023 № 269-р зобов`язано позивача усунути порушення підпункту 23 пункту 3.2 глави 3 Ліцензійних умов шляхом подання до НКРЕКП звітності за формами № 4-НКРЕКП та № 4a- НКРЕКП, заповненої з урахуванням правил, установлених п. 2.12 глави 2 Інструкції щодо заповнення форми звітності № 4-НКРЕКП-виробництво електричної та теплової енергії (квартальна) «Звіт про фінансові результати та виконання структури тарифів (цін) за видами діяльності» та п. 2.12 глави 2 Інструкції щодо заповнення форми звітності № 4-НКРЕКП-виробництво електричної та теплової енергії (квартальна) «Звіт про фінансові результати та виконання структури тарифів (цін) за видами діяльності», що затверджені постановою НКРЕКП від 28.02.2019 № 282, а саме - з урахуванням пропорційність розподілу фактичних витрат відповідно до методики, яку було застосовано при встановлені тарифів на виробництво теплової енергії у строк до 01.12.2023.

Однак, з огляду на встановлення судом необґрунтованості висновків відповідача щодо наявності зазначених порушень, пункту 1 розпорядження від 29.09.2023 № 269-р також підлягає скасуванню.

Колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції, що вимоги НКРЕКП, викладені у пункті 1 розпорядження від 29.09.2023 № 269-р, не узгоджуються з положеннями п. 1.10 Порядку № 1223 та п. 2.10 зазначених вище Інструкцій, адже визначальним для формування показників звітності с їх відповідність достовірним даним первинного (бухгалтерського) обліку.

При цьому, відповідачем не було надано належних та допустимих доказів порушення позивачем правил ведення бухгалтерського обліку, які б в результаті вплинули на показники звітності.

Висновки суду, зроблені у цій справі узгоджуються з правовими позиціями Верховного Суду, викладеними у постановах від 11.09.2024 у справі № 320/28285/23 та від 07.02.2025 у справі № 320/36721/23.

3 урахуванням викладеного, колегія суддів вважає обґрунтованим висновок суду першої інстанції про наявність підстав для задоволення адміністративного позову ТОВ «Євро-Реконструкція» в оскаржуваній апелянтом частині.

Відповідно до ч. 1 ст. 308 КАС України, суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними у ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги.

На підставі вищенаведеного у сукупності колегія суддів зауважує, що доводи апеляційної скарги не спростовують висновків суду першої інстанції і не дають підстав для висновку, що судом першої інстанції при розгляді справи неповно з`ясовано обставини, що мають значення для справи, неправильно застосовано норми матеріального права, які регулюють спірні правовідносини, чи порушено норми процесуального права, тому не є підставою для скасування оскаржуваного рішення суду першої інстанції.

Згідно частин першої та другої статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу. В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Положеннями ст. 242 КАС України рішення суду повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права при дотриманні норм процесуального права. Обґрунтованим є рішення, ухвалене судом на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин в адміністративній справі, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні, з наданням оцінки всім аргументам учасників справи.

При цьому, колегія суддів зазначає, що згідно з п. 30. Рішення Європейського Суду з прав людини у справі "Hirvisaari v. Finland" від 27 вересня 2001 р., рішення судів повинні достатнім чином містити мотиви, на яких вони базуються для того, щоб засвідчити, що сторони були заслухані, та для того, щоб забезпечити нагляд громадськості за здійсненням правосуддя.

Однак, згідно з п. 29 Рішення Європейського Суду з прав людини у справі "Ruiz Torija v. Spain" від 9 грудня 1994 р., статтю 6 п. 1 не можна розуміти як таку, що вимагає пояснень детальної відповіді на кожний аргумент сторін. Відповідно, питання, чи дотримався суд свого обов`язку обґрунтовувати рішення може розглядатися лише в світлі обставин кожної справи.

Судом враховується, що апеляційна скарга не містять посилання на обставини, передбачені статтями 317-319 Кодексу адміністративного судочинства України, за яких рішення суду підлягає скасуванню.

З підстав вищенаведеного, колегія суддів дійшла висновку, що суд першої інстанції вірно встановив фактичні обставини справи, дослідив наявні докази, надав їм належну оцінку та прийняв рішення, з дотриманням норм матеріального і процесуального права, відтак підстав для його скасування не вбачається.

Згідно п. 1 ч. 1 ст. 315 КАС України за наслідками розгляду апеляційної скарги на судове рішення суду першої інстанції суд апеляційної інстанції має право залишити апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення - без змін.

Відповідно до ст. 316 КАС України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Керуючись ст. ст. 77, 78, 242, 250, 308, 311, 315, 316, 321, 322, 325, 328-331 КАС України, суд, -

П О С Т А Н О В И В :

Апеляційну скаргу Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг залишити без задоволення.

Рішення Київського окружного адміністративного суду від 21 травня 2025 року залишити без змін.

Постанова набирає законної сили з дати її прийняття та може бути оскаржена до Верховного Суду в порядку і строки, визначені статтями 328-331 КАС України.

Головуючий суддя А.Б. Парінов

Судді: О.О. Беспалов

І.О. Грибан

(Повний текст постанови суду виготовлено 26 грудня 2025 року)