Справа № 240/15675/25
Суддя: Капинос Оксана Валентинівна
Дата ухвалення: 2025-12-26 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ЖИТОМИРСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Р І Ш Е Н Н Я

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

26 грудня 2025 року м. Житомир справа № 240/15675/25

категорія 111030300

Житомирський окружний адміністративний суд у складі судді Капинос О.В., розглянувши у письмовому провадженні адміністративну справу за позовом Товариства з обмеженою "Таргет Експорт" до Головного управління ДПС у Житомирській області про визнання протиправним та скасування податкового повідомлення-рішення,

встановив:

Позивач звернувся до суду з позовом, в якому просить визнати протиправним та скасувати податкове повідомлення-рішення ГУ ДПС у Житомирській області за №4 від 14.04.2025 в частині визначеної ним суми завищення від`ємного значення, що зараховується до складу податкового кредиту наступного звітного (податкового) періоду, 233 899 грн.

В обгрунтування позову зазначає, що висновки відповідача про завищення від"ємного значення, що зараховується до складу податкового кредиту наступного звітного періоду у розмірі 236555 грн. є протиправними, оскільки попереднє ППР від 12.02.2025 № за наслідками перевірки одного і того ж звітного (податкового) періоду - листопад 2024 року було скасовано, оскільки підприємство самостійно виправило помилку уточнюючим розрахунком, поданим 31 січня 2025 року. В результаті поданого уточнюючого розрахунку від 31.01.2025, суму ПДВ у розмірі 864 909,64 грн. була перерозподілена між податковими накладними за жовтень 2024 року та листопад 2024 року, але загальна сума податкового кредиту залишилася незмінною. Цей факт підтверджений прийняттям уточнюючої декларації контролюючим органом та скасуванням попереднього податкового повідомлення-рішення. Сума податкового кредиту 233 898,98 грн., задекларована Позивачем у листопаді 2024 року по періоду складання податкових накладних - жовтень 2024 року підтверджена контролюючим органом шляхом прийняття та реєстрації податкових накладних в ЄРПН та прийняття уточнюючої декларації з ПДВ 31.01.2025 за період, який уточнювався - листопад 2024 року.

Провадження у справі відкрито за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи.

Відповідач у відзиві просить у задоволенні позову відмовити. Зазначає, що перевіркою достовірності відображених показників у поданій Декларації (рядки 10.1 - 16) за січень 2025 року встановлено завищення податкового кредиту, відображеного у рядку 16.1 Декларації "Від`ємне значення, що включається до складу податкового кредиту поточного звітного (податкового) періоду: значення рядка 21 попереднього звітного (податкового) періоду" у сумі 236555 грн.

Дослідивши матеріали справи, суд встановив наступні обставини.

Так, як вбачається з матеріалів справи контролюючим органом проведено документальну позапланову виїзну перевірку Товариства з обмеженою відповідальністю "Таргет Експорт" щодо дотримання податкового законодавства при декларуванні за січень 2025 року у податковій декларації з податку на додану вартість від 20.02.2025 № від`ємного значення з податку на додану вартість (далі - ПДВ), у тому числі заявленого до відшкодування з бюджету.

За результатами проведеної документальної позапланової виїзної перевірки складено акт від 26.03.2025 №6072/06-30-07-04/44524721.

Перевіркою встановлено наступне порушення податкового законодавства ТОВ "Таргет Експорт":

пункту 188.1 статті 188 Податкового Кодексу України, підпункту 5) пункту 4 розділу V Порядку заповнення і подання податкової звітності з податку на додану вартість, затвердженого наказом Міністерства фінансів України від 28.01.2016 №21 (в редакції наказу Міністерства фінансів України від 20.11.2019 N488), зареєстрованого у Міністерстві юстиції України 29.01.2016 за №159/28289, внаслідок чого підприємством завищено від`ємне значення з ПДВ, що зараховується до складу наступного звітного (податкового) періоду, на суму 236555 грн.

На підставі акту перевірки, відповідачем винесено податкове повідомлення- рішення від 14.04.2025 №42425, яким зменшено від`ємне значення з ПДВ, що зараховується до складу податкового кредиту наступного звітного (податкового) періоду, на суму 236 555 грн.

У рішенні зазначено, що підприємством завищено податковий кредит з ПДВ внаслідок завищення показника рядка 16.1 Декларації всього у сумі 236555 грн., у тому числі:

у сумі 233899 грн. в результаті порушення підпункту 5) пункту 4 розділу V Порядку заповнення і подання податкової звітності з податку на додану вартість, затвердженого наказом Міністерства фінансів України від 28.01.2016 №21 (в редакції наказу Міністерства фінансів України від 20.11.2019 N488), зареєстрованого у Міністерстві юстиції України 29.01.2016 за №159/28289;

у сумі 2656 грн. в результаті заниження бази оподаткування операцій з постачання необоротних активів на 13282 грн.

Позивач вважає таке рішення в частині визначеної суми завищення від`ємного значення, що зараховується до складу податкового кредиту наступного звітного (податкового) періоду у розмірі 233 899 грн. протиправним, тому звернувся з позовом.

Надаючи правову оцінку спірним правовідносинам, суд виходить з наступного.

Відносини, що виникають у сфері справляння податків і зборів, що справляються в Україні, та порядок їх адміністрування, платників податків і зборів, їх права та обов`язки, компетенцію контролюючих органів, повноваження і обов`язки їх посадових осіб під час адміністрування податків, а також відповідальність за порушення податкового законодавства регулюються Податковим кодексом України від 02.12.2010 №2755-VI (далі - ПК України).

Згідно норм п.п.14.1.179 п.14.179 ст.14 ПК України податкове зобов`язання для цілей розділу V цього Кодексу - загальна сума податку на додану вартість, одержана (нарахована) платником податку в звітному (податковому) періоді.

За приписами п.п.14.1.181 цієї статті податковий кредит - сума, на яку платник податку на додану вартість має право зменшити податкове зобов`язання звітного (податкового) періоду, визначена згідно з розділом V цього Кодексу.

Згідно з п.185.1 ст.185 ПК України об`єктом оподаткування податком на додану вартість є операції платників податку з: а) постачання товарів, місце постачання яких розташоване на митній території України, відповідно до статті 186 цього Кодексу, у тому числі операції з безоплатної передачі та з передачі права власності на об`єкти застави позичальнику (кредитору), на товари, що передаються на умовах товарного кредиту, а також з передачі об`єкта фінансового лізингу в користування лізингоотримувачу/орендарю; б) постачання послуг, місце постачання яких розташоване на митній території України, відповідно до статті 186 цього Кодексу; в) ввезення товарів на митну територію України; е) постачання послуг з міжнародних перевезень пасажирів і багажу та вантажів залізничним, автомобільним, морським і річковим та авіаційним транспортом.

Відповідно до положень п.187.1 ст.187 ПК України датою виникнення податкових зобов`язань з постачання товарів/послуг вважається дата, яка припадає на податковий період, протягом якого відбувається будь-яка з подій, що сталася раніше: а) дата зарахування коштів від покупця/замовника на банківський рахунок платника податку як оплата товарів/послуг, що підлягають постачанню, а в разі постачання товарів/послуг за готівку - дата оприбуткування коштів у касі платника податку, а в разі відсутності такої - дата інкасації готівки у банківській установі, що обслуговує платника податку; б) дата відвантаження товарів, а в разі експорту товарів - дата оформлення митної декларації, що засвідчує факт перетинання митного кордону України, оформлена відповідно до вимог митного законодавства, а для послуг - дата оформлення документа, що засвідчує факт постачання послуг платником податку.

Відповідно до пункту 188.1 статті 188 Податкового кодексу України база оподаткування операцій з постачання товарів/послуг визначається виходячи з їх договірної вартості з урахуванням загальнодержавних податків та зборів (крім акцизного податку, який нараховується відповідно до підпунктів 213.1.9 і 213.1.14 пункту 213.1 статті 213 цього Кодексу, збору на обов`язкове державне пенсійне страхування, що справляється з вартості послуг стільникового рухомого зв`язку, податку на додану вартість та акцизного податку на спирт етиловий, що використовується виробниками - суб`єктами господарювання для виробництва лікарських засобів, у тому числі компонентів крові і вироблених з них препаратів (крім лікарських засобів у вигляді бальзамів та еліксирів).

При цьому база оподаткування операцій з постачання товарів/послуг не може бути нижче ціни придбання таких товарів/послуг, база оподаткування операцій з постачання самостійно виготовлених товарів/послуг не може бути нижче звичайних цін, а база оподаткування операцій з постачання необоротних активів не може бути нижче балансової (залишкової) вартості за даними бухгалтерського обліку, що склалася станом на початок звітного (податкового) періоду, протягом якого здійснюються такі операції.

Згідно з п.198.1 ст.198 ПК України до податкового кредиту відносяться суми податку, сплачені/нараховані у разі здійснення операцій з: а) придбання або виготовлення товарів та послуг; б) придбання (будівництво, спорудження, створення) необоротних активів (у тому числі у зв`язку з придбанням та/або ввезенням таких активів як внесок до статутного фонду та/або при передачі таких активів на баланс платника податку, уповноваженого вести облік результатів спільної діяльності); в) отримання послуг, наданих нерезидентом на митній території України, та в разі отримання послуг, місцем постачання яких є митна територія України; г) ввезення необоротних активів на митну територію України за договорами оперативного або фінансового лізингу; ґ) ввезення товарів та/або необоротних активів на митну територію України.

Відповідно до норм п.198.2 ст.198 ПК України датою віднесення сум податку до податкового кредиту вважається дата тієї події, що відбулася раніше: дата списання коштів з банківського рахунка платника податку на оплату товарів/послуг; дата отримання платником податку товарів/послуг.

Згідно з п.198.3 ст.198 ПК України податковий кредит звітного періоду визначається виходячи з договірної (контрактної) вартості товарів/послуг та складається із сум податків, нарахованих (сплачених) платником податку за ставкою, встановленою пунктом 193.1 статті 193 цього Кодексу, протягом такого звітного періоду у зв`язку з: придбанням або виготовленням товарів та наданням послуг; придбанням (будівництвом, спорудженням) основних фондів (основних засобів, у тому числі інших необоротних матеріальних активів та незавершених капітальних інвестицій у необоротні капітальні активи); ввезенням товарів та/або необоротних активів на митну територію України.

Порядок визначення суми податку, що підлягає відшкодуванню з Державного бюджету України (бюджетному відшкодуванню), та строки проведення розрахунків врегульовано ст.200 Податкового кодексу України.

Пунктом 200.1 ст.200 ПК України встановлено, що сума податку, що підлягає сплаті (перерахуванню) до Державного бюджету України або бюджетному відшкодуванню, визначається як різниця між сумою податкового зобов`язання звітного (податкового) періоду та сумою податкового кредиту такого звітного (податкового) періоду.

Відповідно до п.200.4 ст.200 ПК України при від`ємному значенні суми, розрахованої згідно з пунктом 200.1 цієї статті, така сума: а) враховується у зменшення суми податкового боргу з податку, що виник за попередні звітні (податкові) періоди (у тому числі розстроченого або відстроченого відповідно до цього Кодексу) в частині, що не перевищує суму, обчислену відповідно до пункту 200-1.3 статті 200-1 цього Кодексу на момент отримання контролюючим органом податкової декларації, а в разі відсутності податкового боргу - б) або підлягає бюджетному відшкодуванню за заявою платника у сумі податку, фактично сплаченій отримувачем товарів/послуг у попередніх та звітному податкових періодах постачальникам таких товарів/послуг або до Державного бюджету України, в частині, що не перевищує суму, обчислену відповідно до пункту 200-1.3 статті 200-1 цього Кодексу на момент отримання контролюючим органом податкової декларації, на поточний рахунок платника податку та/або у рахунок сплати грошових зобов`язань або погашення податкового боргу такого платника податку з інших платежів, що сплачуються до державного бюджету; в) та/або зараховується до складу податкового кредиту наступного звітного (податкового) періоду.

Відповідно до п.200.14 ст.200 ПК України якщо за результатами камеральної або документальної перевірки, контролюючий орган виявляє невідповідність суми бюджетного відшкодування сумі, заявленій у податковій декларації, то такий орган: б) у разі перевищення заявленої платником податку суми бюджетного відшкодування над сумою, визначеною контролюючим органом за результатами перевірок, надсилає платнику податку податкове повідомлення, в якому зазначаються сума такого перевищення та підстави для її вирахування; в) у разі з`ясування за результатами проведення перевірок факту, за яким платник податку не має права на отримання бюджетного відшкодування, надсилає платнику податку податкове повідомлення, в якому зазначаються підстави відмови в наданні бюджетного відшкодування.

Спірним у даній справі є повідомлення-рішення ГУ ДПС у Житомирській області за №4 від 14.04.2025 в частині визначеної ним суми завищення від`ємного значення, що зараховується до складу податкового кредиту наступного звітного (податкового) періоду у розмірі 233 899 грн.

Підставою для винесення вказаного рішення стали висновки відповідача викладені у акті, складеному за результатами документальної позапланової виїзної перевірки, щодо завищення податкового кредиту з ПДВ внаслідок завищення показника рядка 16.1 Декларації за січень 2025 у сумі 233899 грн. в результаті порушення підпункту 5) пункту 4 розділу V Порядку заповнення і подання податкової звітності з податку на додану вартість, затвердженого наказом Міністерства фінансів України від 28.01.2016 №21 (в редакції наказу Міністерства фінансів України від 20.11.2019 N488), зареєстрованого у Міністерстві юстиції України 29.01.2016 за №159/28289.

У акті перевірки зазначено, що у Додатку 2 декларації за січень 2025 року від`ємне значення з ПДВ, що виникло у листопаді 2024 року по контрагенту- постачальнику з ПН 60 у сумі 864909,64 грн. (період складання податкової накладної - листопад 2024 року), всупереч до пп.5) п. 4 розділу V Порядку 21 перенесено наступним чином (с. 7 акту):

за листопад 2024 по операції з постачальником ІПН 60, період складання ПН листопад 2024 на суму 631010,66 грн., Від`ємне значення (рядок 19): сума задекларована до бюджетного відшкодування у декларації за поточний звітний (податковий) період, фактично сплачена отримувачем товарів / послуг у попередніх та звітному (податкових) періодах постачальникам товарів / послуг або до Державного бюджету України (з графи 6) (рядок 20.2 декларації) - 631010,66 грн.

за листопад 2024 по операції з постачальником ІПН 60, період складання ПН жовтень 2024 на суму 233898,98 грн., від`ємне значення (рядок 19): сума, яка зараховується до складу податкового кредиту наступного звітного (податкового) періоду (рядок 21 декларації) - 233898 98 грн.

Суд не погоджується з такими висновками, з огляду на таке.

Наказом Міністерства фінансів України від 28.01.2016 №21, зареєстрованим в Міністерстві юстиції України 29.01.2016 за №159/28289, затверджено Порядок заповнення і подання податкової звітності з податку на додану вартість (далі - Порядок №21).

Пунктом 4 розділу V Порядку №21, передбачені правила заповнення розділу 11 "Податковий кредит" Декларації з податку на додану вартість.

Згідно з підпунктом 5 пункту 4 розділу V Порядку №21, у рядку 16 відображається від`ємне значення, що включається до складу податкового кредиту поточного звітного (податкового) періоду.

У рядок 16.1 переноситься значення рядка 21 декларації за попередній звітний (податковий) період.

У рядку 16.3 вказується сума збільшення/зменшення від`ємного значення, узгоджена за результатами перевірки контролюючого органу, у звітному (податковому) періоді, на який припадає день узгодження податкового повідомлення-рішення, враховуючи процедури адміністративного оскарження відповідно до статті 56 розділу II Кодексу.

У рядку 16.3 також вказується узгоджена за результатами документальної перевірки контролюючого органу сума від`ємного значення реорганізованого платника податку, що переноситься до податкового кредиту правонаступника (за умови подання таким правонаступником заяви (таблиця 3 (Д2) (додаток 2)) у складі податкової декларації за звітний (податковий) період), на який припадає день узгодження, враховуючи процедури адміністративного оскарження відповідно до статті 56 розділу II Кодексу.

У разі заповнення рядків 16.2 та/або 16.3 обов`язковим є заповнення таблиці "Збільшено/зменшено залишок від`ємного значення за результатами перевірки контролюючого органу на підставі податкового повідомлення-рішення та/або уточнюючого розрахунку".

Пунктом 5 розділу V Порядку №21, передбачені правила заповнення розділу III "Розрахунки за звітний період" Декларації з податку на додану вартість.

Згідно підпункту 2 пункту 5 розділу V Порядку №21, якщо в результаті розрахунку значення різниці між сумою податкових зобов`язань (рядок 9) і податкового кредиту (рядок 17) отримано від`ємне значення, то заповнюється рядок 19 декларації.

Підпунктом 5 пункту 5 розділу V Порядку №21 передбачено, що сума від`ємного значення, що зараховується до складу податкового кредиту наступного звітного (податкового) періоду (рядок 19.1 + рядок 20.3), відображається у рядку 21 та переноситься до рядка 16.1 наступного звітного (податкового) періоду.

За правилами пунктів 1, 2, 3 розділу ІV Порядку №21 у разі якщо у майбутніх податкових періодах (з урахуванням строків давності, визначених статтею 102 глави 9 розділу II Кодексу) платник податку самостійно виявляє помилки, що містяться у раніше поданій ним декларації, він зобов`язаний надіслати уточнюючий розрахунок до такої декларації за формою, встановленою на дату подання уточнюючого розрахунку.

Як вбачається з матеріалів справи, у листопаді 2024 року позивач задекларував від`ємне значення з ПДВ, що включається до податкового кредиту наступного періоду (рядок 21 Декларації), на суму 864 909,64 грн. по контрагенту ФОП ОСОБА_1 (ІПН НОМЕР_1 ).

Це відображено в Додатку 2 (Розрахунок суми бюджетного відшкодування та суми від`ємного значення, яка зараховується до складу податкового кредиту наступного звітного (податкового) періоду) до Податкової декларації з податку на додану вартість за листопад 2024 року.

У період з 20.12.2024 по 07.01.2025 відповідачем було проведено камеральну перевірку позивача з питань достовірності нарахування сум бюджетного відшкодування ПДВ на поточний рахунок платника податку за листопад 2024 року та складено акт від 07.01.2025 № 459/06-30-04-02/44524721, яким встановлено завищення від`ємного значення за листопад 2024 року (Додаток 2), що зараховується до складу податкового кредиту наступного звітного періоду в декларації з ПДВ за листопад 2024 року на суму 233 899 грн.

Це завищення було пов`язане з відображенням від`ємного значення по контрагенту ФОП ОСОБА_1 у сумі 864 909,64 грн. у Додатку 2 декларації за листопад 2024 року (6-й рядок номеру за порядком).

Згідно з Додатком 1 до податкової декларації з ПДВ (Відомості про суми ПДВ, зазначені у податкових накладних/розрахунках коригування до податкових накладних, не зареєстрованих в Єдиному реєстрі податкових накладних, тощо), до складу податкового кредиту по зазначеному контрагенту включено ПДВ у розмірі 233 898,98 за податковими накладними, складеними у жовтні №66 від 09.10.2024р. на суму ПДВ 117 236,41 грн. №65 від 04.10.2024р. на суму ПДВ 42 590,06 грн. №64 від 03.10.2024р. на суму ПДВ 74 072,51 грн. та у розмірі 631 010,80 грн. за податковими накладними, складеними у листопаді 2024 року.

12.02.2025 на підставі акта відповідачем винесене податкове повідомлення-рішення від 12.02.2025р. №, відповідно до якого встановлено завищення від`ємного значення, що зараховується до складу податкового кредиту наступного звітного (податкового) періоду на суму 233 899 грн.

31.01.2025 позивачем подано уточнюючий розрахунок (реєстраційний номер документа згідно квитанції №2 - ) податкових зобов`язань з податку на додану вартість у зв`язку з виправленням самостійно виявлених помилок за звітний (податковий) період, що уточнюється - листопад 2024 року.

Рішенням Державної податкової служби України від 08.04.2025 за результатами розгляду скарги, скасовано вказане податкове повідомлення-рішення Головного управління ДПС у Житомирській області від 12.02.2025, у зв"язку з поданням уточнюючого розрахунку позивачем.

Таким чином, вказаним уточнюючим розрахунком від 31.01.2025 було виправлено помилку в Додатку 2 декларації з ПДВ за листопад 2024 року, і відповідно сума -864 909,64 грн., яка зараховується до складу податкового кредиту наступного звітного податкового періоду (рядок 21 декларації) була сторнована на 233 898,98 грн. (період складання податкових накладних жовтень 2024 року) та 631 010, 80 грн. (період складання податкових накладних листопад 2024 року).

Тобто, загальна сума податкового кредиту залишилась незмінна 864 909,64 грн.

20.02.2025 позивачем подана податкова декларація з ПДВ за січень 2025 року, що є спірною, відповідно до якої ТОВ задекларований податковий кредит.

У рядку 16.1 Декларації (перенесено значення рядка 21 попереднього звітного (податкового) періоду) вказана сума 1 841 960 грн., яка включає 864 909,64 грн. із попереднього звітного (податкового) періоду (12.2024р.) перенесено значення рядка 21, яка у свою чергу також включає суму 233 898,98 грн., задекларовану платником в Додатку 2 до декларації з ПДВ за листопад 2024 (враховуючи уточнюючий розрахунок від 31.01.2025р.) по контрагенту з ІПН 60 (ФОП ОСОБА_1 ), період складання податкових накладних - жовтень 2024 року.

Факт віднесення вказаної суми до податкового кредиту підтверджується Додатком 1 до податкової декларації з ПДВ за листопад 2024 року, що свідчить про наявність належних документальних підстав для формування податкового кредиту у вказаному обсязі.

Суд зазначає, що сума податкового кредиту 233 898,98 грн., задекларована позивачем у листопаді 2024 року по періоду складання податкових накладних - жовтень 2024 року підтверджена контролюючим органом шляхом прийняття та реєстрації податкових накладних в ЄРПН та прийняття уточнюючої декларації з ПДВ 31.01.2025 за період, який уточнювався - листопад 2024 року.

В результаті поданого уточнюючого розрахунку від 31.01.2025, сума ПДВ у розмірі 864 909,64 грн. позивачем була перерозподілена між податковими накладними за жовтень 2024 року та листопад 2024 року, але загальна сума податкового кредиту залишилася незмінною.

Вказаний факт підтверджений прийняттям уточнюючої декларації контролюючим органом та скасуванням попереднього податкового повідомлення-рішення від 12.02.2025.

Згідно 198.6 ПКУ у разі якщо платник податку не включив суму податку, сплачену (нараховану) у зв`язку з придбанням товарів/послуг, до податкового кредиту у відповідному звітному періоді, він має право включити таку суму до податкового кредиту у складі податкової декларації за будь-який наступний звітний період протягом 365 календарних днів з дати складення податкової накладної.

Згідно з п. 50.1 ст. 50 ПКУ У разі якщо у майбутніх податкових періодах (з урахуванням строків давності, визначених статтею 102 цього Кодексу) платник податків самостійно (у тому числі за результатами електронної перевірки) виявляє помилки, що містяться у раніше поданій ним податковій декларації (крім обмежень, визначених цією статтею), він зобов`язаний надіслати уточнюючий розрахунок до такої податкової декларації за формою чинного на час подання уточнюючого розрахунку. Платник податків має право не подавати такий розрахунок, якщо відповідні уточнені показники зазначаються ним у складі податкової декларації за будь-який наступний податковий період, протягом якого такі помилки були самостійно (у тому числі за результатами електронної перевірки) виявлені.

Проте суд зазначає, що відповідач, не врахувавши ці обставини при складанні акту перевірки від 26.03.2025 №6072/06-30-07-04/44524721 та винесенні спірного рішення, позбавив платника підтвердженого податкового кредиту, що має наслідком визнання такого рішення протиправним в оскаржуваній частині.

Крім того, згідно з п. 198.1 ст. 198 ПКУ, право на податковий кредит виникає у платника податку за умови, що товари/послуги придбані з метою використання в господарській діяльності та підтверджені зареєстрованими в ЄРПН податковими накладними.

Суд зазначає, що податкові накладні за жовтень та листопад 2024 року були зареєстровані в ЄРПН, реєстрація не зупинялася, отже, позивач має право на податковий кредит .

При цьому, доводи викладені у відзиві є безпідставними та необґрунтованими, носять формальний характер і не ґрунтуються ні на фактичних обставинах, ні на вимогах закону та спростовуються матеріалами справи.

Аналізуючи питання обсягу дослідження доводів учасників справи та їх відображення у судовому рішенні, суд спирається на висновки, що зробив Європейський суд з прав людини від 18 липня 2006 року у справі "Проніна проти України", в якому Європейський суд з прав людини зазначив, що п. 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди давати обґрунтування своїх рішень, але це не може сприйматись як вимога надавати детальну відповідь на кожен аргумент. Межі цього обов`язку можуть бути різними в залежності від характеру рішення. Крім того, необхідно брати до уваги різноманітність аргументів, які сторона може представити в суд, та відмінності, які існують у державах-учасницях, з огляду на положення законодавства, традиції, юридичні висновки, викладення та формулювання рішень.

У рішенні Європейського суду з прав людини "Серявін та інші проти України" вказано, що усталеною практикою Європейського суду з прав людини, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються.

Хоча пунктом 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (рішення у справі Руїс Торіха проти Іспанії (RuizTorija v. Spain) від 09 грудня 1994 року, серія A, № 303-A, п. 29).

Решта доводів сторін не спростовують висновків суду у справі.

Відповідно до частини 2 статті 2 КАС України у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: 1) на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; 2) з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; 3) обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); 4) безсторонньо (неупереджено); 5) добросовісно; 6) розсудливо; 7) з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; 8) пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); 9) з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; 10) своєчасно, тобто протягом розумного строку.

Відповідачем не доведено суду правомірність прийнятого рішення в оскаржуваній частині, оскільки таке винесено необґрунтовано, без урахування всіх обставин, що мають значення для прийняття рішення.

За наслідком дослідження матеріалів справи, суд приходить до висновку про те, що заявлені позовні вимоги підлягають задоволенню, оскільки оскаржуване рішення не відповідає наведеним у частині 2 статті 2 КАС України критеріям.

Сплачений судовий збір підлягає відшкодуванню за рахунок бюджетних асигнувань відповідача.

Керуючись статтями 242-246, 295 КАСУ,

вирішив:

Позов Товариства з обмеженою "Таргет Експорт" (вул. Зелена, 2, кв.31,м. Звягель, Звягельський р-н, Житомирська обл.,11708. РНОКПП/) до Головного управління ДПС у Житомирській області (вул. Юрка Тютюнника, 7,м. Житомир, Житомирська обл., Житомирський р-н,10003. РНОКПП/) про визнання протиправним та скасування податкового повідомлення-рішення, задовольнити.

Визнати протиправним та скасувати податкове повідомлення-рішення Головного управління ДПС у Житомирській області за №4 від 14.04.2025 в частині завищення від`ємного значення, що зараховується до складу податкового кредиту наступного звітного (податкового) періоду на суму 233 899 грн.

Стягнути за рахунок бюджетних асигнувань Головного управління ДПС у Житомирській області на користь Товариства з обмеженою "Таргет Експорт" судовий збір у розмірі 3028 грн.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

Рішення суду може бути оскаржене шляхом подання апеляційної скарги безпосередньо до Сьомого апеляційного адміністративного суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Суддя О.В. Капинос

26.12.25