Справа № 580/11567/25
Суддя: Віталіна ГАЙДАШ
Дата ухвалення: 2025-12-22 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

22 грудня 2025 року справа № 580/11567/25
м. Черкаси
Черкаський окружний адміністративний суд у складі:

головуючого судді Гайдаш В.А.,

розглянувши у порядку письмового провадження за правилами спрощеного позовного провадження у приміщенні суду у змішаній (паперовій та електронній) формі адміністративну справу за позовом ОСОБА_1 до Слобідського сільського голови Литвиненка Олександра Петровича про визнання дій протиправними та зобов`язання вчинити певні дії,

ВСТАНОВИВ:

До Черкаського окружного адміністративного суду надійшов позов ОСОБА_1 (далі позивач) до Слобідського сільського голови Литвиненка Олександра Петровича (далі відповідач), в якому позивач просить:

- визнати протиправним та скасувати розпорядження відповідача від 17.09.2025 № 248-ОС «Про оголошення догани ОСОБА_1 ».

Обґрунтовуючи позовні вимоги, позивач посилається на те, що з оскаржуваного розпорядження від 17.09.2025 № 248-ОС вбачається, що позивача притягнуто до дисциплінарної відповідальності за неналежну організацію роботи комунального підприємства «ВП «Агроекологія». Разом з цим, у оскаржуваному розпорядженні відповідача не зазначені конкретні обставини, за яких позивача притягнуто до дисциплінарної відповідальності. Враховуючи посадову інструкцію заступника сільського голови з питань діяльності виконавчих органів ради від 11.12.2020, він не входить до системи органів управління комунального підприємства «ВП «Агроекологія». Також позивачем вказано, що сільським головою не вимагалось надання позивачем пояснень з приводу обставин дисциплінарного проступку, що унеможливлює встановити самому позивачу суть дисциплінарного проступку, за який його притягнуто до дисциплінарної відповідальності.

Ухвалою судді Черкаського окружного адміністративного суду прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито спрощене позовне провадження у справі на підставі даного позову, без повідомлення учасників справи (у письмовому провадженні).

Відповідач позов не визнав, надав до суду відзив, в якому вказав, що ОСОБА_1 перебуваючи на посаді заступника сільського голови з питань діяльності виконавчих органів ради допустив порушення пунктів 2.3., 2.б. посадової інструкції заступника сільського голови з питань діяльності виконавчих органів ради, затвердженої сільським головою 11.12.2020 року з врахуванням Розпорядження від 08.04.2021 № 119-ОС та пункту 1 доручення Слобідського сільського голови № 1-Д від 19.03.2025. Порушення (проступок) ОСОБА_1 , в тому числі, виявляється в незабезпеченні координування (контролю, організації) роботи КП «ВП «Агроекологія», яке мало виправити виявлені факти, що є грубим порушенням пункту 3.1. Розпорядження сільського голови від 08.04.2021 № 119-ОС «Про розподіл обов`язків між сільським головою, заступника сільського голови з питань діяльності виконавчих органів ради, секретарем сільської ради, виконавчого комітету». Хоч акт службової перевірки був складений 09.10.2025, але він підтверджує факти викладені в Акті перевірки від 09.09.2025 складеному депутатами Слобідської сільської ради. Крім того, відповідачем зазначено, що факти зафіксовані в акті службової перевірки достовірно дають зрозуміти, що порушення (проступки) в роботі заступника сільського голови з питань діяльності виконавчих органів ради ОСОБА_1 виникли ще до прийняття оскаржуваного розпорядження, є тривалими по часі, та не усунуті станом і на сьогоднішній день. Відповідач вказав, що можливі формальні (процедурні) порушення під час прийняття оскаржуваного розпорядження Слобідського сільського голови та фактичні обставини справи не можуть мати безумовним наслідком скасування оскаржуваного розпорядження.

Позивачем подано до суду відповідь на відзив на позовну заяву, згідно якої він вважає, що доводи відповідача є необґрунтованими, а позов таким, що підлягає до повного задоволення.

Розглянувши подані документи і матеріали, суд зазначає, що відповідно до пункту 122 розділу VI «Перехідні положення» Положення №1845/0/15-21 до початку функціонування всіх підсистем (модулів) ЄСІТС справи можуть розглядатися (формуватися та зберігатися) в паперовій, електронній чи змішаній формі залежно від наявних у суді можливостей. Електронні документи та електронні копії паперових документів вносяться до АСДС та зберігаються в централізованому файловому сховищі. Документи, що надійшли до суду в електронній формі, за потреби можуть роздруковуватися та приєднуватися до матеріалів справи у паперовій формі.

Згідно з абзацом 21 пункту 1 розділу VII Формування і оформлення судових справ Інструкції з діловодства в місцевих та апеляційних судах України, затвердженої наказом Державної судової адміністрації України від 20.08.2019 № 814 (у редакції наказу Державної судової адміністрації України від 17 жовтня 2023 року № 485) у випадку прийняття суддею (суддею-доповідачем), у провадженні якого перебуває судова справа, рішення щодо розгляду (формування та зберігання) судової справи (матеріалів кримінального провадження) в електронній чи змішаній (паперовій та електронній) формі, формування матеріалів судової справи здійснюється у відповідній(их) формі(ах) (паперовій та/або електронній).

Отже, процесуальне законодавство передбачає можливість розгляду справи у змішаній формі (паперовій та електронній) та прийняття рішення про такий розгляд суддею, у провадженні якого перебуває судова справа.

Враховуючи вищевикладені обставини, суд вважає за доцільне здійснити розгляд справи у змішаній (паперовій та електронній) формі.

Дослідивши подані документи і матеріали, оцінивши належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності, суд зазначає наступне.

Із наявних у матеріалах справи доказів судом встановлено, що згідно рішення Червонослобідської сільської ради від 10.12.2020 № 1-09/VIII «Про затвердження заступників сільського голови з питань діяльності виконавчих органів ради» ОСОБА_1 призначено з 10.12.2020 на посаду заступника сільського голови з питань діяльності виконавчих органів ради.

Розпорядженням сільського голови від 17.09.2025 № 248-ОС «Про оголошення догани ОСОБА_1 » ОСОБА_1 оголошено догану за неналежну організацію роботи комунального підприємства «ВП «Агроекологія».

Надаючи правову оцінку спірним правовідносинам, судом враховано, що за приписами частини другої статті 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Правовідносини, що склалися між сторонами у справі врегульовано нормами Закону України «Про службу в органах місцевого самоврядування» (далі - Закон № 2493-IIІ), який регулює правові, організаційні, матеріальні та соціальні умови реалізації громадянами України права на службу в органах місцевого самоврядування, визначає загальні засади діяльності посадових осіб місцевого самоврядування, їх правовий статус, порядок та правові гарантії перебування на службі в органах місцевого самоврядування.

Згідно з частиною першою статті 1 Закону № 2493-III, служба в органах місцевого самоврядування - це професійна, на постійній основі діяльність громадян України, які займають посади в органах місцевого самоврядування, що спрямована на реалізацію територіальною громадою свого права на місцеве самоврядування та окремих повноважень органів виконавчої влади, наданих законом.

Відповідно до частини другої статті 2 цього Закону, посадовою особою місцевого самоврядування є особа, яка працює в органах місцевого самоврядування, має відповідні посадові повноваження щодо здійснення організаційно-розпорядчих та консультативно-дорадчих функцій і отримує заробітну плату за рахунок місцевого бюджету.

Згідно з частиною першою статті 4 Закону, служба в органах місцевого самоврядування здійснюється на таких основних принципах: служіння територіальній громаді; поєднання місцевих і державних інтересів; верховенства права, демократизму і законності; гуманізму і соціальної справедливості; гласності; пріоритету прав та свобод людини і громадянина; рівних можливостей доступу громадян до служби в органах місцевого самоврядування з урахуванням їх ділових якостей та професійної підготовки; професіоналізму, компетентності, ініціативності, чесності, відданості справі; підконтрольності, підзвітності, персональної відповідальності за порушення дисципліни і неналежне виконання службових обов`язків; дотримання прав місцевого самоврядування; правової і соціальної захищеності посадових осіб місцевого самоврядування; захисту інтересів відповідної територіальної громади; фінансового та матеріально-технічного забезпечення служби за рахунок коштів місцевого бюджету; самостійності кадрової політики в територіальній громаді.

В статті 7 Закону № 2493-III зазначено, що правовий статус посадових осіб місцевого самоврядування визначається Конституцією України, Законами України «Про місцеве самоврядування в Україні», «Про статус депутатів місцевих рад», «Про вибори депутатів місцевих рад та сільських, селищних, міських голів», цим та іншими законами України.

Посадові особи місцевого самоврядування діють лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, передбачені Конституцією і законами України, та керуються у своїй діяльності Конституцією України і законами України, актами Президента України і Кабінету Міністрів України, актами органів місцевого самоврядування, а в Автономній Республіці Крим - також нормативно-правовими актами Верховної Ради Автономної Республіки Крим і Ради міністрів Автономної Республіки Крим, прийнятими у межах їхньої компетенції. На посадових осіб місцевого самоврядування поширюється дія Закону України «Про запобігання корупції» та законодавства України про працю з урахуванням особливостей, передбачених цим Законом.

Відповідно до статті 8 Закону №2493-III встановлено, що основними обов`язками посадових осіб місцевого самоврядування є:

додержання Конституції і законів України, інших нормативно-правових актів, актів органів місцевого самоврядування; забезпечення відповідно до їх повноважень ефективної діяльності органів місцевого самоврядування;

додержання прав та свобод людини і громадянина;

збереження державної таємниці, інформації про громадян, що стала їм відома у зв`язку з виконанням службових обов`язків, а також іншої інформації, яка згідно із законом не підлягає розголошенню;

постійне вдосконалення організації своєї роботи, підвищення професійної кваліфікації;

сумлінне ставлення до виконання службових обов`язків, ініціативність і творчість у роботі;

шанобливе ставлення до громадян та їх звернень до органів місцевого самоврядування, турбота про високий рівень культури, спілкування і поведінки, авторитет органів та посадових осіб місцевого самоврядування;

недопущення дій чи бездіяльності, які можуть зашкодити інтересам місцевого самоврядування та держави.

За змістом статті 11 Закону України «Про службу в органах місцевого самоврядування» громадяни України, які вперше приймаються на службу в органи місцевого самоврядування (за винятком посад, зазначених в абзаці другому частини першої статті 10 цього Закону), у день прийняття відповідного рішення складають Присягу такого змісту: «Усвідомлюючи свою високу відповідальність, урочисто присягаю, що буду вірно служити громаді та народові України, неухильно дотримуватися Конституції України та законів України, сприяти втіленню їх у життя, охороняти права, свободи і законні інтереси громадян, сумлінно виконувати свої посадові обов`язки».

Відповідно до статті 19 Закону №2493-III особливості дисциплінарної відповідальності посадових осіб місцевого самоврядування, вирішення інших питань, пов`язаних із службою в органах місцевого самоврядування, забезпечуються у порядку, передбаченому законом.

Суд звертає увагу, що Законом №2493-III не визначено дисциплінарної відповідальності за невиконання посадовими особами місцевого самоврядування своїх посадових обов`язків, внаслідок чого, на відносини у частині дисциплінарної відповідальності посадових осіб місцевого самоврядування поширюються загальні положення законодавства України про працю.

Так, відповідно до статті 139 Кодексу законів про працю України визначені наступні обов`язки працівника: працівники зобов`язані працювати чесно і сумлінно, своєчасно і точно виконувати розпорядження роботодавця, додержувати трудової і технологічної дисципліни, вимог нормативних актів про охорону праці, дбайливо ставитися до майна роботодавця, з яким укладено трудовий договір.

Згідно з статтею 142 Кодексу законів про працю України трудовий розпорядок на підприємствах, в установах, організаціях визначається правилами внутрішнього трудового розпорядку, які затверджуються трудовими колективами за поданням роботодавця і виборним органом первинної профспілкової організації (профспілковим представником) на основі типових правил.

Із матеріалів справи судом встановлено, що дорученням Слобідського сільського голови Черкаського району від 19.03.2025 №1-Д з метою покращення благоустрою населених пунктів Червонослобідської сільської територіальної громади позивача зобов`язано у строк до 15.04.2025:

- вжити заходів з ліквідації стихійних сміттєзвалищ на території населених пунктів Червонослобідської сільської територіальної громади, зокрема сіл Слобода, Хутори, Вергуни, Нечаївка;

- вжити заходів з благоустрою місць відведених для купання на території Червонослобідської сільської територіальної громади;

- забезпечити контроль за КП «ВП «Агроекологія» щодо унеможливлення безоплатного доступу до сміттєзвалища з метою вивезення побутових відходів (постійно).

Комісія у складі депутутів Слобідськох сільської ради провели перевірку діяльності заступника сільського голови з питань діяльності виконавчих органів ради ОСОБА_1 , про що склали Акт перевірки від 09.09.2025.

В Акті від 09.09.2025 вказано, що під час перевірки виявлені несанкціоновані і неконтрольовані сміттєзвалища на території Червонослобідської сільської територіальної громади по вул. Берегова (район центрального пляжу) та вул. Будівельна (біля земельних ділянок 3 кадастровим номером :03:002:0536; :03:002:0522). 2) Крім того, на дату перевірки в районі території Слобідського ліцею № 2 по вул. Чигиринський шлях, знаходяться аварійні дерева (сухостої), які загрожують життю людей. Зафіксовано факт падіння дерева на території школи, а також зафіксовані аналогічні факти падіння дерев на вулицях всієї громади. Також встановлено, що ОСОБА_1 не забезпечено виконання заходів, які були викладені у зверненні депутата ОСОБА_2 (вх. № 15/01- 14 від 12.03.2025) щодо необхідності облаштування під`їздів і підходів до кладовища, розчистки дерев. Не вжито інших заходів щодо видалення частини рослинного покриву для підтримання охайного вигляду територій громади. Не забезпечено викос алергічних рослин які ростуть на узбіччях доріг та пішохідної їх частини, та які загрожують здоров`ю мешканців громади.

Матеріалами справи підтверджено, що оскаржуваним розпорядженням сільського голови від 17.09.2025 № 248-ОС «Про оголошення догани ОСОБА_1 » ОСОБА_1 оголошено догану за неналежну організацію роботи комунального підприємства «ВП «Агроекологія».

Суд зазначає, що до посадових осіб органу місцевого самоврядування можуть застосовуватися лише загальні дисциплінарні стягнення, передбачені статтею 147 Кодексу законів про працю України: догана та звільнення.

За приписами статті 147 Кодексу законів про працю України за порушення трудової дисципліни до працівника може бути застосовано тільки один з таких заходів стягнення:

1) догана;

2) звільнення.

Таким чином, системний аналіз наведених норм дає суду підстави для висновків, що об`єктивною стороною дисциплінарного проступку є порушення трудової дисципліни.

За змістом статті 147-1 Кодексу законів про працю України дисциплінарні стягнення застосовуються органом, якому надано право прийняття на роботу (обрання, затвердження і призначення на посаду) даного працівника.

Відповідно до статті 148 Кодексу законів про працю України дисциплінарне стягнення застосовується роботодавцем безпосередньо за виявленням проступку, але не пізніше одного місяця з дня його виявлення, не рахуючи часу звільнення працівника від роботи у зв`язку з тимчасовою непрацездатністю або перебування його у відпустці.

Дисциплінарне стягнення не може бути накладене пізніше шести місяців з дня вчинення проступку.

Статтею 149 Кодексу законів про працю України передбачено порядок застосування дисциплінарних стягнень.

Так, до застосування дисциплінарного стягнення роботодавець повинен зажадати від порушника трудової дисципліни письмові пояснення.

За кожне порушення трудової дисципліни може бути застосовано лише одне дисциплінарне стягнення.

При обранні виду стягнення роботодавець повинен враховувати ступінь тяжкості вчиненого проступку і заподіяну ним шкоду, обставини, за яких вчинено проступок, і попередню роботу працівника.

Стягнення оголошується в наказі (розпорядженні) і повідомляється працівникові під розписку.

Отже, у випадку порушення посадовою особою місцевого самоврядування трудової дисципліни, до неї може бути застосовано таких захід стягнення як догана, перед накладенням якого, уповноважений орган повинен отримати письмові пояснення, з`ясувавши причини відсутності. Разом з тим, правова оцінка дисциплінарного проступку проводиться роботодавцем на підставі з`ясування усіх обставин його вчинення.

Необхідно наголосити, що Постановою Кабінету Міністрів України від 13.06.2000 №950 затверджено Порядок проведення службового розслідування стосовно осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, та осіб, які для цілей Закону України «Про запобігання корупції» прирівнюються до осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування (далі в редакції чинній на час виникнення спірних правовідносин - Порядок №950), відповідно до п. 1 якого стосовно осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, та осіб, які для цілей Закону України «Про запобігання корупції» (далі - Закон) прирівнюються до осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, може бути проведено службове розслідування, зокрема, у разі невиконання або неналежного виконання ними службових обов`язків, перевищення своїх повноважень, що призвело до людських жертв або заподіяло значну матеріальну чи моральну шкоду громадянинові, державі, підприємству, установі, організації чи об`єднанню громадян; або у разі недодержання посадовими особами місцевого самоврядування законодавства про службу в органах місцевого самоврядування, антикорупційного законодавства.

Відповідно до пункту 2 Порядку №950 рішення щодо проведення службового розслідування приймається керівником органу, в якому працює особа, уповноважена на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, або особа, яка для цілей Закону прирівнюється до особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, стосовно якої планується проведення службового розслідування (далі - особа, стосовно якої проводиться службове розслідування).

Рішенням щодо проведення службового розслідування визначаються голова комісії з проведення службового розслідування, інші члени комісії, предмет і дата початку та закінчення службового розслідування. Строк службового розслідування не може перевищувати двох місяців (п. 3 Порядку №950).

Суд зазначає, що у матеріалах справи відсутні докази призначення відповідачем службового розслідування перед вирішенням питання щодо притягнення позивача до дисциплінарної відповідальності за неналежну організацію роботи комунального підприємства «ВП «Агроекологія».

Керівник органу, за рішенням якого затверджено склад комісії з проведення службового розслідування, контролює роботу цієї комісії і у разі потреби дає обов`язкові для виконання доручення (п. 5 Порядку №950).

Члени комісії з проведення службового розслідування несуть персональну відповідальність згідно із законодавством за повноту, всебічність і об`єктивність висновків службового розслідування та нерозголошення інформації, що стосується такого розслідування (п. 6 Порядку №950).

Згідно із пунктом 7 Порядку №950 особа, стосовно якої проводиться службове розслідування, має право:

1) отримувати інформацію про підстави проведення такого розслідування;

2) надавати усні або письмові пояснення, робити заяви, подавати документи, необхідні для проведення службового розслідування;

3) звертатися з клопотанням про опитування інших осіб, яким відомі обставини, що досліджуються під час проведення службового розслідування, а також про залучення до матеріалів розслідування додаткових документів, інших матеріальних носіїв інформації стосовно предмета службового розслідування;

4) подавати у письмовій формі зауваження щодо проведення службового розслідування, дій або бездіяльності осіб, які його проводять;

5) звертатися до керівника органу у письмовій формі з обґрунтованим клопотанням про виведення із складу комісії з проведення службового розслідування осіб, в яких наявний реальний чи потенційний конфлікт інтересів. Про прийняте за результатами розгляду клопотання рішення письмово повідомляється особа, стосовно якої проводиться службове розслідування.

Однак, у матеріалах спправи відсутні докази надання можливості позивачу надавати усні або письмові пояснення, робити заяви, подавати документи, необхідні для проведення службового розслідування, звертатися з клопотанням про опитування інших осіб, яким відомі обставини, що досліджуються під час проведення службового розслідування, а також про залучення до матеріалів розслідування додаткових документів, інших матеріальних носіїв інформації стосовно предмета службового розслідування, а також подавати у письмовій формі зауваження щодо проведення службового розслідування, дій або бездіяльності осіб, які його проводять.

Відповідно до п. 9 Порядку №950 акт службового розслідування підписується членами комісії та подається на розгляд керівника органу в одному примірнику.

Перед поданням на розгляд керівника органу з актом службового розслідування ознайомлюється особа, стосовно якої проведено службове розслідування.

Про дату і місце ознайомлення з актом службового розслідування особа, стосовно якої проведено службове розслідування, повідомляється за день до ознайомлення із зазначеним актом.

Під час ознайомлення з актом службового розслідування особа, стосовно якої проведено службове розслідування, може висловити свої зауваження, які додаються до акта.

У разі коли під час ознайомлення з актом службового розслідування до нього не висловлені зауваження або особа, стосовно якої проведено службове розслідування, не прибула у визначений для ознайомлення час без поважних причин та не повідомила комісію про причини своєї відсутності у день ознайомлення, акт службового розслідування вважається таким, що не має зауважень.

Особа, стосовно якої проведено службове розслідування, повинна підписати акт службового розслідування, а у разі відмови особи підписати такий акт члени комісії складають відповідний акт, який додається до акта службового розслідування.

У разі відсутності під час підписання акта службового розслідування члена комісії причина його відсутності зазначається в акті.

Суд зазначає, що у матеріалах справи відсутні докази ознайомлення позивача з актом службового розслідування перед поданням його на розгляд керівника органу для вирішення питання щодо притягнення його до дисциплінарної відповідальності.

Відповідно до позиції Верховного Суду, викладеної у постанові від 24 вересня 2019 року у справі №160/166/16-а, в якій Судом зроблено висновок, що прийняттю рішення про накладення на підлеглого дисциплінарного стягнення передує проведення службового розслідування з метою уточнення причин і умов, що сприяли вчиненню правопорушення та ступеня вини.

У цій справі відповідачем не надано жодних доказів того, що службове розслідування стосовно позивача проводилося, перед прийняттям всіх оскаржуваних розпоряджень.

Поряд з цим, виходячи із принципу та стандарту доказування, який має використовуватися в дисциплінарних провадженнях, і беручи до уваги публічно-правову природу дисциплінарної відповідальності слід віддати перевагу стандарту "поза всяким розумним сумнівом", який означає, що в достовірності факту (винуватості особи) не повинно залишитися розумних сумнівів: це не означає, що у його достовірності взагалі не має ні тіні сумнівів, але означає, що всі альтернативні можливості пояснення наданих доказів є надмірно малоймовірними.

Підґрунтям стандарту "поза всяким розумним сумнівом" є фундаментальна цінність суспільства - гірше осудити невинного, ніж дозволити винному уникнути покарання; відповідно суспільство, яке цінує добре ім`я і свободу кожного, не повинно засуджувати людину, коли є розумні сумніви в її винуватості.

При цьому, складовими дисциплінарного проступку, що характеризують його об`єктивну та суб`єктивну сторони, є: дії (бездіяльність) працівника; невиконання або неналежне виконання покладених на працівника трудових обов`язків; вина працівника; наявність причинного зв`язку між його діями (бездіяльністю) та невиконанням або неналежним виконанням покладених на працівника трудових обов`язків.

Недоведеність роботодавцем наявності будь-якої з цих складових виключає наявність дисциплінарного проступку.

Враховуючи вищевикладені обставини, суд дійшов висновку, що під час прийняття оскаржуваного розпорядження від 17.09.2025 № 248-ОС «Про оголошення догани ОСОБА_1 » відповідачем не було враховано всі обставини, за яких вчинено проступок, не дотримано процедури призначення та проведення службової перевірки. Крім того, на порушення вимог трудового законодавства, у позивача не відібрано пояснення до накладення дисциплінарного стягнення.

Суд зазначає, що одним із критеріїв оцінювання судами рішень, дій та бездіяльності суб`єктів владних повноважень є прийняття ними рішень обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії).

За позицією Верховного Суду, викладеною у постанові від 15.12.2021 у постанові 1840/2970/18 цей критерій відображає принцип обґрунтованості рішення або дії. Він вимагає від суб`єкта владних повноважень враховувати як обставини, на обов`язковість урахування яких прямо вказує закон, так і інші обставини, що мають значення у конкретній ситуації. Для цього він має ретельно зібрати і дослідити матеріали, що мають доказове значення у справі, наприклад, документи, пояснення осіб, висновки експертів тощо. Суб`єкт владних повноважень повинен уникати прийняття невмотивованих висновків, обґрунтованих припущеннями, а не конкретними обставинами. Так само недопустимо надавати значення обставинам, які насправді не стосуються справи. Несприятливе для особи рішення повинно бути вмотивованим.

За вказаних обставин, враховуючи положення ч. 2 ст. 9 КАС України, системного аналізу положень чинного законодавства України та матеріалів справи, суд дійшов висновку, що викладені в позовній заяві доводи позивача є обґрунтованими, а тому позов належить задовольнити повністю.

Суд зазначає, що надані відповідачем до матеріалів позову матеріали розпорядження сільського голови від 22.09.2025 №261 та акт про результати службової перевірки роботи заступника сільського голови з питань діяльності виконавчих органів ради Шаповала О.В. (із додатками) не приймаються судом до уваги, оскільки такі документи складені вже після винесення оскаржуваного розпорядження.

Відповідно до ч. 1 ст. 77 Кодексу адміністративного судочинства України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

Згідно з ч. 2 ст. 77 Кодексу адміністративного судочинства України в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень, обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Відповідно до ч. 1 ст. 139 КАС України понесені позивачем судові витрати зі сплати судового збору слід стягнути за рахунок бюджетних асигнувань відповідача.

Керуючись ст. ст. 2, 90, 139-143, 242-246, 250, 255 КАС України, суд,

ВИРІШИВ:

Позов задовольнити повністю.

Визнати протиправним та скасувати розпорядження Слобідського сільського голови Литвиненка Олександра Петровича від 17.09.2025 № 248-ОС «Про оголошення догани ОСОБА_1 ».

Стягнути за рахунок бюджетних асигнувань Слобідської сільської ради Черкаського району на користь ОСОБА_1 судові витрати зі сплати судового збору в сумі 1211 (одна тисяча двісті одинадцять) грн 20 коп.

Копію рішення направити учасникам справи.

Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо таку скаргу не було подано. Апеляційна скарга може бути подана до Шостого апеляційного адміністративного суду протягом тридцяти днів з дня складення повного його тексту.

Суддя Віталіна ГАЙДАШ