Справа № 640/5682/19
Суддя: Полях Н.А.
Дата ухвалення: 2025-12-24 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

Харківський окружний адміністративний суд
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

24 грудня 2025 р. № 640/5682/19

Харківський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Полях Н.А., розглянувши в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи адміністративну справу за позовною заявою ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 ) до Начальника управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Чернігівській області Андрєєвої Тетяни Олександрівни (14006, м.Чернігів, проспект Миру, 21А), Державної інспекції архітектури та містобудування України (бульв. Українки, буд. 26, м. Київ, 01133, код ЄДРПОУ - 44245840) про визнання протиправними дій, зобов`язати вчинити дії, скасування наказу,-

В С Т А Н О В И В:

Позивач звернувся до Окружного адміністративного суду міста Києва з позовом, в якому, з урахуванням зміну предмету позову, просив:

- визнати пропозиції ОСОБА_2 , щодо преміювання Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Чернігівській області за жовтень 2018 року - протиправною;

- зобов`язати Державну архітектурно-будівельну інспекцію України призначити завідувачу сектору правової роботи Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Чернігівській області Манойлику Дмитру Вікторовичу середньомісячну премію за жовтень 2018 року в розмірі 54%;

- скасувати наказ про «Преміювання працівників Держархбудінспекції» за жовтень 2018 року, в частині преміювання завідувача сектору правової роботи Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Чернігівській області Манойлика Дмитра Вікторовича.

Ухвалою судді Окружного адміністративного суду міста Києва від 03.05.2019 було відкрито спрощене провадження в адміністративній справі.

На виконання Закону України «Про внесення зміни до пункту 2 розділу II «Прикінцеві та перехідні положення» Закону України «Про ліквідацію Окружного адміністративного суду міста Києва та утворення Київського міського окружного адміністративного суду» та відповідно до Порядку передачі судових справ, нерозглянутих Окружним адміністративним судом міста Києва, затвердженого наказом Державної судової адміністрації України від 16.09.2024 №399, до Харківського окружного адміністративного суду, згідно супровідного листа № 01-19/1430/25 від 31.01.2025, передано 742 (сімсот сорок дві) судові справи згідно з актом приймання-передачі від 31.01.2025.

Відповідно до статті 31 КАС України здійснено повторний розподіл автоматизованою системою документообігу суду адміністративної справи.

Згідно протоколу повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 07.03.2025 вказана справа передана на розгляд судді Полях Н.А.

Ухвалою Харківського окружного адміністративного суду від 10.03.2025 прийнято позовну заяву до розгляду за правилами спрощеного провадження.

Ухвалою від 24.03.2025 замінено відповідача - Державну архітектурно-будівельну інспекцію України на правонаступника Державну інспекцію архітектури та містобудування України (бульв. Українки, буд. 26, м. Київ, 01133, код ЄДРПОУ - 44245840).

Сторони були належним чином повідомлені про відкриття провадження у справі.

Керуючись приписами ст. 171, 257, 262 КАС України, суд зазначає, що розгляд позовної заяви здійснюється за правилами спрощеного позовного провадження.

Згідно з ч. 5 ст. 262 КАС України суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами, за відсутності клопотання будь-якої зі сторін про інше. За клопотанням однієї із сторін або з власної ініціативи суду розгляд справи проводиться в судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін.

З огляду на вказане вище, суд вважає за можливе розглянути справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами.

Відповідно до приписів ч. 4 ст. 229 КАС України, оскільки розгляд справи здійснюється за відсутності учасників справи згідно із приписами ст. 258 КАС України, то фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Суд, повно виконавши процесуальний обов`язок зі збору доказів, перевіривши доводи сторін добутими доказами, дослідивши зібрані по справі докази в їх сукупності, проаналізувавши зміст належних норм матеріального і процесуального права, які врегульовують спірні правовідносини, виходить з таких підстав та мотивів.

Судом з адміністративного позову встановлено, що позивача було призначено на посаду завідувача сектору правової роботи Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Чернігівській області.

У червні 2018 року на посаду начальника зазначеного Управління було призначено Андрєєву Т.О., з якою, за твердженням позивача, у нього склалися неприязні службові відносини у зв`язку з його неодноразовою участю у конкурсах на зайняття вакантної посади начальника Управління.

Позивач зазначає, що з метою його подальшого звільнення ОСОБА_2 почала створювати для нього несприятливі умови праці, зокрема надавала доручення, виконання яких не входило до його посадових обов`язків, а також необґрунтовано занижувала розмір щомісячної премії як складової частини заробітної плати.

04.12.2018 року позивач звернувся до Голови Держархбудінспекції Кудрявцева О.В. із заявою про надання копії витягу з наказу щодо його преміювання за жовтень 2018 року.

Листом за підписом першого заступника Голови Держархбудінспекції Філончука В., № 40-602-(90-9)/8319-18 від 10.12.2018 року, який було направлено 14.12.2018 року, позивачу надано копію наказу Держархбудінспекції від 26.11.2018 № 1493 «Про преміювання працівників Держархбудінспекції» та копію пропозицій щодо преміювання Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Чернігівській області за жовтень 2018 року.

Згідно з пунктом 3 зазначеного наказу премійовано працівників територіальних органів та структурних підрозділів апарату Держархбудінспекції за листопад 2018 року відповідно до поданих пропозицій та з урахуванням відпрацьованого часу.

Водночас, відповідно до пункту 6 додатку до пропозицій щодо преміювання Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Чернігівській області за жовтень 2018 року, начальником Управління Андрєєвою Т.О. позивачу встановлено премію у розмірі 10% з посиланням на відсутність поточних судових справ, систематичне ухилення від виконання додаткового обсягу робіт та невиконання ведення журналу реєстрації обігу судових справ.

Позивач не погоджується з наведеними у пропозиції щодо преміювання обставинами та вважає їх необґрунтованими і протиправними, зазначаючи, що у жовтні 2018 року ним як представником Держархбудінспекції та її посадових осіб було підготовлено відзиви на позовну заяву у справі № 740/4569/18, а також здійснювалося представництво у справах №740/3445/18, №749/838/18, №751/10676/16-ц, у яких однією зі сторін була Держархбудінспекція.

Крім того, позивач зазначає, що вказівки начальника Управління щодо виконання функцій, які виходили за межі його посадових повноважень, мали протиправний характер та могли призвести до негативних наслідків як для нього особисто, так і для Держархбудінспекції. Також позивач вказує, що ведення журналу реєстрації обігу судових справ не входило до його посадових обов`язків, а сам журнал йому не передавався.

Вказані обставини стали підставою для звернення до суду з даним адміністративним позовом.

Надаючи оцінку спірним правовідносинам, суд зазначає наступне.

Відповідно до ч. 2 ст. 50 Закону України «Про державну службу» заробітна плата державного службовця складається, зокрема, премії (у разі встановлення).

Відповідно до ч. 3 ст. 50 цього Закону до премій належать: за результатами щорічного оцінювання службової діяльності та місячна або квартальна відповідно до особистого внеску в загальний результат роботи державного органу.

Відповідно до ч. 5 ст. 52 Закону України "Про державну службу" премії виплачуються в межах фонду преміювання залежно від особистого внеску державного службовця в загальний результат роботи державного органу.

Типове положення про преміювання затверджується центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну політику у сфері трудових відносин, за погодженням із центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну політику у сфері державної служби.

Встановлення премій державним службовцям здійснюється керівником державної служби відповідно до затвердженого ним Положення про преміювання у відповідному державному органі, погодженого з виборним органом первинної профспілкової організації (за наявності).

Відповідно до пункту 1.2 Положення про преміювання державних службовців Державної архітектурно-будівельної інспекції України, затвердженої наказом Держархбудінспекції від 15.08.2016 р. № 566 "Про затвердження Положень про преміювання" преміювання державних службовців проводиться з метою матеріального стимулювання високопродуктивної та ініціативної праці, підвищення її ефективності, якості, заінтересованості у досягненні її кінцевого результату та посилення персональної відповідальності державних службовців за доручену роботу або поставлені завдання.

Відповідно до пункту 2.4 Положення, розмір місячної премії державного службовця залежить від його особистого внеску в загальний результат роботи Держархбудінспекції.

Наказом Міністерства соціальної політики України від 13.06.2016 р. № 646 затверджено Типове положення про преміювання державних службовців органів державної влади, інших державних органів, їхніх апаратів (секретаріатів) (далі - Типове положення).

Відповідно до пункту 5 розділу 1 Типового положення про преміювання розмір премії державного службовця встановлюється керівником державної служби в державному органі шляхом видання відповідною наказу (розпорядження).

Згідно із пунктом 2 Розділу ІІ Типового положення, який кореспондується із пунктом 2.5 Положення, розмір місячної або квартальної премії державного службовця залежить від його особистого внеску в загальний результат роботи державного органу з урахуванням таких критеріїв: 1) ініціативність у роботі; 2) якість виконання завдань, визначених положеннями про державний орган, самостійний структурний підрозділ, у якому працює державний службовець, його посадовою інструкцією, а також дорученнями керівництва відповідного державного органу та безпосереднього керівника державного службовця; 3) терміновість виконання завдань; 4) виконання додаткового обсягу завдань (участь у провадженні національних реформ, роботі комісій, робочих груп тощо) - далі Критерії.

Відповідно до пункту 2 Розділу ІІІ Типового положення, керівники самостійних структурних підрозділів відповідного державного органу або особи, які їх заміщують, на основі розрахунків, наданих бухгалтерською службою, готують пропозиції щодо встановлення розміру місячної або квартальної премії кожному державному службовцю з урахуванням пропозицій безпосередніх керівників державних службовців.

Пунктом 3.2 Положення встановлено, що керівники структурних підрозділів Держархбудінспекції або особи, які їх заміщують, на основі доведених відділом обліку розрахункових операцій, бухгалтерського обліку та звітності Управління фінансування, бухгалтерського обліку та звітності показників готують обґрунтоване подання щодо встановлення розміру місячної премії кожному державному службовцю з урахуванням пропозицій безпосередніх керівників державних службовців, відповідно до його внеску в результат роботи підрозділу.

З наведеного у сукупності вбачається, що преміювання є заходом заохочення працівника та залежить від виконання завдань під час виконання обов`язків державної служби, від його вкладу в загальний результат роботи, якості роботи та результатів, оцінка щодо чого здійснюється за сукупністю вищевикладених Критеріїв.

Суд зазначає, що саме по собі виконання посадових обов`язків не є самостійною та достотною підставою для преміювання.

Так, премія надається за визначні та суттєві досягнення, а не лише за перебування на службі.

При цьому, пропозиції про преміювання не створюють для певного службовця будь-яких правових наслідків, оскільки виходячи із самого змісту їх найменування є лише пропозиціями, тобто оцінкою керівником за своїм внутрішнім переконанням результатів роботи підлеглого працівника, яке не може бути переоцінене судом.

Остаточне рішення щодо преміювання приймається керівником ДАБІ у формі наказу про преміювання.

Водночас, суд звертає увагу на те, що пропозиції щодо преміювання, підготовлені керівником структурного підрозділу, за своєю правовою природою не є рішенням суб`єкта владних повноважень, не породжують самостійних правових наслідків для державного службовця та не змінюють його прав чи обов`язків, а відтак самі по собі не можуть бути предметом судового оскарження в порядку адміністративного судочинства.

Як убачається з матеріалів справи, пропозиції щодо преміювання є складовою внутрішньоорганізаційної процедури підготовки наказу про преміювання та мають рекомендаційний характер, оскільки остаточне рішення щодо встановлення або невстановлення премії, а також визначення її розміру, приймається керівником державної служби шляхом видання відповідного наказу.

Позивач, зазначаючи про наявність у нього права на премію внаслідок визначних досягнень у роботі, усупереч положенням ст.ст.73, 74 КАС України, не надав належних та допустимих доказів на підтвердження обставин, які б могли слугувати підставою для визнання його роботи у період жовтня 2018 року як визначної з досягненням суттєвих результатів у роботі та, які б спростовували доводи керівника Управління щодо відсутності підстав для преміювання.

Крім того, позивачем не надано жодних доказів неприязного відношення до нього з боку керівництва Управління, надання незаконних вказівок чи таких, що не відповідають посадовій Інструкції позивача чи доказів на підтвердження інших обставин, які б ставили під сумнів об`єктивність та неупередженість дій начальника Управління по відношенню до позивача.

Оцінюючи вимоги позивача щодо зобов`язання відповідача призначити йому середньомісячну премію за жовтень 2018 року в розмірі 54 %, суд зазначає, що відповідно до наведених норм Закону України «Про державну службу», Типового положення та Положення про преміювання Держархбудінспекції, питання визначення конкретного розміру премії належить до дискреційних повноважень керівника державної служби.

Відповідно до пункту 4 Розділу І Типового положення про преміювання державних службовців органів державної влади, інших державних органів, їхніх апаратів (секретаріатів), затвердженого наказом Міністерства соціальної політики України від 13.06.2016 № 646 (далі - Типове положення № 646) встановлення премій державним службовцям проводиться керівником державної служби в державному органі відповідно до затвердженого ним положення про преміювання, розробленого згідно з цим Типовим положенням і погодженого з виборним органом первинної профспілкової організації (за наявності).

Згідно із пунктом 2 Розділу II Типового положення № 646, який кореспондується із пунктом 2.5 Положення про преміювання державних службовців Державної архітектурно-будівельної інспекції України, затвердженого наказом Держархбудінспекції від 15.08.2016 № 566 «Про затвердження Положень про преміювання» (далі - Положення № 566) розмір місячної або квартальної премії державного службовця залежить від його особистого внеску в загальний результат роботи державного органу з урахуванням таких критеріїв: ініціативність у роботі; якість виконання завдань, визначених положеннями про державний орган, самостійний структурний підрозділ, у якому працює державний службовець, його посадовою інструкцією, а також дорученнями керівництва відповідного державного органу та безпосереднього керівника державного службовця; терміновість виконання завдань; виконання додаткового обсягу завдань (участь у провадженні національних реформ, роботі комісій, робочих груп тощо).

У свою чергу пунктом 2 Розділу III Типового положення № 646 визначає, що керівники самостійних структурних підрозділів відповідного державного органу або особи, які їх замінюють, на основі розрахунків, наданих бухгалтерською службою, готують обґрунтоване подання щодо встановлення розміру місячної або квартальної премії кожному державному службовцю з урахуванням пропозицій безпосередніх керівників державних службовців.

Відповідно до пункту 1.2. Положення № 566 преміювання державних службовців проводиться з метою матеріального стимулювання високопродуктивної та ініціативної праці, підвищення її ефективності, якості, заінтересованості у досягненні її кінцевого результату та посилення персональної відповідальності державних службовців за доручену роботу або поставлені завдання.

Згідно із пунктом 2.4. Положення № 566 розмір місячної премії державного службовця залежить від його особистого внеску в загальний результат роботи Держархбудінспекції.

Пунктом 3.2. Положення № 566 передбачено, що керівники структурних підрозділів Держархбудінспекції або особи, які їх заміщують, на основі доведених відділом обліку розрахункових операцій, бухгалтерського обліку та звітності Управління фінансування, бухгалтерського обліку та звітності показників готують обґрунтоване подання щодо встановлення розміру місячної премії кожному державному службовцю з урахуванням пропозицій безпосередніх керівників державних службовців, відповідно до його особистого внеску в результат роботи підрозділу.

Суд не наділений повноваженнями підміняти собою суб`єкта владних повноважень та визначати розмір премії державному службовцю, оскільки така оцінка пов`язана з аналізом результатів службової діяльності, особистого внеску працівника в загальний результат роботи державного органу та застосуванням оціночних критеріїв, що виходить за межі судового розгляду.

Відтак, оцінюючи вищенаведене у сукупності, суд не вбачає підстав для висновку про протиправність пропозиції ОСОБА_2 , щодо преміювання Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Чернігівській області за жовтень 2018 року та зобов?язання відповідача призначити завідувачу сектору правової роботи Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Чернігівській області ОСОБА_1 середньомісячну премію за жовтень 2018 року в розмірі 54%.

З огляду на викладене, у суду відсутні підстави для скасування наказу про «Преміювання працівників Держархбудінспекції» за жовтень 2018 року, в частині преміювання завідувача сектору правової роботи Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Чернігівській області Манойлика Дмитра Вікторовича.

Суд зазначає, що надання оцінки якості роботи працівників Держархбудінспекції у Чернігівській області покладено на Начальника управління Держархбудінспекції у Чернігівській області і суд не може підміняти цей орган.

В даному випадку суд надає оцінку спірному наказу в частині преміювання позивача лише щодо дотримання процедур та підстав його прийняття Начальником управління, без надання конкретної оцінки якості роботи позивача у жовтні 2018 року.

З огляду на викладене, враховуючи встановлені у справі обставини та положення вищезазначених норм права, суд дійшов висновку ро відсутність підстав для задоволення адміністративного позову.

Також суд вважає безпідставним та необґрунтованим клопотання відповідача про повернення позовної заяви в частині позовних вимог щодо визнання пропозиції ОСОБА_2 щодо преміювання Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Чернігівській області за вересень 2018 року протиправною та зобов`язання Держархбудінспекцію призначити завідувачу сектору правової роботи Управління Держархбудінспекції у Чернігівській області Манойлику Д.В. середньомісячної премії за вересень 2018 року в розмірі 50 % та здійснити перерахунок заробітної плати завідувачу сектору правової роботи Управління Держархбудінспекції у Чернігівській області Манойлику Д.В. з урахуванням 50 % премії.

Відповідно до п.5 ч.4 ст.169 КАС України, позовна заява повертається позивачеві, якщо позивачем подано до цього самого суду інший позов (позови) до цього самого відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з однакових підстав і щодо такого позову (позовів) на час вирішення питання про відкриття провадження у справі, що розглядається, не постановлена ухвала про відкриття або відмову у відкритті провадження у справі, повернення позовної заяви або залишення позову без розгляду.

Суд зазначає, що застосування положення вищевказаної норми права можливе виключно за наявності сукупності таких умов: тотожність сторін; предмета та підстав позову; а також на момент вирішення питання про відкриття провадження у справі відсутня ухвала про відкриття або відмову у відкритті провадження, повернення позовної заяви або залишення позову без розгляду в іншій справі.

З аналізу поданих відповідачем матеріалів та змісту позовних вимог у справі №640/5682/19 судом встановлено, що позовні вимоги у даній справі не є тотожними позовним вимогам, заявленим позивачем у справі № 640/4080/19, оскільки вони стосуються іншого розрахункового періоду, іншого змісту оскаржуваних управлінських дій та ґрунтуються на інших фактичних обставинах, пов`язаних із визначенням розміру премії позивачу.

Крім того, на момент вирішення питання про прийняття позовної заяви у даній справі ухвалою суду від 03.05.2019 провадження у справі № 640/5682/19 вже було відкрито, що само по собі унеможливлює застосування статті 169 КАС України, оскільки її норми регулюють стадію вирішення питання про відкриття провадження у справі.

Суд також звертає увагу на те, що подання позивачем кількох позовів щодо різних періодів преміювання не свідчить про зловживання процесуальними правами, оскільки кожен такий позов ґрунтується на самостійних управлінських рішеннях та окремих фактичних підставах, які підлягають індивідуальній правовій оцінці.

Посилання відповідача на введення суду в оману та зловживання процесуальними правами є оціночними, не підтвердженими належними доказами та не ґрунтуються на вимогах процесуального закону.

За таких обставин суд дійшов висновку, що клопотання відповідача про повернення позовної заяви в частині позовних вимог є безпідставним та не підлягає задоволенню.

При розв`язанні спору, суд зважає на практику Європейського суду з прав людини щодо застосування ст.6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року (далі за текстом - Конвенція; рішення від 21.01.1999 у справі "Гарсія Руїз проти Іспанії", від 22.02.2007 у справі "Красуля проти Росії", від 05.05.2011 у справі "Ільяді проти Росії", від 28.10.2010 у справі "Трофимчук проти України", від 09.12.1994. у справі "Хіро Балані проти Іспанії", від 01.07.2003 у справі "Суомінен проти Фінляндії", від 07.06.2008 у справі "Мелтекс ЛТД (MELTEX LTD) та Месроп Мовсесян (MESROP MOVSESYAN) проти Вірменії") і тому надав оцінку усім обставинам справи, котрі мають юридичне значення для правильного вирішення спору, та дослухався до усіх аргументів сторін, які ясно і чітко сформульовані та здатні вплинути на результат вирішення спору.

Згідно ч. 2 ст. 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Відповідно до ч. 1 ст. 77 Кодексу адміністративного судочинства України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

Частиною 2 статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

З огляду на те, що позивач не довів обставин, які б свідчили про порушення його прав, свобод чи інтересів у сфері публічно-правових відносин, то у суду відсутні підстави для задоволення позову.

Керуючись ст. 14, 22, 194, 243, 246, 249, 250, 255, 295 КАС України, суд, -

В И Р І Ш И В:

У задоволенні адміністративного позову ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 ) до Начальника управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Чернігівській області Андрєєвої Тетяни Олександрівни (14006, м.Чернігів, проспект Миру, 21А), Державної інспекції архітектури та містобудування України (бульв. Українки, буд. 26, м. Київ, 01133, код ЄДРПОУ - 44245840) про визнання протиправними дій, зобов`язати вчинити дії, скасування наказу відмовити.

Рішення може бути оскаржене до Шостого апеляційного адміністративного суду шляхом подачі апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня проголошення рішення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Повний текст рішення складено 24 грудня 2025 року.

Суддя Н.А. Полях