Справа № 420/40922/25
Суддя: Токмілова Л.М.
Дата ухвалення: 2025-12-24 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

УХВАЛА

24 грудня 2025 року м. Одеса

Суддя Одеського окружного адміністративного суду Токмілова Л.М.., перевіривши матеріали позовної заяви Малого приватного підприємства "НІКА" до Департаменту транспорту, зв`язку та організації дорожнього руху Одеської міської ради про визнання протиправним та скасування акту перевірки та визнання протиправними дій,-

ВСТАНОВИВ:

До Одеського окружного адміністративного суду надійшла позовна заява Малого приватного підприємства "НІКА" до Департаменту транспорту, зв`язку та організації дорожнього руху Одеської міської ради, в якій позивач просить суд:

- визнати протиправними та скасувати повідомлення (листи) Департаменту транспорту, зв`язку та організації дорожнього руху Одеської міської ради 01-41/3711 від 27.11.2025 та №01-41/3724 від 28.11.2025 про дострокове розірвання Договорів №130 та №131 від 09.05.2024;

- визнати протиправними дії Департаменту транспорту, зв`язку та організації дорожнього руху Одеської міської ради щодо дострокового розірвання Договорів №130 та №131 від 09.05.2024;

- визнати протиправними та скасувати Акти перевірок від 25.11.2025-27.11.2025, складені комісією Департаменту транспорту, зв`язку та організації дорожнього руху Одеської міської ради.

Відповідно до частини 1 статті 171 КАС України суддя після одержання позовної заяви з`ясовує, чи: 1) подана позовна заява особою, яка має адміністративну процесуальну дієздатність; 2) має представник належні повноваження (якщо позовну заяву подано представником); 3) відповідає позовна заява вимогам, встановленим статтями 160, 161, 172 цього Кодексу; 4) належить позовну заяву розглядати за правилами адміністративного судочинства і чи подано позовну заяву з дотриманням правил підсудності; 5) позов подано у строк, установлений законом (якщо позов подано з пропущенням встановленого законом строку звернення до суду, то чи достатньо підстав для визнання причин пропуску строку звернення до суду поважними); 6) немає інших підстав для залишення позовної заяви без руху, повернення позовної заяви або відмови у відкритті провадження в адміністративній справі, встановлених цим Кодексом.

Ознайомившись із позовною заявою, суд дійшов висновку, що вона не відповідає вимогам статей 160, 161 КАС України.

Суд розглядає адміністративні справи не інакше як за позовною заявою, поданою відповідно до цього Кодексу, в межах позовних вимог (частина 2 статті 9 КАС України).

Статтею 160 КАС України передбачено, що у позовній заяві позивач викладає свої вимоги щодо предмета спору та їх обґрунтування; позовна заява подається в письмовій формі позивачем або особою, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах інших осіб. Водночас, приписами статей 160, 161, 172 КАС України визначені обов`язкові вимоги до форми і змісту позовної заяви та документів, що додаються до позовної заяви, а також правила об`єднання в одній позовній заяві декількох позовних вимог.

За наведеного, умовами прийнятності позовної заяви до розгляду є її відповідність вимогам щодо форми і змісту, які визначені у статті 160, 161, 172 КАС України, а також дотриманні визначених статтею 122 КАС України строків звернення до суду, обов`язковому поданні переліку матеріалів, що повинні бути додані до неї, в тому числі і в частині сплати судового збору та, у разі пропуску строку звернення до суду, подання відповідного клопотання про його поновлення, доказів поважності причин його пропуску.

Тож право на судовий захист не є абсолютним. Законодавством встановлені вимоги, які мають бути дотримані особою, яка звертається до суду за захистом прав, свобод та інтересів.

Відповідно до частини 1 статті 5 КАС України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до адміністративного суду, якщо вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб`єкта владних повноважень порушені її права, свободи або законні інтереси, і просити про їх захист шляхом:

1) визнання протиправним та нечинним нормативно-правового акта чи окремих його положень;

2) визнання протиправним та скасування індивідуального акта чи окремих його положень;

3) визнання дій суб`єкта владних повноважень протиправними та зобов`язання утриматися від вчинення певних дій;

4) визнання бездіяльності суб`єкта владних повноважень протиправною та зобов`язання вчинити певні дії;

5) встановлення наявності чи відсутності компетенції (повноважень) суб`єкта владних повноважень;

6) прийняття судом одного з рішень, зазначених у пунктах 1-4 цієї частини та стягнення з відповідача - суб`єкта владних повноважень коштів на відшкодування шкоди, заподіяної його протиправними рішеннями, дією або бездіяльністю.

Захист порушених прав, свобод чи інтересів особи, яка звернулася до суду, може здійснюватися судом також в інший спосіб, який не суперечить закону і забезпечує ефективний захист прав, свобод, інтересів людини і громадянина, інших суб`єктів у сфері публічно-правових відносин від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.

Згідно частини 2 статті 9 КАС України суд розглядає адміністративні справи не інакше як за позовною заявою, поданою відповідно до цього Кодексу, в межах позовних вимог. Суд може вийти за межі позовних вимог, якщо це необхідно для ефективного захисту прав, свобод, інтересів людини і громадянина, інших суб`єктів у сфері публічно-правових відносин від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.

У поданій позовній заяві позивач просить суд визнати протиправними дії Департаменту транспорту, зв`язку та організації дорожнього руху Одеської міської ради щодо дострокового розірвання Договорів №130 та №131 від 09.05.2024, у той же час зобов`язальна частина відсутня.

Крім того, згідно з пунктами 4, 5 частини 5 статті 160 КАС України в позовній заяві зазначаються:

- зміст позовних вимог і виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, а в разі подання позову до декількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з відповідачів;

- виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини.

Під змістом позовних вимог розуміється визначення способу захисту свого права, свободи чи інтересу згідно частини 1 статті 5 КАС України, який має бути сформульований максимально чітко і зрозуміло, оскільки від якості позовної заяви, юридично правильного змісту позовних вимог, зазначення способу судового захисту залежить швидкий і ефективний розгляд справи.

При цьому, суд вважає за необхідне зазначити, що відповідач має право на подання відзиву на позовну заяву, а отже має бути обізнаним відносно чого він має надавати таку заяву по суті справи.

Тобто, предмет позову має бути чітко визначений та конкретизований в прохальній частині позовної заяви.

За наведеного, визначитися з предметом спору має саме позивач, оскільки він є ініціатором судового процесу, а суд створює умови для реалізації ним процесуальних прав сторони спору. Аналогічні правові висновки, викладені у постанові Верховного Суду від 31.10.2018 року у справі № 826/16958/17.

Однак, зі змісту позовної заяви неможливо встановити, що саме оскаржує позивач - повідомлення (листи) Департаменту транспорту, зв`язку та організації дорожнього руху Одеської міської ради 01-41/3711 від 27.11.2025 та №01-41/3724 від 28.11.2025 про дострокове розірвання Договорів №130 та №131 від 09.05.2024 чи дії Департаменту транспорту, зв`язку та організації дорожнього руху Одеської міської ради щодо дострокового розірвання Договорів №130 та №131 від 09.05.2024.

Крім того, позивачем не надано до суду доказів фактичного дострокового розірвання Договорів №130 та №131 від 09.05.2024.

Відтак, відповідно до змісту позовних вимог, позовні вимоги сформовані не чітко і не дають можливості зрозуміти, що саме необхідно вирішити суду та що саме є предметом позову.

Зміст та кількість позовних вимог впливають відповідно на вирішення питання підвідомчості спору конкретному суду та правильному вирішенню питання щодо судового збору, а також на з`ясування, чи позов подано у строк, установлений законом (якщо позов подано з пропущенням встановленого законом строку звернення до суду, то чи достатньо підстав для визнання причин пропуску строку звернення до суду поважними) тощо, а отже і з`ясуванню перешкод для відкриття провадження у справі.

Дана позиція узгоджується з позицією Верховного Суду, викладеною у постанові від 31 жовтня 2018 року у справі № 826/16958/17.

Щодо вимог позивача про визнання протиправними та скасувати Акти перевірок від 25.11.2025-27.11.2025, складені комісією Департаменту транспорту, зв`язку та організації дорожнього руху Одеської міської ради, суд зазначає наступне.

Згідно з частиною 1 статті 19 КАС України, юрисдикція адміністративних судів поширюється на публічно-правові спори, зокрема спори фізичних або юридичних осіб із суб`єктами владних повноважень, якщо предметом такого спору є оскарження рішень, дій чи бездіяльності, що вчиняються ними у межах здійснення владних управлінських функцій.

При цьому підлягають оскарженню індивідуальні акти, тобто такі рішення суб`єкта владних повноважень, які мають юридичний характер, тобто породжують правові наслідки для визначеної особи змінюють, створюють або припиняють її права чи обов`язки.

Згідно з пунктом 19 частини 1 статті 4 КАС України, індивідуальний акт акт (рішення) суб`єкта владних повноважень, виданий (прийняте) на виконання владних управлінських функцій або в порядку надання адміністративних послуг, який стосується прав або інтересів визначеної в акті особи або осіб, та дія якого вичерпується його виконанням або має визначений строк.

Натомість акт перевірки є виключно інформаційним документом, що не породжує безпосередніх юридичних наслідків, не є актом індивідуальної дії, а відтак не може бути самостійним предметом оскарження в адміністративному суді.

Більше того, відповідно до положень статті 5 КАС України, підставою для звернення до адміністративного суду є порушення прав, свобод або законних інтересів особи. Якщо ж оскаржуваний акт сам по собі не порушує прав позивача, не зумовлює виникнення обов`язків, то визнання його протиправним не сприятиме ефективному поновленню порушеного права, що суперечить меті адміністративного судочинства.

У такому випадку належним способом захисту прав особи є оскарження подальших рішень, ухвалених на підставі акта перевірки (наприклад, податкового повідомлення-рішення, припису, постанови тощо), якщо такі дійсно прийняті.

Аналогічна правова позиція викладена в постанові Верховного Суду України від 10.09.2013 № 21-237а13, а також у постановах Верховного Суду у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду від 20.02.2018 у справі № 822/2087/17 та від 20.06.2018 у справі № 826/5608/17.

Згідно з частинами першою та другою статті 169 Кодексу адміністративного судочинства України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Таким чином, приймаючи до уваги вищевикладене, суд вважає за необхідне залишити без руху адміністративний позов Малого приватного підприємства "НІКА" до Департаменту транспорту, зв`язку та організації дорожнього руху Одеської міської ради, встановивши позивачеві строк для усунення недоліків протягом десяти днів з дня отримання даної ухвали, шляхом надання до суду уточненої позовної заяви з чітко викладеними позовними вимогами відповідно до вимог КАС України.

Керуючись статтями 160, 161, 169, 294 КАС України, суд, -

УХВАЛИВ:

Адміністративний позов Малого приватного підприємства "НІКА" до Департаменту транспорту, зв`язку та організації дорожнього руху Одеської міської ради про визнання протиправним та скасування акту перевірки та визнання протиправними дій - залишити без руху.

Надати позивачу строк для усунення недоліків позовної заяви - десять днів з дня отримання копії цієї ухвали.

Роз`яснити позивачу, що у разі не усунення недоліків позовної заяви у встановлений судом строк, позов буде повернуто позивачеві відповідно до приписів пункту 1 частини 4 статті 169 КАС України.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Токмілова Л.М.