Справа № 640/14250/22
Суддя: Епель Оксана Володимирівна
Дата ухвалення: 2025-12-24 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ШОСТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
УХВАЛА

ПРО ВІДМОВУ У ВІДКРИТТІ АПЕЛЯЦІЙНОГО ПРОВАДЖЕННЯ

24 грудня 2025 року Справа № 640/14250/22

Шостий апеляційний адміністративний суд у складі судді-доповідача Епель О.В., суддів: Беспалова О.О., Карпушової О.В., перевіривши клопотання Головного управління ДПС у м. Києві про поновлення строку на апеляційне оскарження рішення Донецького окружного адміністративного суду від 05 червня 2025 року у справі за адміністративним позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Інтер-Кліма» до Головного управління ДПС у м. Києві, Державної податкової служби України про визнання протиправним і скасування рішення, зобов`язання вчинити певні дії,

В С Т А Н О В И В :

До Шостого апеляційного адміністративного суду надійшла апеляційна скарга Головного управління ДПС у м. Києві на рішення Донецького окружного адміністративного суду від 05 червня 2025 року у справі за адміністративним позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Інтер-Кліма» до Головного управління ДПС у м. Києві, Державної податкової служби України про визнання протиправним і скасування рішення, зобов`язання вчинити певні дії.

Ухвалами Шостого апеляційного адміністративного суду від 25.11.2025 апелянту було відмовлено в задоволенні його клопотання про поновлення строку звернення з цією апеляційною скаргою та залишено його скаргу без руху внаслідок несплати судового збору в повному обсязі та пропуску строку звернення з такою скаргою. Апелянту було надано десятиденний строк з дня отримання копії цієї ухвали суду на усунення недоліків апеляційної скарги.

Копії зазначених ухвал суду апелянтом отримано 25.11.2025 в електронному кабінеті системи «Електронний суд».

Від апелянта надійшло клопотання про поновлення строку на апеляційне оскарження та продовження строку на усунення недоліків апеляційної скарги в яких він посилається на відсутність коштів для сплати судового збору за подачу апеляційної скарги, довготривалі повітряні тривоги, відсутність світла, велике навантаження на працівників) та подачу первинної скарги у строки, встановлені КАС України.

Аналізуючи доводи Апелянта, апеляційний суд вважає за доцільне звернути увагу, що ця апеляційна скарга ГУ ДПС у м. Києві подана втретє. Ухвалами ШААС від 17.09.205 та від 10.11.2025 попередні скаргт контролюючого органу було повернуто у зв`язку з неусуненням недоліків зі сплати судового збору.

Звертаючись з апеляційною скаргою втретє, ГУ ДПС у м. Києві також не надав докази сплати судового збору ані разом з апеляційною скарго, ані на виконання ухвали ШААС від 25.11.2025.

Суд звертає увагу податкового органу на те, що відповідно до частини другої статті 44 КАС України учасники справи зобов`язані добросовісно користуватися належними їм процесуальними правами і неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

Інститут строків в адміністративному процесі сприяє досягненню юридичної визначеності у публічно-правових відносинах, а також стимулює учасників адміністративного процесу добросовісно ставитися до виконання своїх обов`язків. Ці строки обмежують час, протягом якого такі правовідносини можуть вважатися спірними; після їх завершення, якщо ніхто не звернувся до суду за вирішенням спору, відносини стають стабільними.

Аналіз положень статей 5, 13, 328, 329 КАС України дозволяє дійти висновку, що особи, які беруть участь у справі, у разі, якщо не погоджуються із ухваленими судовими рішеннями після їх перегляду в апеляційному порядку, можуть скористатися правом їх оскарження у касаційному порядку, яке повинно бути реалізовано у встановлений вказаним кодексом строк.

Законодавче обмеження строку оскарження судового рішення, насамперед, обумовлено специфікою спорів, які розглядаються в порядку адміністративного судочинства, а запровадження таких строків обумовлене досягненням юридичної визначеності у публічно-правових відносинах.

Причини пропуску строку є поважними, якщо обставини які зумовили такі причини є об`єктивно непереборними, не залежать від волевиявлення особи, що оскаржує судове рішення, та пов`язані з дійсними істотними перешкодами чи труднощами для своєчасного вчинення процесуальних дій та підтверджені належними доказами.

Водночас, у клопотанні про поновлення строку не зазначено жодних обставин, що унеможливлювали своєчасно надати до суду апеляційну скаргу. Цитування норм Закону без посилання на конкретні обставини, які стали причиною пропуску строку, не можуть бути належними, обґрунтованими та поважними підставами для поновлення пропущеного строку.

Колегія суддів акцентує увагу, що усталеною є позиція Верховного Суду про те, що відсутність у суб`єкта владних повноважень коштів для своєчасної сплати судового збору є суто суб`єктивною причиною, а негативні наслідки, які настали у зв`язку з такою причиною є певною мірою відповідальністю за неналежне виконання своїх процесуальних обов`язків, які для усіх учасників справи мають бути рівними. Відповідач, що діє від імені держави, як суб`єкт владних повноважень, не може та не повинен намагатись отримати вигоду від фінансових складнощів, які склались у нього на поточний день, шляхом уникнення або зволікання виконання ним своїх процесуальних обов`язків, в тому числі і щодо сплати судового збору.

При цьому, колегія суддів акцентує увагу на тому, що вчасна первинна подача апеляційної скарги не означає, що після її повернення повторне звернення до суду можливе у будь-який довільний строк, без дотримання часових рамок, встановлених процесуальним законом, оскільки в такому разі порушуватиметься принцип юридичної визначеності.

Щодо посилання скаржника на практику Верховного Суду щодо поновлення строку на апеляційне оскарження, то колегія суддів зауважує, що питання поновлення процесуального строку вирішується в кожному конкретному випадку з урахуванням доводів, наведених у заяві про поновлення такого строку.

Також апеляційний суд враховує усталену правову позицію Касаційного адміністративного суду у складі Верховного Суду, викладеною зокрема у постанові від 24 липня 2023 року у справі № 200/3692/21, згідно з якою строк на апеляційне оскарження в разі повторного подання апеляційної скарги, може бути поновлено у випадку дотримання одночасно таких умов:

- первісне звернення до суду апеляційної інстанції з апеляційною скаргою відбулось у межах передбаченого процесуальним законом строку на апеляційне оскарження;

- повторне подання апеляційної скарги відбулось у межах строку апеляційного оскарження, встановленого процесуальним законом, або впродовж розумного строку після отримання копії відповідної ухвали суду про повернення первісної скарги, без невиправданих затримок і зайвих зволікань;

- скаржник продемонстрував добросовісне ставлення до реалізації ним права на апеляційне оскарження і вжив усіх можливих та залежних від нього заходів з метою усунення недоліків апеляційної скарги, які стали підставою для повернення вперше поданої апеляційної скарги, і такі недоліки фактично усунуті станом на момент повторного звернення з апеляційною скаргою;

- доведено, що повернення попередньо поданих апеляційних скарг відбулося з причин, які не залежали від особи, яка оскаржує судові рішення, і які обумовлені наявністю об`єктивних і непереборних обставин, що унеможливили або значно утруднили можливість своєчасного звернення до суду апеляційної інстанції та не могли бути усунуті скаржником;

- наявність таких обставин підтверджено належними і допустимими доказами.

Втім, апелянтом так і не було зазначено жодних доводів та доказів, які дозволяли б колегії суддів стверджувати, що повернення попередньо поданої апеляційної скарги відбулося з причин, які не залежали від ГУ ДПС у м. Києві і які обумовлені наявністю об`єктивних і непереборних обставин, що унеможливили або значно утруднили можливість своєчасного звернення до суду апеляційної інстанції та не могли бути усунуті скаржником.

Крім того, апелянтом не усунуто недоліки його апеляційної скарги і станом на момент повторної подачі скарги та станом на 24.12.2025. Таким чином, скаржник не продемонстрував добросовісного ставлення до реалізації свого права на апеляційне оскарження та не вжив усіх можливих заходів для усунення недоліків, що виключає можливість поновлення процесуального строку.

Окрім цього, пунктом другим частини третьої статті 2 КАС України рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом віднесено до основних засад (принципів) адміністративного судочинства, зміст якого розкриває стаття 8 цього Кодексу, й визначає, що усі учасники судового процесу є рівними перед законом і судом.

Такі положення наведених правових норм процесуального права знайшли своє відображення і у статті 44 КАС України, частина перша якої вказує, що учасники справи мають рівні процесуальні права та обов`язки.

Отже, органи державної влади, маючи однаковий обсяг процесуальних прав та обов`язків поряд з іншими учасниками справи, мають діяти вчасно та в належний спосіб, дотримуватися своїх власних внутрішніх правил та процедур, встановлених в тому числі нормами процесуального закону, не можуть і не повинні отримувати вигоду від їх порушення, уникати або шляхом допущення зайвих затримок та невиправданих зволікань відтерміновувати виконання своїх процесуальних обов`язків.

Щодо доводів скаржника про те, що КАС України не встановлює строку для повторного звернення з апеляційною скаргою колегія суддів звертає увагу, що це не означає наявність у особи безумовного права оскаржувати судове рішення у будь-який момент після повернення вперше поданої апеляційної скарги без урахування процесуальних строків встановлених для цього.

Відтак, станом на 24.12.2025 недоліки апеляційної скарги, зокрема в частині щодо зазначення поважних причин пропуску строку звернення з цією скаргою не наведено, судовий збір не сплачено.

Підстави для продовження процесуального строку на усунення недоліків відсутні, оскільки апелянту був наданий максимальний десятиденний строк, встановений КАС України, на їх усунення. Відтак, апелянту було надано достатньо часу, упродовж якого він мав реальну можливість усунути недоліки його апеляційної скарги, але своїм правом, звертаючись до суду втретє, не скористався.

Відповідно до пункту 4 частини першої статті 299 КАС України суд апеляційної інстанції відмовляє у відкритті апеляційного провадження у справі, якщо скаржником у строк, визначений судом, не подано заяву про поновлення строку на апеляційне оскарження або наведені підстави для поновлення строку на апеляційне оскарження визнані судом неповажними.

Враховуючи вищевикладене, колегія суддів приходить до висновку, що у відкритті апеляційного провадження слід відмовити.

Керуючись ст. ст. 299, ч. 2 ст. 321, ст. 325, ст.ст. 328-331 КАС України, суд,

УХВАЛИВ:

Відмовити у задоволенні клопотання Головного управління ДПС у м. Києві про поновлення строку на апеляційне оскарження та про продовження строку на усунення недоліків зі сплати судового збору.

Відмовити у відкритті апеляційного провадження за апеляційною скаргою Головного управління ДПС у м. Києві на рішення Донецького окружного адміністративного суду від 05 червня 2025 року у справі за адміністративним позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Інтер-Кліма» до Головного управління ДПС у м. Києві, Державної податкової служби України про визнання протиправним і скасування рішення, зобов`язання вчинити певні дії.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддями та може бути оскаржена шляхом подання касаційної скарги безпосередньо до Верховного Суду у порядку та строки, визначені ст.ст. 328-331 КАС України.

Суддя-доповідач О.В. Епель

Судді: О.О. Беспалов

О.В. Карпушова