Справа № 320/7320/22
Суддя: Кониченко О.М.
Дата ухвалення: 2025-12-26 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

Донецький окружний адміністративний суд
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

26 грудня 2025 року Справа№320/7320/22

Донецький окружний адміністративний суд в складі головуючого судді Кониченка Олега Миколайовича розглянувши в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін (письмове провадження) адміністративну справу за позовом

ОСОБА_1

до Міністерства юстиції України

про визнання протиправним та скасування рішення

УСТАНОВИВ:

22.08.2022 року до Київського окружного адміністративного суду звернулась ОСОБА_1 з позовом до Міністерства юстиції України, у якому просила суд визнати протиправним та скасувати рішення Міністерства юстиції України, яке оформлене листом № 36641/3384-9-22/19.1.2 від 16.05.2022, за яким ОСОБА_1 вважається такою, що не пройшла спеціальну перевірку.

Ухвалою Київського окружного адміністративного суду від 30.08.2022 року адміністративну справу №320/7320/22 передано за підсудністю до Окружного адміністративного суду м. Києва.

Ухвалою від 21 жовтня 2022 року Окружного адміністративного суду м. Києва позовна заява ОСОБА_1 була залишена без руху у зв`язку із несплатою судового збору.

Ухвалою Окружного адміністративного суду м. Києва від 15 листопада 2022 року прийнято позовну заяву до розгляду, відкрито провадження в адміністративній справі № 320/7320/22, вирішено здійснювати розгляд справи за правилами порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін.

В обґрунтування своїх позовних вимог позивач посилалась на наступне.

Позивач працювала на різних посадах пов`язаний із виконанням функцій державного реєстратора з 2012 по 2021 рік.

Корюківською міською радою Чернігівської області на адресу відповідача був направлений запит щодо проведення спеціальної перевірки відносно позивача, як державного реєстратора в Державному реєстрі речових прав та був зареєстрований у відповідача 10.01.2022 року.

У липні 2022 року позивач дізналась про отримання Корюківською міською радою Чернігівської області листа - рішення відповідача від 16.05.2022 року, яким раду було повідомлено що відносно позивача, як державного реєстратора застосовувались заходи, пов`язані з тимчасовим блокуванням доступу до Державного реєстру прав 10 наказів «Про задоволення скарги», у відповідності до яких тимчасово був блокований доступ до Державного реєстру прав на різні строки і як слід позивач вважається такою, що не пройшла спеціальну перевірку у Державному реєстрі прав.

Звернула увагу суду що спірне рішення прийнято за межами двомісячного строку встановленого пунктом 8 постанови КМУ № 1125), у ньому відсутнє мотивування у чому саме полягає порушення закону, відповідач допустив оціночне формулювання щодо наявності «обставин, що викликають сумнів у неупередженості, об`єктивності та належній готовності до виконання функцій державного реєстратора», при цьому таких причин не вказав, порушені приписи ст. 41 Конституції України, у позивача під час спеціальної перевірки, не відбирались пояснення, не враховані обставини - проходження перевірки відповідача та отримання відповідного сертифікату, а тому, вважає, що оскаржуване рішення прийнято без урахування принципу пропорційності, є невмотивованим та необґрунтованим.

Посилалась на практику ЄСПЧ.

06 грудня 2022 року від відповідача до суду надійшов відзив на позовну заяву, у якому відповідач просив відмовити у задоволенні позовних вимог.

В обґрунтування своїх заперечень відповідач посилався на частину першу статті 10 Закону України «Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень» (далі - Закон), Наказ Міністерства юстиції України від 29.12.2015 № 2790/5 (в редакції наказу Мін`юсту від 23.12.2020 № 4423/5) (далі - Кваліфікаційні вимоги), абзац другий пункту 4 Порядку забезпечення доступу осіб, уповноважених на здійснення реєстраційних дій до Єдиних та Державних реєстрів, створення та забезпечення функціонування яких належить до компетенції Міністерства юстиції України, затвердженим наказом Міністерства юстиції України від 15.12.2015 № 2586/5 (у редакції наказу Мін`юсту від 02.12.2020 № 4186/5), підпункт 6 пункту 4, Пунктом 8 Порядку № 990, затвердженим постановою Кабінету Міністрів від 21.12.2016 (в редакції постанови КМУ від 23.06.2021 № 663).

Крім того, зазначив наступне - за результатами спеціальної перевірки діяльності державного реєстратора в реєстрах в діях особи виявлено одноразове грубе або неодноразові істотні порушення законів під час проведення реєстраційних дій в реєстрах, а також у разі, коли у Мін`юсту наявні відомості щодо неодноразового застосування до такого державного реєстратора протягом останніх дванадцяти місяців заходів, пов`язаних з тимчасовим блокуванням чи анулюванням доступу до реєстрів, зазначена особа вважається такою, що не пройшла спеціальну перевірку та не може бути призначена на посаду державного реєстратора.

В ході проведення спеціальної перевірки у Державному реєстрі прав було встановлено, що за інформацією, наявною у Міністерстві юстиції України, до державного реєстратора Сосницької селищної ради Сосницького району Чернігівської області Шевченко О.В., протягом останніх дванадцяти місяців неодноразово застосовувались заходи, пов`язані з тимчасовим блокуванням доступу до Державного реєстру прав.

Державному реєстратору Шевченко О.В. не надавався доступ до Єдиного державного реєстру.

Оскільки ОСОБА_1 після призначення на посаду не проводилось жодних реєстраційних дій у Єдиному державному реєстрі, відсутній сам предмет спеціальної перевірки. Відповідно до останньої не застосовується спеціальна перевірка у Єдиному державному реєстрі, як форма контролю, незалежно від того чи перебувала вона на посаді державного реєстратора.

Щодо дотримання строку проведення спеціальної перевірки зазначив, що у зв`язку з військовою агресією російської федерації проти України було тимчасово призупинено роботу Єдиних та Державних реєстрів (у тому числі Державного реєстру прав), створення та забезпечення функціонування яких належить до компетенції Міністерства юстиції України, у зв`язку з чим, було тимчасово припинено здійснення заходів контролю за діяльністю у сфері державної реєстрації, зокрема проведення спеціальних перевірок.

Оскільки до державного реєстратора Сосницької селищної ради Сосницького району Чернігівської області Шевченко О.В., протягом останніх дванадцяти місяців неодноразово застосовувались заходи, пов`язані з тимчасовим блокуванням доступу до Державного реєстру прав, оцінюючи їх ступінь, характер та неодноразовість, враховуючи наявність обставин, що викликають сумнів у неупередженості, об`єктивності та належній готовності до виконання функцій Позивача. Міністерство юстиції України дійшло вірного висновку, що позивач не пройшла спеціальну перевірку у Державному реєстрі прав.

Крім того, від відповідача 06 грудня 2022 року надійшло клопотання про розгляд справи у порядку спрощеного позовного провадження.

13 грудня 2022 року Верховна Рада України прийняла Закон України № 2825-ІХ Про ліквідацію Окружного адміністративного суду міста Києва та утворення Київського міського окружного адміністративного суду (далі Закон № 2825), який набрав чинності 15 грудня 2022 року.

На підставі ст. 1 Закону № 2825 Окружний адміністративний суд міста Києва ліквідований.

Пунктом 2 розділу ІІ Прикінцеві та перехідні положення Закону № 2825 (в редакції Закону України від 16 липня 2024 року № 3863-ІХ Про внесення змін до пункту 2 розділу ІІ Прикінцеві та перехідні положення Закону України Про ліквідацію Окружного адміністративного суду міста Києва та утворення Київського міського окружного адміністративного суду щодо забезпечення розгляду адміністративних справ (далі Закон № 3863), який набрав чинності 26 вересня 2024 року), установлено, що з дня набрання чинності цим Законом Окружний адміністративний суд міста Києва припиняє здійснення правосуддя.

До початку роботи Київського міського окружного адміністративного суду справи, підсудні окружному адміністративному суду, територіальна юрисдикція якого поширюється на місто Київ, розглядаються та вирішуються Київським окружним адміністративним судом, крім випадку, передбаченого абз. 4 цього пункту.

Не розглянуті Окружним адміністративним судом міста Києва адміністративні справи, які були передані до Київського окружного адміністративного суду та розподілені між суддями до набрання чинності Законом № 3863, розглядаються та вирішуються Київським окружним адміністративним судом.

Інші адміністративні справи, які не розглянуті Окружним адміністративним судом міста Києва, у тому числі ті, що передані до Київського окружного адміністративного суду до набрання чинності Законом № 3863, але не розподілені між суддями (крім справ, підсудність яких визначена ч. 1 ст. 27, ч. 3 ст. 276, ст. ст. 289-1, 289-4 Кодексу адміністративного судочинства України), передаються на розгляд та вирішення іншим окружним адміністративним судам України шляхом їх автоматизованого розподілу між цими судами з урахуванням навантаження, за принципом випадковості та відповідно до хронологічного надходження справ у порядку, визначеному Державною судовою адміністрацією України. Справи, підсудність яких визначена ч. 1 ст. 27, ч. 3 ст. 276, ст. ст. 289-1, 289-4 Кодексу адміністративного судочинства України, до початку роботи Київського міського окружного адміністративного суду розглядаються та вирішуються Київським окружним адміністративним судом.

Після початку роботи Київського міського окружного адміністративного суду Київський окружний адміністративний суд та інші окружні адміністративні суди України завершують розгляд та вирішення переданих їм справ.

До початку роботи Київського міського окружного адміністративного суду вирішення процесуальних питань, пов`язаних з виконанням судових рішень у справах, розглянутих Окружним адміністративним судом міста Києва, здійснює Київський окружний адміністративний суд.

На підставі п. 2 розділу ІІ Прикінцеві та перехідні положення Закону № 2825 (в редакції Закону № 3863) проведений автоматизований розподіл адміністративних справ, які не розглянуті Окружним адміністративним судом міста Києва, між окружними адміністративними судами України з урахуванням навантаження, за принципом випадковості та відповідно до хронологічного надходження справ відповідно до Порядку передачі судових справ, нерозглянутих Окружним адміністративним судом міста Києва, затвердженому наказом Державної судової адміністрації України від 16 вересня 2024 року № 399.

За результатами автоматизованого розподілу адміністративних справ, які не розглянуті Окружним адміністративним судом міста Києва, між окружними адміністративними судами України, справа № 320/7320/22 передана на розгляд та вирішення Донецькому окружному адміністративному суду.

Згідно Витягу з протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 05.03.2025 року, справу передано на розгляд судді Кониченку Олегу Миколайовичу.

Ухвалою від 10 березня 2025 року Донецький окружний адміністративний суд прийняв до розгляду адміністративну справу № 320/7320/22 за позовом за позовом ОСОБА_1 до Міністерства юстиції України про визнання протиправним та скасування рішення, призначивши справу до розгляду за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін, розгляд справи розпочати спочатку.

Ухвала про прийняття провадження у справі доставлена до електронного кабінету позивача та відповідача через підсистему «Електронний суд» 11.03.2025 о 19:50.

Відповідно до ч.ч. 1, 2, 6, 8 ст. 18 Кодексу адміністративного судочинства України, у судах функціонує Єдина судова інформаційно-телекомунікаційна система.

Позовні та інші заяви, скарги та інші визначені законом процесуальні документи, що подаються до суду і можуть бути предметом судового розгляду, в порядку їх надходження підлягають обов`язковій реєстрації в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі в день надходження документів.

Адвокати, нотаріуси, приватні виконавці, судові експерти, державні органи та органи місцевого самоврядування, суб`єкти господарювання державного та комунального секторів економіки реєструють офіційні електронні адреси в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі в обов`язковому порядку. Інші особи реєструють свої офіційні електронні адреси в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі в добровільному порядку.

Особи, які зареєстрували офіційні електронні адреси в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі, подають процесуальні та інші документи, письмові та електронні докази, вчиняють інші процесуальні дії в електронній формі виключно за допомогою Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи, з використанням власного електронного цифрового підпису, прирівняного до власноручного підпису відповідно до Закону України "Про електронний цифровий підпис", якщо інше не визначено цим Кодексом.

Особливості використання електронного цифрового підпису в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі визначаються Положенням про Єдину судову інформаційно-телекомунікаційну систему.

Абзацом другим підпункту 15.16 пункту 15 Перехідних положень Кодексу адміністративного судочинства України встановлено, що Єдина судова інформаційно-телекомунікаційна система починає функціонувати через 90 днів з дня опублікування Державною судовою адміністрацію України у газеті Голос України та на веб-порталі судової влади оголошення про створення та забезпечення функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи.

Рішенням Вищої ради правосуддя від 17 серпня 2021 року № 1845/0/15-21 затверджено Положення про порядок функціонування окремих підсистем (модулів) Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи (далі - Положення про ЄСІТС).

В газеті "Голос України" від 04.09.2021 № 168 (7668) Вищою радою правосуддя опубліковано оголошення про початок функціонування трьох таких підсистеми (модулів) ЄСІТС: "Електронний кабінет"; "Електронний суд"; підсистема відеоконференцзв`язку.

З урахуванням статті 253 Цивільного кодексу України підсистеми "Електронний кабінет", "Електронний суд" та підсистема відеоконференцзв`язку офіційно розпочали функціонування 5 жовтня 2021 року.

Відповідно до п. 10 Положення про ЄСІТС, адвокати, нотаріуси, приватні виконавці, судові експерти, державні органи та органи місцевого самоврядування, суб`єкти господарювання державного та комунального секторів економіки реєструють свої офіційні електронні адреси в ЄСІТС в обов`язковому порядку. Інші особи реєструють свої офіційні електронні адреси в ЄСІТС у добровільному порядку.

Пункт 17 Положення про ЄСІТС визначає, що особам, які зареєстрували Електронний кабінет, суд надсилає документи у справах, в яких такі особи беруть участь, в електронній формі шляхом їх надсилання до Електронного кабінету таких осіб або в інший спосіб, передбачений процесуальним законодавством, що не позбавляє їх права отримати копію судового рішення у паперовій формі за окремою заявою.

Відповідно до пункту 25 Положення про ЄСІТС процесуальні та інші документи, пов`язані з розглядом справ у суді, можуть подаватися до суду виключно з використанням підсистеми "Електронний суд".

Відповідно до п. 2 ч. 6 ст. 251 КАС України, днем вручення судового рішення є день отримання судом повідомлення про доставлення копії судового рішення до електронного кабінету особи.

19 грудня 2025 року від позивача до суду надійшло клопотання, відповідно до якого позивач просила розглянути її позовну заяву, оскільки позитивний результат розгляду даної справи дасть їй можливість поновитися на посаду державного реєстратора речових прав на нерухоме майно.

З 12 травня 2025 року по 19 травня 2025 року, 22 серпня 2025 року по 12 вересня 2025 року суддя знаходився у щорічній відпустці, з 22 жовтня 2025 року про 24 жовтня 2025 року суддя знаходився у додатковій відпустці, 21 листопада 2025 року суддя знаходився у відпустці, з 22 листопада 2025 року по 28 листопада 2025 року суддя знаходився у відрядженні.

Щодо розгляду справи за правилами загального позовного провадження.

Своє клопотання відповідач мотивує тим, що питання віднесення справи до категорії справ незначної складності безпосередньо впливає на права Міністерства юстиції України щодо оскарження прийнятого рішення адже у разі ухвалення рішення не на користь Міністерства юстиції України, відповідно до пункту 2 частини 5 статті 328 КАС України судові рішення у справах незначної складності не підлягають касаційному оскарженню, крім випадків, встановлених КАС України.

Дослідивши клопотання відповідача про розгляд справи у порядку загального позовного провадження суд зазначає наступне.

Статтею 1 КАС України визначено, що Кодекс адміністративного судочинства України визначає юрисдикцію та повноваження адміністративних судів, встановлює порядок здійснення судочинства в адміністративних судах.

Частиною 1 ст. 2 КАС України встановлено, що завданням адміністративного судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.

Відповідно до ч.ч. 1-5, п. 10 ч. 6 ст. 12 КАС України, адміністративне судочинство здійснюється за правилами, передбаченими цим Кодексом, у порядку позовного провадження (загального або спрощеного).

Спрощене позовне провадження призначене для розгляду справ незначної складності та інших справ, для яких пріоритетним є швидке вирішення справи.

Загальне позовне провадження призначене для розгляду справ, які через складність або інші обставини недоцільно розглядати у спрощеному позовному провадженні.

Виключно за правилами загального позовного провадження розглядаються справи у спорах:

1) щодо оскарження нормативно-правових актів, за винятком випадків, визначених цим Кодексом;

2) щодо оскарження рішень, дій та бездіяльності суб`єкта владних повноважень, якщо позивачем також заявлено вимоги про відшкодування шкоди, заподіяної такими рішеннями, діями чи бездіяльністю, у сумі, що перевищує п`ятсот розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб;

3) про примусове відчуження земельної ділянки, інших об`єктів нерухомого майна, що на ній розміщені, з мотивів суспільної необхідності;

4) щодо оскарження рішення суб`єкта владних повноважень, на підставі якого ним може бути заявлено вимогу про стягнення грошових коштів у сумі, що перевищує п`ятсот розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб;

5) щодо оскарження рішень Національної комісії з реабілітації у правовідносинах, що виникли на підставі Закону України "Про реабілітацію жертв репресій комуністичного тоталітарного режиму 1917-1991 років";

6) щодо оскарження індивідуальних актів Національного банку України, Фонду гарантування вкладів фізичних осіб, Міністерства фінансів України, Національної комісії з цінних паперів та фондового ринку, рішень Кабінету Міністрів України, визначених частиною першою статті 266-1 цього Кодексу.

Умови, за яких суд має право розглядати справи у загальному або спрощеному позовному провадженні, визначаються цим Кодексом.

Для цілей цього Кодексу справами незначної складності є інші справи, у яких суд дійде висновку про їх незначну складність, за винятком справ, які не можуть бути розглянуті за правилами спрощеного позовного провадження.

Згідно із п. 20 ч. 1 ст. 4 КАС України, адміністративна справа незначної складності (малозначна справа) - це адміністративна справа, у якій характер спірних правовідносин, предмет доказування та склад учасників тощо не вимагають проведення підготовчого провадження та (або) судового засідання для повного та всебічного встановлення її обставин.

Водночас, відповідно до ч.ч. 1-4 ст. 257 КАС України, за правилами спрощеного позовного провадження розглядаються справи незначної складності.

За правилами спрощеного позовного провадження може бути розглянута будь-яка справа, віднесена до юрисдикції адміністративного суду, за винятком справ, зазначених у частині четвертій цієї статті.

При вирішенні питання про розгляд справи за правилами спрощеного або загального позовного провадження суд враховує: значення справи для сторін; обраний позивачем спосіб захисту; категорію та складність справи; обсяг та характер доказів у справі, в тому числі чи потрібно у справі призначати експертизу, викликати свідків тощо; кількість сторін та інших учасників справи; чи становить розгляд справи значний суспільний інтерес; думку сторін щодо необхідності розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження.

За правилами спрощеного позовного провадження не можуть бути розглянуті справи у спорах:

1) щодо оскарження нормативно-правових актів, за винятком випадків, визначених цим Кодексом;

2) щодо оскарження рішень, дій та бездіяльності суб`єкта владних повноважень, якщо позивачем також заявлено вимоги про відшкодування шкоди, заподіяної такими рішеннями, діями чи бездіяльністю, у сумі, що перевищує п`ятсот розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб;

3) про примусове відчуження земельної ділянки, інших об`єктів нерухомого майна, що на ній розміщені, з мотивів суспільної необхідності;

4) щодо оскарження рішення суб`єкта владних повноважень, на підставі якого ним може бути заявлено вимогу про стягнення грошових коштів у сумі, що перевищує п`ятсот розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Виходячи з системного аналізу викладених норм, суд дійшов висновку, що ця справа не віднесена до справ, для яких розгляд у загальному провадженні є обов`язковим, та які не можуть бути розглянути у спрощеному провадженні.

Проаналізувавши обставини спірних правовідносин у розрізі заявлених позивачем позовних вимог, суд дійшов висновку, що означена справа віднесена до справ незначної складності

Водночас, суд вважає за необхідне зазначити наступне.

Законом України Про затвердження Указу Президента України Про введення воєнного стану в Україні від 24 лютого 2022 року N 2102-IX, затверджено Указ Президента України від 24 лютого 2022 року N 64/2022 "Про введення воєнного стану в Україні", згідно якого у зв`язку з військовою агресією Російської Федерації проти України, на підставі пропозиції Ради національної безпеки і оборони України, відповідно до пункту 20 частини першої статті 106 Конституції України, Закону України "Про правовий режим воєнного стану" президент України В. Зеленський постановив ввести в Україні воєнний стан із 05 години 30 хвилин 24 лютого 2022 року строком на 30 діб.

В подальшому воєнний стан неодноразово продовжувався та триває на теперішній час.

Відповідно до ст. 12-2 Закону України Про правовий режим воєнного стану від 12 травня 2015 року № 389-VIII, в умовах правового режиму воєнного стану суди, органи та установи системи правосуддя діють виключно на підставі, в межах повноважень та в спосіб, визначені Конституцією України та законами України.

Відповідно до ст. 3 Конституції України, людина, її життя і здоров`я, честь і гідність, недоторканність і безпека визнаються в Україні найвищою соціальною цінністю.

Рішенням Ради суддів України від 24 лютого 2022 року N 9, з урахуванням положень статті 3 Конституції України про те, що людина, її життя і здоров`я, честь і гідність, недоторканність і безпека визнаються в Україні найвищою соціальною цінністю рекомендовано зборам суддів, головам судів, суддям судів України у випадку загрози життю, здоров`ю та безпеці відвідувачів суду, працівників апарату суду, суддів оперативно приймати рішення про тимчасове зупинення здійснення судочинства певним судом до усунення обставин, які зумовили припинення розгляду справ.

Донецький окружний адміністративний суд розташований в м. Слов`янськ Донецької області.

Згідно з опублікованими Радою суддів України 02.03.2022 Рекомендаціями щодо роботи судів в умовах воєнного стану, судам України рекомендовано за можливості відкладати розгляд справ (за винятком невідкладних судових розглядів) та знімати їх з розгляду, зважати на те, що велика кількість учасників судових процесів не завжди мають змогу подати заяву про відкладення розгляду справи через залучення до функціонування критичної інфраструктури, вступ до лав Збройних сил України, територіальної оборони, добровольчих воєнних формувань та інших форм протидії збройної агресії проти України, або не можуть прибути в суд у зв`язку з небезпекою для життя.

Наказом Міністерства з питань реінтеграції тимчасово окупованих територій України 22 грудня 2022 року № 309 затвердженого Перелік територій, на яких ведуться (велися) бойові дії або тимчасово окупованих Російською Федерацією, який набрав чинності 27 грудня 2022 року (з урахуванням Наказу Міністерства розвитку громад та територій від 28.02.2025 № 376 із змінами та доповненнями).

Згідно означеного Переліку, Слов`янська міська територіальна громада віднесена до територій можливих бойових дій з 24.02.2022 року.

Поряд з цим, Розпорядженням Кабінету Міністрів України від 2 серпня 2022 р. № 679-р Про проведення обов`язкової евакуації населення Донецької області, вирішено провести обов`язкову евакуацію населення Донецької області у безпечні райони Вінницької, Волинської, Житомирської, Закарпатської, Івано-Франківської, Кіровоградської, Львівської, Полтавської, Рівненської, Тернопільської, Хмельницької, Черкаської та Чернівецької областей.

Місто Слов`янськ є прифронтовим містом, бойові дії відбуваються на трьох напрямках до міста.

Місто щоденно та системно обстрілюється ракетними система рзсо, балістичними ракетами, керованими бомбами, ударними БПЛА з відповідними наслідками, що створює суттєву загрозу життю та здоров`ю людей, суд вважає за необхідне зменшити кількість відкритих судових засідань та не проводити їх без нагальної необхідності через неможливість забезпечити безпеку життя та здоров`я відвідувачів та самих працівників суду (відсутність необхідних будівель, технічних споруд).

Згідно ч.ч. 1, 4 ст. 260 КАС України, питання про розгляд справи за правилами спрощеного позовного провадження суд вирішує в ухвалі про відкриття провадження у справі.

В ухвалі про прийняття справи до свого провадження суд ухвалив здійснювати розгляд справи у спрощеному провадженні та без виклику сторін.

Дослідивши заявлене відповідачем клопотання, суд дійшов висновку про залишення його без задоволення.

Розглянувши матеріали справи та всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд встановив наступне.

Позивач, ОСОБА_1 , з 05.04.2012 року по 05.11.2021 року працювала на посадах у сфері державної реєстрації речових прав на нерухоме майно, що підтверджується записами її трудової книжки серії НОМЕР_1 .

Корюківською міською радою Чернігівської області на адресу відповідача був направлений запит щодо проведення спеціальної перевірки щодо позивача, як державного реєстратора в Державному реєстрі речових прав (до матеріалів справи сторонами не наданий) та зареєстрований у відповідача 10.01.2022 року (сторони визнають цей факт).

Відповідачем був розглянутий вказаний запит Корюківської міської ради Чернігівської області від 31.12.2021 № 1738/04-03 (вх. № 3384-9-22 від 10.01.222) щодо проведення спеціальної перевірки діяльності державного реєстратора ОСОБА_1 (далі - запит) у Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно та Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань.

За результатами проведення спеціальної перевірки, листом Міністерства юстиції України від 16.05.2022 № 36641/3384-9-22/19.1.2 було повідомлено Корюківську міську раду Чернігівської області, що ОСОБА_1 вважається такою, що не пройшла спеціальну перевірку у Державному реєстрі прав та зазначено про необхідність проходження тестування на знання законодавства у сфері державної реєстрації юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань.

З посиланням на п. 8 Порядку здійснення Міністерством юстиції контролю за діяльністю у сфері державної реєстрації речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень і державної реєстрації юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань, затвердженим постановою Кабінету Міністрів № 990 від 21.12.2016, відповідачем було зазначено, що у разі коли за результатами спеціальної перевірки діяльності державного реєстратора в реєстрах в діях особи виявлено одноразове грубе або неодноразові істотні порушення законів під час проведення реєстраційних дій в реєстрах, а також у разі, коли у Мін`юсту наявні відомості щодо неодноразового застосування до такого державного реєстратора протягом останніх дванадцяти місяців заходів, пов`язаних з тимчасовим блокуванням чи анулюванням доступу до реєстрів, зазначена особа вважається такою, що не пройшла спеціальну перевірку та не може бути призначена на посаду державного реєстратора.

За даними відповідача щодо державного реєстратора Сосницької селищної ради Сосницького району Чернігівської області Шевченко О.В. протягом останніх дванадцяти місяців неодноразово застосовувались заходи, пов`язані з тимчасовим блокуванням доступу до Державного реєстру прав, а саме:

на підставі наказу від 17.05.2021 № 1725/5 «Про задоволення скарги», тимчасово блоковано доступ до Державного реєстру прав строком на 1 (один) місяць;

на підставі наказу від 29.10.2021 № 3853/5 «Про задоволення скарги», тимчасово блоковано доступ до Державного реєстру прав строком на 3 (три) місяці;

на підставі наказу від 29.10.2021 № 3852/5 «Про задоволення скарги», тимчасово блоковано доступ до Державного реєстру прав строком на 3 (три) місяці;

на підставі наказу від 29.10.2021 № 3857/5 «Про задоволення скарги», тимчасово блоковано доступ до Державного реєстру прав строком на 3 (три) місяці;

на підставі наказу від 29.10.2021 № 3855/5 «Про задоволення скарги», тимчасово блоковано доступ до Державного реєстру прав строком на 3 (три) місяці;

на підставі наказу від 29.10.2021 № 3854/5 «Про задоволення скарги», тимчасово блоковано доступ до Державного реєстру прав строком на 3 (три) місяці;

на підставі наказу від 29.10.2021 № 3856/5 «Про задоволення скарги», тимчасово блоковано доступ до Державного реєстру прав державному реєстратору Шевченко О.В. строком на 3 (три) місяці;

на підставі наказу від 29.10.2021 № 3873/5 «Про задоволення скарги», тимчасово блоковано доступ до Державного реєстру прав строком на 3 (три) місяці;

на підставі наказу від 29.10.2021 № 3878/5 «Про задоволення скарги», тимчасово блоковано доступ до Державного реєстру прав державному реєстратору ОСОБА_1 строком на 3 (три) місяці;

на підставі наказу від 29.10.2021 № 3879/5 «Про задоволення скарги», тимчасово блоковано доступ до Державного реєстру прав державному реєстратору ОСОБА_1 строком на 3 (три) місяці.

Відповідачем був виснуваний наступний висновок: «Зважаючи на неодноразове застосування до державного реєстратора Шевченко О.В протягом останніх дванадцяти місяців заходів, пов`язаних з тимчасовим блокуванням доступу до Державного реєстру прав, враховуючи наявність обставин, що викликають сумнів у неупередженості, об`єктивності та належній готовності до виконання функцій державного реєстратора, ОСОБА_1 вважається такою, що не пройшла спеціальну перевірку у Державному реєстрі прав».

Крім того, відповідачем було зазначено, що згідно з інформацією, наданою листом державного підприємства «Національні інформаційні системи» від 21.01.2022 № 288/14.1-11, державному реєстратору Шевченко О.В. не надавався доступ до Єдиного державного реєстру.

Оскільки ОСОБА_1 після призначення на посаду не проводилось жодних реєстраційних дій у Єдиному державному реєстрі, відсутній сам предмет спеціальної перевірки. Відповідно до останньої не застосовується спеціальна перевірка у Єдиному державному реєстрі, як форма контролю, незалежно від того чи перебувала вона на посаді державного реєстратора.

Звернув увагу про необхідність проходження ОСОБА_1 тестування на знання законодавства у сфері державної реєстрації юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань.

Надаючи оцінку спірним правовідносинам суд встановив наступне.

Відносини, що виникають у сфері державної реєстрації речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень регулюються нормами Закону України «Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень».

Згідно з частиною першою статті 10 Закону, державним реєстратором є, зокрема, громадянин України, який має вищу освіту за спеціальністю правознавство, відповідає кваліфікаційним вимогам, встановленим Міністерством юстиції України, та перебуває у трудових відносинах з суб`єктом державної реєстрації прав.

Кваліфікаційні вимоги до державного реєстратора затверджені наказом Міністерства юстиції України «Про врегулювання відносин, пов`язаних зі статусом державного реєстратора» від 29.12.2015 № 2790/5, зареєстрованим у Міністерстві юстиції України 31.12.2015 за № 1667/28112 (в редакції наказу Мін`юсту від 23.12.2020 № 4423/5) (далі - Кваліфікаційні вимоги).

Згідно з цими вимогами для державних реєстраторів, крім вимог, передбачених Законами України «Про службу в органах місцевого самоврядування», «Про державну службу» та іншими законами України, встановлюються такі вимоги:

стаж роботи у сфері права не менше трьох років або на посаді державного реєстратора чи на іншій посаді, що передбачає виконання функцій державного реєстратора (далі - посада державного реєстратора), не менше одного року;

успішне проходження спеціальної перевірки діяльності державного реєстратора в Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно та Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань в порядку здійснення контролю, визначеному Кабінетом Міністрів України (для осіб, які до призначення на посаду державного реєстратора перебували на посаді державного реєстратора в іншого суб`єкта державної реєстрації).

Згідно з абзацом другим пункту 4 Порядку забезпечення доступу осіб, уповноважених на здійснення реєстраційних дій до Єдиних та Державних реєстрів, створення та забезпечення функціонування яких належить до компетенції Міністерства юстиції України, затвердженим наказом Міністерства юстиції України від 15.12.2015 № 2586/5 (у редакції наказу Мін`юсту від 02.12.2020 № 4186/5) доступ до реєстрів надається користувачу виключно за умови відсутності щодо такого користувача діючих рішень про тимчасове блокування чи анулювання доступу до Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та/або Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань, а також у випадках, передбачених законодавством, за умови успішного проходження ним спеціальної перевірки діяльності державного реєстратора в Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно та/або Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань чи успішного проходження тестування на знання законодавства у сферах державної реєстрації речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень та/або державної реєстрації юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань. Результати спеціальної перевірки та тестування доводяться до адміністратора реєстрів Міністерством юстиції України із зазначенням відомостей, що дозволяють однозначно ідентифікувати особу, яка пройшла спеціальну перевірку або тестування, у тому числі з використанням системи електронного документообігу.

Відповідно до положень частин першої, четвертої статті 37-1 Закону №1952-IV, контроль у сфері державної реєстрації прав здійснюється Міністерством юстиції України, у тому числі шляхом моніторингу реєстраційних дій у Державному реєстрі прав з метою виявлення порушень порядку державної реєстрації прав державними реєстраторами, уповноваженими особами суб`єктів державної реєстрації прав.

Порядок здійснення контролю, проведення камеральних перевірок, під час здійснення контролю та проведення перевірок, критерії, за якими здійснюється моніторинг, критерії, за якими визначається ступінь відповідальності за відповідні порушення, допущені в сфері державної реєстрації, визначаються Кабінетом Міністрів України.

Отже, указаною правовою нормою Міністерство юстиції України наділено владною управлінською функцією щодо здійснення контролю у сфері державної реєстрації прав, у тому числі шляхом моніторингу реєстраційних дій у Державному реєстрі прав з метою виявлення порушень порядку державної реєстрації прав державними реєстраторами, а також визначення ступеню відповідальності за відповідні порушення, допущені в сфері державної реєстрації.

Спеціальна перевірка діяльності державних реєстраторів у реєстрах проводиться Міністерством юстиції України у відповідності до Порядку здійснення Міністерством юстиції контролю за діяльністю у сфері державної реєстрації речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень і державної реєстрації юридичних осіб, фізичних осіб підприємців та громадських формувань, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 21.12.2016 № 990 (у редакції, чинній на момент виникнення спірних правовідносин, далі Порядок № 990).

Підпунктом 6 пункту 4 Порядку № 990 (в редакції постанови КМУ від 23.06.2021 № 663), передбачено, що контроль за діяльністю у сфері державної реєстрації здійснюється в тому числі шляхом проведення спеціальної перевірки діяльності державного реєстратора в реєстрах щодо осіб, які до призначення на посаду державного реєстратора або на іншу посаду, що передбачає виконання функцій державного реєстратора, перебували на посаді державного реєстратора в іншого суб`єкта державної реєстрації.

Пунктом 8 Порядку № 990 (в редакції постанови КМУ від 23.06.2021 № 663), зокрема встановлено, що спеціальна перевірка діяльності державного реєстратора в реєстрах проводиться у строк, що не перевищує двох місяців з дати надходження до Мін`юсту від суб`єкта державної реєстрації, на посаду державного реєстратора, в якому претендує особа, відповідного запиту в паперовій формі, в якому обов`язково зазначаються такі відомості:

прізвище, ім`я та по батькові (у разі наявності) претендента (у разі зміни таких відомостей також зазначаються прізвище, ім`я та по батькові до змін);

серія та номер паспорта громадянина України, відомості про дату та орган, що здійснив видачу паспорта громадянина України;

реєстраційний номер облікової картки платника податків (крім випадків, коли фізична особа через свої релігійні переконання відмовилася від прийняття реєстраційного номера облікової картки платника податків та офіційно повідомила про це відповідному контролюючому органу і має відмітку у паспорті);

найменування суб`єкта державної реєстрації, в якому особа обіймала посаду державного реєстратора;

електронна адреса для офіційного листування з Мін`юстом, зокрема для отримання інформації про результати спеціальної перевірки діяльності державного реєстратора в реєстрах (крім випадку використання суб`єктом державної реєстрації системи електронного документообігу);

реєстр (реєстри), у якому (яких) необхідно провести спеціальну перевірку діяльності державного реєстратора.

У разі відсутності у запиті в повному обсязі відомостей, передбачених цим пунктом, та/або наявності між такими відомостями та документами, доданими до запиту, суперечностей запит суб`єкта державної реєстрації не розглядається та не проводиться спеціальна перевірка діяльності державного реєстратора в реєстрах, про що Мін`юст невідкладно повідомляє суб`єкту державної реєстрації в електронній формі шляхом надсилання листа з використанням системи електронного документообігу чи у разі відсутності такої системи - на електронну адресу, зазначену в запиті. У разі відсутності у суб`єкта державної реєстрації системи електронного документообігу та відсутності у запиті відомостей про електронну адресу для офіційного листування з Мін`юстом повідомлення про залишення запиту суб`єкта державної реєстрації без розгляду та проведення спеціальної перевірки діяльності державного реєстратора в реєстрах здійснюється шляхом надсилання листа в паперовій формі на поштову адресу відповідного суб`єкта. У відповідному листі зазначається вичерпний перелік підстав для залишення запиту суб`єкта державної реєстрації без розгляду та проведення спеціальної перевірки діяльності державного реєстратора в реєстрах.

До запиту додаються засвідчені в установленому порядку копії:

паспорта громадянина України;

документа про присвоєння реєстраційного номера облікової картки платника податків (крім випадків, коли фізична особа через свої релігійні переконання відмовилася від прийняття реєстраційного номера облікової картки платника податків та офіційно повідомила про це відповідному контролюючому органу і має відмітку у паспорті);

документа про освіту;

трудової книжки.

У разі відсутності засвідчених в установленому порядку документів, передбачених цим пунктом, перебіг строку спеціальної перевірки діяльності державного реєстратора в реєстрах зупиняється, про що Мін`юст невідкладно повідомляє суб`єкту державної реєстрації в електронній формі шляхом надсилання листа з використанням системи електронного документообігу чи у разі відсутності такої системи - на електронну адресу, зазначену в запиті. У відповідному листі зазначається вичерпний перелік відсутніх документів.

Перебіг строку спеціальної перевірки діяльності державного реєстратора в реєстрах продовжується з моменту отримання Мін`юстом таких документів з урахуванням часу, що минув до зупинення зазначеного строку.

Спеціальна перевірка діяльності державного реєстратора в реєстрах проводиться шляхом перевірки реєстраційних дій такого реєстратора в реєстрах із застосуванням вибіркового підходу, що охоплює період обіймання посади державного реєстратора не більше двох місяців.

Інформація про результати спеціальної перевірки діяльності державного реєстратора в реєстрах надсилається Мін`юстом до суб`єкта державної реєстрації, який надіслав відповідний запит, в електронній формі з використанням системи електронного документообігу чи у разі відсутності такої системи - на електронну адресу, зазначену в запиті.

У разі коли за результатами спеціальної перевірки діяльності державного реєстратора в реєстрах в діях особи виявлено одноразове грубе або неодноразові істотні порушення законів під час проведення реєстраційних дій в реєстрах, а також у разі, коли у Мін`юсту наявні відомості щодо неодноразового застосування до такого державного реєстратора протягом останніх дванадцяти місяців заходів, пов`язаних з тимчасовим блокуванням чи анулюванням доступу до реєстрів, зазначена особа вважається такою, що не пройшла спеціальну перевірку та не може бути призначена на посаду державного реєстратора.

У разі виявлення в діях особи порушень порядку проведення реєстраційних дій, які пов`язані з неправильним застосування програмних засобів ведення реєстрів та/або інших порушень, які не впливають на права та/або обов`язки відповідних суб`єктів правовідносин, особа може бути визнана такою, що пройшла спеціальну перевірку, за умови підвищення кваліфікації у строки, визначені Мін`юстом.

Інформація про результати спеціальної перевірки діяльності державного реєстратора в реєстрах надсилається Мін`юстом до суб`єкта державної реєстрації, який надіслав відповідний запит, в електронній формі з використанням системи електронного документообігу чи у разі відсутності такої системи - на електронну адресу, зазначену в запиті.

У відповідності до пп. 22-33 Порядку № 990 визначено, що тестування на знання законодавства у сфері державної реєстрації проводиться Мін`юстом у разі надходження від суб`єкта державної реєстрації, на посаду державного реєстратора в якому претендує особа, відповідного запиту в паперовій формі, в якому зазначаються такі відомості:

прізвище, ім`я та по батькові (у разі наявності) претендента (у разі зміни таких відомостей також зазначаються прізвище, ім`я та по батькові до зміни);

серія та номер паспорта громадянина України, відомості про дату видачі та орган, що здійснив видачу паспорта громадянина України;

реєстраційний номер облікової картки платника податків (крім випадків, коли фізична особа через свої релігійні переконання відмовилася від прийняття реєстраційного номера облікової картки платника податків та офіційно повідомила про це відповідному контролюючому органу і має відмітку у паспорті);

електронна адреса для офіційного листування з Мін`юстом;

сфера державної реєстрації для проходження тестування на знання законодавства у

До запиту додаються засвідчені в установленому порядку копії:

паспорта громадянина України;

документа про присвоєння реєстраційного номера облікової картки платника податків (крім випадків, коли фізична особа через свої релігійні переконання відмовилася від прийняття реєстраційного номера облікової картки платника податків та офіційно повідомила про це відповідному контролюючому органу і має відмітку у паспорті);

документа про освіту;

трудової книжки.

Мін`юст протягом місяця з моменту надходження запиту на проведення тестування на знання законодавства у сфері державної реєстрації перевіряє дотримання суб`єктом державної реєстрації вимог пункту 22 цього Порядку у разі відсутності суперечностей між відомостями, зазначеними у запиті, та доданими до нього документами.

У разі відсутності у запиті в повному обсязі відомостей, передбачених пунктом 22 цього Порядку, та/або наявності між такими відомостями та документами, доданими до запиту, суперечностей запит суб`єкта державної реєстрації не розглядається та не проводиться тестування на знання законодавства у сфері державної реєстрації, про що Мін`юст у строк, визначений абзацом першим цього пункту, повідомляє суб`єкту державної реєстрації в електронній формі шляхом надсилання листа з використанням системи електронного документообігу чи у разі відсутності такої системи - на електронну адресу, зазначену в запиті. У разі відсутності у суб`єкта державної реєстрації системи електронного документообігу та відсутності у запиті відомостей про електронну адресу для офіційного листування з Мін`юстом повідомлення про залишення запиту суб`єкта державної реєстрації без розгляду та проведення тестування на знання законодавства у сфері державної реєстрації здійснюється шляхом надсилання листа в паперовій формі на поштову адресу відповідного суб`єкта. У відповідному листі зазначається вичерпний перелік підстав для залишення запиту суб`єкта державної реєстрації без розгляду та проведення тестування на знання законодавства у сфері державної реєстрації.

Дата, час і місце проведення тестування на знання законодавства у сфері державної реєстрації визначається за рішенням Мін`юсту.

Повідомлення про дату, час та місце проведення тестування на знання законодавства у сфері державної реєстрації, а також прізвище, ім`я та по батькові осіб, які запрошуються на таке тестування, розміщуються на офіційному веб-сайті Мін`юсту не пізніше ніж за сім календарних днів до дня його проведення.

Для забезпечення прозорості проведення тестування на знання законодавства у сфері державної реєстрації здійснюється відеофіксація процедури тестування.

Тестування на знання законодавства у сфері державної реєстрації проводиться у присутності не менш як двох посадових осіб Мін`юсту.

Перелік тестових питань на знання законодавства у сфері державної реєстрації та варіанти відповідей (із зазначенням правильної відповіді) розробляються Мін`юстом. Зразок тестового питання на знання законодавства у сфері державної реєстрації розміщується на офіційному веб-сайті Мін`юсту.

Проведення тестування на знання законодавства у сфері державної реєстрації та визначення його результатів здійснюються за допомогою програмного забезпечення, адміністрування якого здійснюється адміністратором єдиних та державних реєстрів, створення та забезпечення функціонування яких належить до компетенції Мін`юсту.

Перед проходженням тестування на знання законодавства у сфері державної реєстрації особа, яка має намір проходити відповідне тестування, пред`являє паспорт громадянина України.

Під час проведення тестування на знання законодавства у сфері державної реєстрації особам, що проходять тестування, забороняється користуватися додатковими електронними приладами, підручниками, навчальними посібниками, іншими матеріалами, а також спілкуватися один з одним.

У разі порушення зазначених вимог особа, що проходить тестування на знання законодавства у сфері державної реєстрації, відсторонюється від подальшого його проходження, про що складається відповідний акт, який підписується посадовими особами Мін`юсту, у присутності яких проходить тестування.

Відсторонена особа вважається такою, що не пройшла тестування на знання законодавства у сфері державної реєстрації.

Під час проведення тестування на знання законодавства у сфері державної реєстрації для кожної особи автоматично обирається питання з переліку тестових питань. Одне тестове завдання включає сто тестових питань. Кожне питання передбачає чотири варіанти відповіді, один з яких є правильним.

Тестування на знання законодавства у сфері державної реєстрації проводиться в цілому у сфері державної реєстрації або окремо у сфері державної реєстрації речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень чи у сфері державної реєстрації юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань.

Загальний час для проведення тестування на знання законодавства у сфері державної реєстрації повинен становити не більше двох годин.

Після закінчення особою проходження тестування на знання законодавства у сфері державної реєстрації або після закінчення часу, відведеного для його проведення, здійснюється автоматичне визначення результатів такого тестування за допомогою програмного забезпечення.

За результатами тестування на знання законодавства у сфері державної реєстрації формується звіт, який підписується особою, що проходила таке тестування, та посадовими особами Мін`юсту, у присутності яких проходило відповідне тестування.

У разі відмови особи, що проходила тестування на знання законодавства у сфері державної реєстрації, підписувати звіт за результатами тестування відомості про це зазначаються у відповідному звіті.

За результатами тестування на знання законодавства у сфері державної реєстрації виставляються такі бали:

2 бали - особам, які відповіли правильно на 86 питань тестового завдання і більше;

1 бал - особам, які відповіли правильно на 75-85 питань тестового завдання;

0 балів - особам, які відповіли правильно на 74 і менше питань тестового завдання.

Особи, які за результатами тестування на знання законодавства у сфері державної реєстрації набрали 0 балів, вважаються такими, що не пройшли тестування та не можуть бути допущені до призначення на посаду державного реєстратора або виконувати функції державного реєстратора, а також таким особам не може бути надано доступ до реєстрів.

Особи, які набрали 1 або 2 бали, вважаються такими, що пройшли тестування на знання законодавства у сфері державної реєстрації.

Суб`єкт державної реєстрації може повторно подавати запит для проходження тестування на знання законодавства у сфері державної реєстрації щодо осіб, які його не пройшли.

Інформація про результати тестування на знання законодавства у сфері державної реєстрації розміщується на офіційному веб-сайті Мін`юсту та надсилається Мін`юстом до технічного адміністратора реєстрів не пізніше п`яти робочих днів після завершення відповідного тестування.

Пунктом 34 Порядку № 990 визначено, що Рішення, дії або бездіяльність Мін`юсту під час здійснення контролю за діяльністю у сфері державної реєстрації можуть бути оскаржені до суду.

У разі скасування судом рішення Мін`юсту за результатами проведення спеціальної перевірки діяльності державного реєстратора в реєстрах тестування на знання законодавства у сфері державної реєстрації Мін`юст забезпечує повторне проведення таких перевірок/тестування відповідно до цього Порядку.

Повторна спеціальна перевірка діяльності державного реєстратора в реєстрах проводиться шляхом перевірки реєстраційних дій такого реєстратора в реєстрах із застосуванням вибіркового підходу, що охоплює інший період, ніж той, що вже перевірявся.

Доказів того, що від суб`єкта державної реєстрації, на посаду державного реєстратора в якому претендує особа, надійшов відповідний запит в паперовій формі щодо тестування на знання законодавства у сфері державної реєстрації та який проводиться Мін`юстом у разі надходження, сторонами до суду не надано.

Докази того, що позивач була допущена до тестування на знання законодавства у сфері державної реєстрації і пройшла зазначене тестування з отриманням відповідних даних, у суду відсутні.

Суд зауважує, що успішне проходження спеціальної перевірки діяльності державного реєстратора є кваліфікаційною вимогою до державного реєстратора, з якою пов`язана можливість зайняття посади державного реєстратора або перебування на цій посаді.

Так, відповідачем у оспорюваному рішенні було встановлено, що до позивача десять разів застосовувались заходи тимчасового блокування доступу до державного реєстру прав - 17.05.2021, 29.10.2021 року, тобто таких які відбулись протягом останніх дванадцяти місяців заходів пов`язаних з тимчасовим блокуванням чи анулюванням доступу до реєстрів.

Наявність таких порушень виключає можливість проходження спеціальної перевірки.

Позивач наголошує, що рішення відповідача є протиправним, оскільки відповідачем порушений двомісячний строк проведення перевірки.

Як вже наголошував суд у цьому рішенні, 24 лютого 2022 року відбулось повномасштабне вторгнення росії на територію України, оголошено військовий стан і бойові дії станом на 26 грудня 2025 року до сих пір продовжуються.

У оспорюваному рішенні зазначено, що відповідач отримав запит щодо проведення спеціальної перевірки 10 січня 2022 року, тобто строк спеціальної перевірки мав закінчитись 10 березня 2022 року.

Наказом Міністерства з питань реінтеграції тимчасово окупованих територій України 22 грудня 2022 року № 309 затвердженого Перелік територій, на яких ведуться (велися) бойові дії або тимчасово окупованих Російською Федерацією, який набрав чинності 27 грудня 2022 року (з урахуванням Наказу Міністерства розвитку громад та територій від 28.02.2025 № 376 із змінами та доповненнями).

Згідно до зазначеної в означеному наказі: код території UA0093317, вся територія міста Києва з період з 24.02.2022 по 30.04.2022 включно, віднесені до території активних бойових дій.

Тобто відповідач об`єктивно не міг виконати покладені на нього функції, внаслідок активних бойових дій.

Щодо доводів позивача відносно відсутності складу дисциплінарного проступку і як слід не зазначення в чому полягає порушення закону на оціночних формулювань, то суд зазначає, що до обов`язків відповідача було віднесено тільки встановлення факту чи застосовувались заходи тимчасового блокування доступу до державного реєстру прав або інших реєстрів відносно позивача протягом 12 місяців, а не встановлення підстав та обставин (склад дисциплінарного проступку) для застосування до позивача заходів тимчасового блокування.

Щодо посилання позивача на ст. 41 Конституції та практику ЄСПЧ, то суд зазначає, що відповідачем не обмежувалось право позивача на працю, кар`єру, тощо - оскільки вимоги про проходження спеціальної перевірки та можливість позивача зайняти посаду державного реєстратора повинні відповідати умовам зайняття такої посади, які визначені законодавством України та на які є посилання у цьому судовому рішенні.

Щодо не відібрання у позивача пояснень, обставин проходження перевірки та отримання відповідного сертифікату.

То відібрання у позивача будь-яких пояснень не передбачене самою процедурою у випадку виявлення фактів застосування тимчасових заходів.

Щодо отримання сертифікату, то суд зазначає, що відповідно до підпункту 7 пункту 4 Порядку здійснення Міністерством юстиції контролю за діяльністю у сфері державної реєстрації здійснюється проведення тестування на знання законодавства у сфері державної реєстрації осіб, які мають намір виконувати функції державного реєстратора та не перебували на посаді державного реєстратора у певного суб`єкта державної реєстрації.

Доказів звернення щодо проведення тестування на знання законодавства у сфері державної реєстрації осіб сторонами до суду не надано, про що зазначено вище у цьому рішенні.

За даними оскаржуваного акту державному реєстратору Шевченко О.В. не надавався доступ до Єдиного державного реєстру. Доказів того, що після призначення позивача на посаду проводилось реєстраційні дій у Єдиному державному реєстрі сторонами суду не надано, тому відсутній сам предмет спеціальної перевірки. Відповідно до останньої не застосовується спеціальна перевірка у Єдиному державному реєстрі, як форма контролю, незалежно від того чи перебувала вона на посаді державного реєстратора.

З огляду на викладене у задоволені адміністративного позову позивача повинно бути відмовлено, оскільки судом не встановлено, що відповідач, як суб`єкт владних повноважень діяв не у спосіб та у межах повноважень наданих йому законами України та законодавством України.

У відповідності до ст. 139 КАС України, підстави для розподілу судових витрат у суду відсутні.

Керуючись Конституцією України, Кодексом адміністративного судочинства України, суд

УХВАЛИВ:

Відмовити у задоволенні адміністративного позову ОСОБА_1 до Міністерства юстиції України про визнання протиправним та скасувати рішення Міністерства юстиції України, яке оформлене листом № 36641/3384-9-22/19.1.2 від 16.05.2022.

Рішення складено та підписано 26 грудня 2025 року.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення безпосередньо до Шостого апеляційного адміністративного суду.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Текст рішення розміщений в Єдиному державному реєстрі судових рішень (веб-адреса сторінки: http://www.reyestr.court.gov.ua/).

Суддя О.М. Кониченко