Справа № 160/36516/25
Суддя: Олійник Віктор Миколайович
Дата ухвалення: 2025-12-25 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД РІШЕННЯ ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
Дніпропетровський окружний адміністративний суд у складі:
головуючого суддіОлійника В. М.
за участі секретаря судового засіданняВасіної Н.В.
представник позивача Олійник Д.С.
розглянувши у відкритому судовому засіданні у місті Дніпрі адміністративну справу за заявою Головного управління ДПС у Дніпропетровській області до публічного акціонерного товариства «Свемон-Дніпро» про зупинення видаткових операцій на рахунках платника податків,-
23.12.2025 року до Дніпропетровського окружного адміністративного суду надійшла заява Головного управління ДПС у Дніпропетровській області до публічного акціонерного товариства «Свемон-Дніпро», в якій заявник просить суд:
В обґрунтування заяви представник зазначив, що в інтегрованих картках платника податків ПАТ «Свемон-Дніпро» обліковується податковий борг на загальну суму 3 128 238,52 грн.
З урахуванням вимог статей 56, 57 Податкового кодексу України, у зв`язку з несплатою ПАТ «Свемон-Дніпро» у встановлені строки нарахованих сум, грошові зобов`язання набули статусу податкового боргу.
Відповідно до статті 59 Податкового кодексу України, у зв`язку із несплатою до бюджету сум податкового боргу по ПАТ «Свемон-Дніпро» була сформована податкова вимога від 01.10.2013 №300-15, яка була направлена на адресу платника податків.
У зв`язку з чим, з урахуванням перешкоджання платником податків виконанню повноважень податковим керуючим, вбачається необхідність зупинення видаткових операцій на рахунках ПАТ «Свемон-Дніпро», а тому представник Головного управління ДПС у Дніпропетровській області звернувся до суду з цією заявою.
Справу розглядати з урахуванням особливостей, встановлених для розгляду окремих категорій термінових справ, за участю органу доходів і зборів, що її вніс, та платника податків, стосовно якого її внесено.
Здійснювати розгляд адміністративної справи одноособово суддею В.М. Олійником.
Встановити публічному акціонерному товариству «Свемон-Дніпро» строк до 16:30 год. 24 грудня 2025 року для подання до суду відзиву та документів на його обґрунтування.
23.12.2025 року публічним акціонерним товариством «Свемон-Дніпро» ухвалу про відкриття провадження по справі та примірник заяви з додатками не отримано, документ повернуто (не доставлено) з повідомлення про помилку, що підтверджується довідкою з системи "Електронний суд", яка міститься в матеріалах справи.
Оскільки документів відповідачем не отримано, повідомлення здійснювалося за допомогою засобів мобільного зв`язку з відкритих джерел (056-776-79-33, 056-776-79-34, 056-776-79-35, 056-776-55-26).
Проте, за зазначеними номерами здійснювалося повідомлення "невірно набраний номер", що підтверджується телефонограмою складеною 23.12.2025 року.
Крім того, з метою належного повідомлення відповідача, на офіційному веб-сайті Дніпропетровського окружного адміністративного суду зроблено оголошення про виклик до суду публічного акціонерного товариства «Свемон-Дніпро» на 24.12.2025 року об 17:00.
Протягом часу до 16:30 24.12.2025 року, який визначеного в ухвалі про відкриття провадження, представник публічного акціонерного товариства «Свемон-Дніпро» відзиву на заяву не надав, з заявами та клопотаннями на адресу суду не звертався.
У судове засідання 24.12.2025 року об 17:00 прибув представник позивача, додатково запевнивши суд, що контролюючому органу невідомо інших засобів зв`язку з публічним акціонерним товариством «Свемон-Дніпро», окрім тих, що зазначені в поданій заяві.
У судовому засідання представника позивача повідомлено, що у зв`язку з неявкою представника відповідача розгляд заяви відкладено на 25.12.2025 року об 11:50, що документально підтверджується розпискою про отримання, яка міститься в матеріалах справи.
Оскільки повістку про виклик відповідачем не отримано, останнього було повідомлено про розгляд заяви за допомогою засобів мобільного зв`язку з відкритих джерел (056-776-79-33, 056-776-79-34, 056-776-79-35, 056-776-55-26).
Проте, за зазначеними номерами здійснювалося повідомлення "невірно набраний номер", що підтверджується телефонограмою складеною 24.12.2025 року.
Крім того, з метою належного повідомлення відповідача, на офіційному веб-сайті Дніпропетровського окружного адміністративного суду зроблено оголошення про виклик до суду публічного акціонерного товариства «Свемон-Дніпро» на 25.12.2025 року об 11:50.
У судове засідання 25.12.2025 року об 11:50 прибув представник позивача, підтримавши вимоги викладені в заяві, просив задовольнити заяву та ухвалити рішення про зупинення видаткових операцій на рахунках публічного акціонерного товариства «Свемон-Дніпро».
Згідно з частинами 2 та 3 статті 268 Кодексу адміністративного судочинства України учасник справи вважається повідомленим належним чином про дату, час та місце розгляду справи, визначеної частиною 1 цієї статті, з моменту направлення такого повідомлення працівником суду, про що останній робить відмітку у матеріалах справи, та (або) з моменту оприлюднення судом на веб-порталі судової влади України відповідної ухвали про відкриття провадження у справі, дату, час та місце судового розгляду. Неприбуття у судове засідання учасника справи, повідомленого відповідно до положень цієї статті, не перешкоджає розгляду справи у судах першої та апеляційної інстанцій.
Таким чином, ПАТ «Свемон-Дніпро» належним чином повідомлене про розгляд заяви Дніпропетровським окружним адміністративним судом, однак, протягом строку, визначеного в ухвалі про відкриття провадження, відзиву на заяву на адресу суду відповідач не надав.
Відповідно до частини 4 статті 159 Кодексу адміністративного судочинства України, подання заяв по суті справи є правом учасників справи. Неподання суб`єктом владних повноважень відзиву на позов без поважних причин може бути кваліфіковано судом як визнання позову.
Відповідно до частини 6 статті 162 Кодексу адміністративного судочинства України, у разі ненадання відповідачем відзиву у встановлений судом строк без поважних причин суд вирішує справу за наявними матеріалами.
Заслухавши пояснення представника позивача, дослідивши письмові докази, наявні в матеріалах справи в їх сукупності, проаналізувавши норми чинного законодавства України, суд встановив наступні обставини.
В інтегрованих картках платника податків ПАТ «Свемон-Дніпро» обліковується податковий борг на загальну суму 3 128 238,52 грн., а саме:
- з податку на додану вартість (код БК 14060100) у розмірі 2 242 018,73 грн.;
- з податку на прибуток підприємств (код БК 11021000) у розмірі 821 053,05 грн.;
- з рентної плати за спецвикористання води (крім рентної плати за спецвикористання води водних об`єктів місцевого значення (код БК 13020100) у розмірі 12 385,74 грн.;
- з земельного податку з юридичних осіб (код БК 18010500) у розмірі 52 781,00 грн.
З урахуванням вимог статей 56, 57 Податкового кодексу України, у зв`язку з несплатою ПАТ «Свемон-Дніпро» у встановлені строки нарахованих сум, грошові зобов`язання набули статусу податкового боргу.
Відповідно до статті 59 Податкового кодексу України, у зв`язку із несплатою до бюджету сум податкового боргу по ПАТ «Свемон-Дніпро» була сформована податкова вимога від 01.10.2013 №300-15, яка була направлена на адресу платника податків.
Податкову заставу зареєстровано в Державному реєстрі обтяжень рухомого майна за №31198328.
Об`єктом обтяження є майно платника податків згідно акту опису майна від 04.03.2024 №153576/04-13-05-10.
На перевірку направлено ОСОБА_1 , яка відповідно до наказу ГУ ДПС у Дніпропетровській області від 05.03.2024 року №181, призначена податковим керуючим ПАТ «Свемон-Дніпро».
Крім того, повідомлено про необхідність надання податковому керуючому документів бухгалтерського та податкового обліку щодо майна, яке перебуває у податковій заставі, будь-яку іншу інформацію щодо його руху та стану збереження, а також забезпечити проведення візуального контролю наявності такого майна.
За результатами виходу податкового керуючого складено Акт відсутності за місцезнаходженням від 22.12.2025, встановлено, що за вказаною адресою розташована триповерхова будівля. У будівлі знаходяться приміщення, які передаються в орендне користування різними підприємствами. У період з 16 годин 00 хвилин під час встановлення місцезнаходження ПАТ «Свемон-Дніпро» виявлено, що адміністратор будівлі повідомила податковому керуючому про те, що не знає і не бачила ніколи керівника ПАТ «Свемон-Дніпро» Бріко Романа Івановича, місцезнаходження посадових осіб підприємства їй невідоме. А отже, за наявними даними, фактичне розміщення підприємства ПАТ «Свемон-Дніпро» у приміщеннях будівлі не підтверджено.
- недопущення на територію платника податків для здійснення перевірки стану збереження майна, що перебуває у податковій заставі;
- незабезпечення за вимогою податкового керуючого безперешкодного доступу до огляду заставного майна.
У зв`язку з цим, з урахуванням перешкоджання платником податків виконанню повноважень податковим керуючим, вбачається необхідність зупинення видаткових операцій на рахунках ПАТ «Свемон-Дніпро», а тому представник ГУ ДПС звернувся до суду з заявою.
Вирішуючи позовні вимоги по суті, суд виходить з наступного.
Відповідно до статті 67 Конституції України кожен зобов`язаний сплачувати податки і збори в порядку і розмірах, встановлених законами.
Згідно з підпунктом 14.1.155 пункту 14.1 статті 14 Податкового кодексу України податкова застава - спосіб забезпечення сплати платником податків грошового зобов`язання та пені, не сплачених таким платником у строк, визначений цим Кодексом. Податкова застава виникає на підставах, встановлених цим Кодексом. У разі невиконання платником податків грошового зобов`язання, забезпеченого податковою заставою, орган стягнення у порядку, визначеному цим Кодексом, звертає стягнення на майно такого платника, що є предметом податкової застави.
Відповідно до підпункту 14.1.156 пункту 14.1 статті 14 Податкового кодексу України податкове зобов`язання - сума коштів, яку платник податків, у тому числі податковий агент, повинен сплатити до відповідного бюджету як податок або збір на підставі, в порядку та строки, визначені податковим законодавством (у тому числі сума коштів, визначена платником податків у податковому векселі та не сплачена в установлений законом строк).
Згідно з підпунктом 14.1.175 пункту 14.1 статті 14 Податкового кодексу України податковий борг - сума узгодженого грошового зобов`язання, не сплаченого платником податків у встановлений цим Кодексом строк, та непогашеної пені, нарахованої у порядку, визначеному цим Кодексом.
Відповідно до підпункту 16.1.4 пункту 16.1 статті 16 Податкового кодексу України платник податків зобов`язаний сплачувати податки та збори в установлені строки.
Судом встановлено, що в інтегрованих картках платника податків ПАТ «Свемон-Дніпро» обліковується податковий борг на загальну суму 3 128 238,52 грн.
Відповідно до пункту 54.1 статті 54 Податкового кодексу України крім випадків, передбачених податковим законодавством, платник податків самостійно обчислює суму податкового та/або грошового зобов`язання та/або пені, яку зазначає у податковій (митній) декларації або уточнюючому розрахунку, що подається контролюючому органу у строки, встановлені цим Кодексом.
Згідно пункту 57.1 статті 57 Податкового кодексу України платник податків зобов`язаний самостійно сплатити суму податкового зобов`язання, зазначену у поданій ним податковій декларації, протягом 10 календарних днів, що настають за останнім днем відповідного граничного строку, передбаченого цим Кодексом для подання податкової декларації, крім випадків, встановлених цим Кодексом.
Відповідно до пункту 57.3 статті 57 Податкового кодексу України у разі визначення грошового зобов`язання контролюючим органом за підставами, зазначеними у підпунктах 54.3.1 - 54.3.6 пункту 54.3 статті 54 Кодексу, платник податків зобов`язаний сплатити нараховану суму грошового зобов`язання протягом 10 робочих днів, що настають за днем отримання податкового повідомлення-рішення, крім випадків, коли протягом такого строку такий платник податків розпочинає процедуру оскарження рішення контролюючого органу.
Згідно пункту 59.1 статті 59 Податкового кодексу України у разі коли платник податків не сплачує узгодженої суми грошового зобов`язання в установлені законодавством строки, контролюючий орган надсилає (вручає) йому податкову вимогу в порядку, визначеному для надсилання (вручення) податкового повідомлення-рішення.
Відповідно до пункту 59.3 статті 59 Податкового кодексу України податкова вимога разом з детальним розрахунком суми податкового боргу надсилається не раніше першого робочого дня після закінчення граничного строку сплати суми грошового зобов`язання.
Податкова вимога повинна містити відомості про факт виникнення грошового зобов`язання та права податкової застави, розмір податкового боргу, який забезпечується податковою заставою, обов`язок погасити податковий борг та можливі наслідки його непогашення в установлений строк, попередження про опис активів, які відповідно до законодавства можуть бути предметом податкової застави, а також про можливі дату та час проведення публічних торгів з їх продажу.
Відповідно до пункту 59.4 статті 59 Податкового кодексу України податкова вимога надсилається (вручається) також платникам податків, які самостійно подали податкові декларації, але не погасили суми податкових зобов`язань у встановлені цим Кодексом строки, без попереднього надсилання (вручення) податкового повідомлення-рішення.
Відповідно до статті 59 Податкового кодексу України у зв`язку із несплатою до бюджету сум податкового боргу по ПАТ «Свемон-Дніпро» була сформована податкова вимога від 01.10.2013 №300-15, яка була направлена на адресу платника податків.
Відповідно до пункту 88.1 статті 88 Податкового кодексу України з метою забезпечення виконання платником податків своїх обов`язків, визначених цим Кодексом, майно платника податків, який має податковий борг, передається у податкову заставу.
Згідно підпункту 89.1.1 пункту 89.1 статті 89 Податкового кодексу України право податкової застави виникає у разі несплати у строки, встановлені цим Кодексом, суми грошового зобов`язання, самостійно визначеної платником податків у податковій декларації, з дня, що настає за останнім днем зазначеного строку.
Право податкової застави виникає також у разі несплати у строки, встановлені цим Кодексом, суми грошового зобов`язання, самостійно визначеної платником податків у податковій декларації, з дня, що настає за останнім днем зазначеного строку (підпункт 89.1.1 пункту 89.1 статті 89 Податкового кодексу України).
Відповідно до пункту 89.3 статті 89 Податкового кодексу України майно, на яке поширюється право податкової застави, оформлюється актом опису.
До акта опису включається ліквідне майно, яке можливо використати як джерело погашення податкового боргу.
Опис майна у податкову заставу здійснюється на підставі рішення керівника органу державної податкової служби, яке пред`являється платнику податків, що має податковий борг.
Акт опису майна, на яке поширюється право податкової застави, складається податковим керуючим у порядку та за формою, що затверджені центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну податкову і митну політику.
Відмова платника податків від підписання акта опису майна, на яке поширюється право податкової застави, не звільняє такого платника податків від поширення права податкової застави на описане майно. У такому випадку опис здійснюється у присутності не менш як двох понятих.
Податкову заставу зареєстровано в Державному реєстрі обтяжень рухомого майна за №31198328.
Об`єктом обтяження є майно платника податків згідно акту опису майна від 04.03.2024 №153576/04-13-05-10.
Згідно пункту 89.4 статті 89 Податкового кодексу України у разі якщо платник податків не допускає податкового керуючого для здійснення опису майна такого платника податків у податкову заставу та/або не подає документів, необхідних для такого опису, податковий керуючий складає акт відмови платника податків від опису майна у податкову заставу.
Контролюючий орган звертається до суду щодо зупинення видаткових операцій на рахунках/електронних гаманцях платника податків, заборону відчуження таким платником податків майна та зобов`язання такого платника податків допустити податкового керуючого для опису майна у податкову заставу.
Зупинення видаткових операцій на рахунках/електронних гаманцях платника податків та заборона відчуження таким платником податків майна діють до дня складення акта опису майна платника податків у податкову заставу податковим керуючим або акта про відсутність майна, що може бути описано у податкову заставу, або погашення податкового боргу в повному обсязі. Податковий керуючий не пізніше робочого дня, що настає за днем складення цих актів, зобов`язаний надіслати банкам, іншим фінансовим установам, небанківським надавачам платіжних послуг, емітентам електронних грошей, а також платнику податків рішення про складення актів, яке є підставою для поновлення видаткових операцій та скасування заборони на відчуження майна.
Відповідно до пункту 91.4 статті 91 Податкового кодексу України у разі якщо платник податків, що має податковий борг, перешкоджає виконанню податковим керуючим повноважень, визначених цим Кодексом, такий податковий керуючий складає акт про перешкоджання платником податків виконанню таких повноважень у порядку та за формою, що встановлюються центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну фінансову політику.
Контролюючий орган звертається до суду щодо зупинення видаткових операцій на рахунках платника податків та зобов`язання такого платника податків виконати законні вимоги податкового керуючого, передбачені цим Кодексом.
Строк, на який можуть бути зупинені видаткові операції, визначається судом, але не більше двох місяців (абзац 2 пункту 91.4 статті 94 Податкового кодексу України).
Зупинення видаткових операцій на рахунках платника податків може бути достроково скасовано за рішенням податкового керуючого або суду (абзац 3 пункту 91.4 статті 94 Податкового кодексу України).
Таким чином, Податковим кодексом України передбачено такі передумови для звернення контролюючого органу до суду з заявою щодо зупинення видаткових операцій на рахунках платника податків:
1) не допуск платником податків податкового керуючого для здійснення опису майна такого платника податків у податкову заставу та/або не подання документів, необхідних для такого опису. У такому випадку податковий керуючий складає акт відмови платника податків від опису майна у податкову заставу;
2) перешкоджання платником податків, що має податковий борг, виконанню податковим керуючим повноважень, визначених цим Кодексом. У такому випадку податковий керуючий складає акт про перешкоджання платником податків виконанню таких повноважень.
Судом встановлено, за результатами виїзду податковою керуючою Наталією Козловською складено акт «Про перешкоджання платником податків виконанню повноважень податковим керуючим» від 22.12.2025 року та встановлено:
- недопущення на територію платника податків для здійснення перевірки стану збереження майна, що перебуває у податковій заставі;
- незабезпечення за вимогою податкового керуючого безперешкодного доступу до огляду заставного майна.
Відповідно до частин 1, 2 статті 59 Закону України «Про банки і банківську діяльність» арешт на майно банку (крім коштів, що знаходяться на кореспондентських рахунках банку), арешт на кошти та інші цінності юридичних або фізичних осіб, що знаходяться в банку, здійснюються виключно за постановою державного виконавця, приватного виконавця або за рішенням суду про стягнення коштів або про накладення арешту в порядку, встановленому законом. Зняття арешту з майна та коштів здійснюється за постановою державного виконавця, приватного виконавця або за рішенням суду.
Зупинення видаткових операцій за рахунками юридичних або фізичних осіб здійснюється в разі накладення арешту відповідно до частини першої цієї статті, а також в інших випадках, передбачених договором, Законом України «Про запобігання та протидію легалізації (відмиванню) доходів, одержаних злочинним шляхом, фінансуванню тероризму та фінансуванню розповсюдження зброї масового знищення», іншими законами та/або умовами обтяження, предметом якого є майнові права на грошові кошти, що знаходяться на банківському рахунку. Зупинення видаткових операцій здійснюється в межах суми, на яку накладено арешт, крім випадків, якщо арешт накладено без встановлення такої суми або якщо інше передбачено договором, законом чи умовами такого обтяження.
Отже, накладення арешту на кошти на рахунках платника податків є необхідною передумовою для зупинення видаткових операцій на таких рахунках в усіх випадках та фактично є способом зупинення видаткових операцій.
Таким чином, з урахуванням змісту статті 59 Закону України «Про банки і банківську діяльність» зупинити видаткові операції з підстав, передбачених Податковим кодексом України, можна не інакше, як шляхом накладення арешту на кошти, що знаходяться на рахунках платника податків.
За таких обставин повноваження контролюючих органів щодо звернення до суду з вимогами як про накладення арешту на кошти платника податків, так і про зупинення видаткових операцій на рахунках платника податків варто розуміти як право на звернення з вимогою про накладення арешту на кошти платника податків, що перебувають на його рахунках у банку.
Відповідно до частини 8 статті 283 Кодексу адміністративного судочинства України рішення суду у справах, визначених пунктами 1-4, 7 частини 1 статті 283 підлягає негайному виконанню.
Відповідно до статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу. В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача. У таких справах суб`єкт владних повноважень не може посилатися на докази, які не були покладені в основу оскаржуваного рішення, за винятком випадків, коли він доведе, що ним було вжито всіх можливих заходів для їх отримання до прийняття оскаржуваного рішення, але вони не були отримані з незалежних від нього причин.
З урахуванням викладеного, суд приходить до висновку про наявність обґрунтованих правових підстав для задоволення заяви Головного управління ДПС у Дніпропетровській області.
Згідно з положеннями статті 139 Кодексу адміністративного судочинства України судові витрати в справі не стягуються.
Керуючись ст. ст. 241-246, 283 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -
Заяву Головного управління ДПС у Дніпропетровській області до публічного акціонерного товариства «Свемон-Дніпро» про зупинення видаткових операцій на рахунках платника податків - задовольнити.
Відповідно до вимог частини 8 статті 283 Кодексу адміністративного судочинства України, рішення суду підлягає негайному виконанню. Апеляційну скаргу на судове рішення може бути подано сторонами протягом десяти днів з дня його проголошення до Третього апеляційного адміністративного суду. Подання апеляційної скарги на рішення суду не перешкоджає його виконанню.
Повний текст рішення складений 25 грудня 2025 року.
Суддя В.М. Олійник