Справа № 640/38128/21
Суддя: Кузьменко Володимир Володимирович
Дата ухвалення: 2025-12-22 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ШОСТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

22 грудня 2025 року м. Київ

Колегія Шостого апеляційного адміністративного суду у складі:

судді-доповідача Кузьменка В.В.,

суддів: Василенка Я.М., Ганечко О.М.,

за участю секретаря Михайлової І.П.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні справу за адміністративним позовом Товариства з обмеженою відповідальністю Альянс поліграф до Київської митниці Державної митної служби про визнання протиправним та скасування рішення, за апеляційною скаргою Київської митниці Державної митної служби на рішення Львівського окружного адміністративного суду від 17 вересня 2025 року,

В С Т А Н О В И Л А:

Товариство з обмеженою відповідальністю «Альянс поліграф» звернулось до Окружного адміністративного суду м. Києва з позовом до Київської митниці Державної митної служби, в якому просило:

- визнати протиправним та скасувати рішення Відділу Митного посту «Столичний» Київської митниці Державної митної служби про визначення коду товару №КТ-UA-2021 від 22.06.2021.

На виконання Закону України «Про внесення зміни до пункту 2 розділу II «Прикінцеві та перехідні положення» Закону України «Про ліквідацію Окружного адміністративного суду міста Києва та утворення Київського міського окружного адміністративного суду» та відповідно до Порядку передачі судових справ, нерозглянутих Окружним адміністративним судом міста Києва, затвердженого наказом Державної судової адміністрації України від 16.09.2024 №399 передано судові справи Львівському окружному адміністративному суду.

Рішенням Львівського окружного адміністративного суду від 17 вересня 2025 року позов задоволено частково.

Визнано протиправним рішення Відділу Митного посту «Столичний» Київської митниці Державної митної служби про визначення коду товару №КТ-UA-2021 від 22.06.2021.

В задоволенні решти позовних вимог відмовлено.

Не погоджуючись із зазначеним судовим рішенням, відповідачем подано апеляційну скаргу, в якій просив скасувати рішення суду першої інстанції як таке, що ухвалене з порушенням норм матеріального і процесуального права, та прийняти нове рішення, яким відмовити в задоволенні позовних вимог.

Доводи апелянта обґрунтовані тим, що оскаржуване рішення прийнято на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України, позаяк товар належить до групи 40 УКТЗЕД. Вказано, що неврахування фактичних розбіжностей вказаних митницею, свідчить про поверхневе дослідження матеріалів справи судом першої інстанції справи всупереч норм процесуального права, а тому Львівським окружним адміністративним судом не досліджено матеріали справи, які мають значення для вирішення справи по суті.

Виконуючи вимоги процесуального законодавства, колегія суддів ухвалила продовжити строк розгляду апеляційної скарги, згідно з положеннями ст. 309 Кодексу адміністративного судочинства України.

Представник відповідача в судовому засіданні просив задовольнити вимоги апеляційної скарги, а спірне рішення суду першої інстанції скасувати, відмовивши в задоволенні позовних вимог.

Позивач, будучи належним чином повідомленим про дату, час та місце апеляційного розгляду справи, в судове засідання не з`явився. Враховуючи, що в матеріалах справи достатньо письмових доказів для правильного вирішення питання, а особиста участь сторін в судовому засіданні - не обов`язкова, колегія суддів, з урахуванням положень п. 2 ч. 1 ст. 311 КАС України, визнала можливим проводити апеляційний розгляд справи без позивача.

Заслухавши суддю-доповідача, перевіривши матеріали справи, доводи апеляційної скарги, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню з таких підстав.

Згідно зі ст. 242 КАС України рішення суду повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права при дотриманні норм процесуального права. Обґрунтованим є рішення, ухвалене судом на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин в адміністративній справі, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні, з наданням оцінки всім аргументам учасників справи.

Згідно з ч. 1 ст. 308 КАС України, суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними у ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги.

У відповідності до ст. 316 КАС України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Як вбачається з матеріалів справи та вірно встановлено судом першої інстанції, Товариство з обмеженою відповідальністю «Альянс поліграф» є юридичною особою, яке зареєстровано та обліковується в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань з кодом 37313157.

Між компанією «RTD Polska Sp z o.o.», (Продавець) та ТОВ «Альянс поліграф» (Покупець) укладено контракт №02-2020 від 19.10.2020, відповідно до п. 1.1 якого продавець продає, а покупець купує витратні матеріали, що використовуються в поліграфічній промисловості, хімічні речовини, ножі, запасні частини, відповідно до інформації щодо продукції, яка вказана в рахунках.

ТОВ «Альянс поліграф» за митною декларацією від 17.05.2021 №UA100320/2021/280469 подано до митного оформлення товар зазначений в графі №31, а саме «Гумова стрічка та листи Kinyo для виготовлення друкарської офсетної гуми багатослойна на тканій підкладці, самоклейна, робоча поверхня із непористої вулканізованої гуми. Kinyo Airtack J 1.05 ширина 1050мм (RAJ1050A) - 125,18м.кв.. Kinyo Airtack J2 1.95 ширина 1050мм (RAL1050A) -14,7м.кв. Торговельна марка : KINYO. Країна виробництва : J.Виробник : Kinyosha Group».

Для проведення митного оформлення до митного органу подано також раухнок-фактуру, автотранспортну накладну, декларацію про походження товару, довідку про транспортні витрати, прас-лист, контракт, митну декларацію країни відпровлення.

В графі 33 «Код товару» вищевказаної декларації визначений код товару - , згідно з УКТ ЗЕД (ставка ввізного мита 0%).

В результаті здійснення митного оформлення товарів посадовими особами Київської митниці Держмитслужби винесено рішення про визначення коду товару від 22.06.2021 № KT-UA-2021, згідно з яким товар № 1 «Гумова стрічка та листи Kinyo для виготовлення друкарської офсетної гуми багатослойна на тканій підкладці, самоклейна, робоча поверхня із непористої вулканізованої гуми. Kinyo Airtack J 1.05 ширина 1050мм (RAJ1050A) - 125,18м.кв.. Kinyo Airtack J2 1.95 ширина 1050мм (RAL1050A) -14,7м.кв. Торговельна марка: KINYO. Країна виробництва : J. Виробник : Kinyosha Group», слід класифікувати за кодом згідно з УКТ ЗЕД .

На підставі рішення від 22.06.2021 № KT-UA-2021 про зміну коду товару з на , відповідачем видано позивачу картку відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення № UA100060/2021/01319, якою відмовлено в митному оформленні (випуску) товарів за митною декларацією від 17.05.2021 №UA100320/2021/280469.

Позивач, не погоджуючись із таким рішенням митного органу, оскаржив його в судовому порядку.

Приймаючи рішення про часткове задоволення позовних вимог, суд першої інстанції виходив з того, що відповідач, приймаючи оскаржуване рішення діяв неправомірно, а тому таке слід визнати протиправним.

Даючи правову оцінку фактичним обставинам справи, колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції з огляду на таке.

Положеннями ч. 2 ст. 19 Конституції України передбачено, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Згідно з положеннями ч. 2 ст. 2 КАС України у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: 1) на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України; 2) з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; 3) обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); 4) безсторонньо (неупереджено); 5) добросовісно; 6) розсудливо; 7) з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; 8) пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); 9) з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; 10) своєчасно, тобто протягом розумного строку.

Відповідно до частини першої статті 318 МК України усі товари, транспортні засоби комерційного призначення, які переміщуються через митний кордон України, підлягають митному контролю.

Митний контроль - це сукупність заходів, що здійснюються з метою забезпечення додержання норм цього Кодексу, законів та інших нормативно - правових актів з питань державної митної справи, міжнародних договорів України, укладених у встановленому законом порядку (п. 24 ч 1 ст. 4 МК України).

Згідно з частинами другою, третьою статті 318 МК України митний контроль здійснюється виключно митними органами відповідно до цього Кодексу та інших законів України. Митний контроль передбачає виконання митними органами мінімуму митних формальностей, необхідних для забезпечення додержання законодавства України з питань митної справи.

Відповідно до частини 1 статті 246 МК України метою митного оформлення є забезпечення дотримання встановленого законодавством України порядку переміщення товарів, транспортних засобів комерційного призначення через митний кордон України, а також забезпечення статистичного обліку ввезення на митну територію України, вивезення за її межі і транзиту через її територію товарів.

Згідно з ч.1 ст. 248 МК України митне оформлення розпочинається з моменту подання митному органу декларантом або уповноваженою ним особою митної декларації або документа, який відповідно до законодавства її замінює, та документів, необхідних для митного оформлення, а в разі електронного декларування - з моменту отримання митним органом від декларанта або уповноваженої ним особи електронної митної декларації або електронного документа, який відповідно до законодавства замінює митну декларацію.

Відповідно до ч.2 ст.248 МК України засвідчення митним органом прийняття товарів, транспортних засобів комерційного призначення та документів на них до митного оформлення здійснюється шляхом проставляння відбитків відповідних митних забезпечень (у тому числі за допомогою інформаційних технологій), інших відміток на митній декларації або документі, який відповідно до законодавства її замінює, а також на товаросупровідних та товарно-транспортних документах у разі їх подання на паперовому носії.

Частиною 1 статті 257 МК України визначено, що декларування здійснюється шляхом заявлення за встановленою формою (письмовою, усною, шляхом вчинення дій) точних відомостей про товари, мету їх переміщення через митний кордон України, а також відомостей, необхідних для здійснення їх митного контролю та митного оформлення. При застосуванні письмової форми декларування можуть використовуватися як електронні документи, так і документи на паперовому носії або їх електронні (скановані) копії, засвідчені електронним цифровим підписом декларанта або уповноваженої ним особи.

Перевірка правильності класифікації згідно з українською класифікацією товарів зовнішньоекономічної діяльності є одним з етапів митного контролю.

Відповідно до ч. 1-5 статті 69 МК України, товари при їх декларуванні підлягають класифікації, тобто у відношенні товарів визначаються коди відповідно до класифікаційних групувань, зазначених в УКТ ЗЕД.

Митні органи здійснюють контроль правильності класифікації товарів, поданих до митного оформлення, згідно з УКТ ЗЕД.

На вимогу посадової особи митного органу декларант або уповноважена ним особа зобов`язані надати усі наявні відомості, необхідні для підтвердження заявлених ними кодів товарів, поданих до митного оформлення, а також зразки таких товарів та/або техніко-технологічну документацію на них.

У разі виявлення під час митного оформлення товарів або після нього порушення правил класифікації товарів митний орган має право самостійно класифікувати такі товари.

Для цілей класифікації товарів під складним випадком класифікації товару розуміється випадок, коли у процесі контролю правильності заявленого декларантом або уповноваженою ним особою коду товару виникають суперечності щодо тлумачення положень УКТ ЗЕД, вирішення яких потребує додаткової інформації, спеціальних знань, проведення досліджень тощо.

Для цілей класифікації товарів під товарами з ідентичними характеристиками розуміються товари, які мають однакові характерні для них ознаки (фізичні характеристики, хімічний склад, призначення та порядок застосування тощо) і відмінності між цими товарами не впливають на характеристики, визначальні для класифікації таких товарів за одним класифікаційним кодом згідно з УКТ ЗЕД.

Термін «класифікація товару» для цілей розділу ІV МК України міститься в пункті 3 розділу І Порядку роботи відділу митних платежів, підрозділу митного оформлення митного органу та митного поста при вирішенні питань класифікації товарів, що переміщуються через митний кордон України, затвердженого наказом Міністерства фінансів України від 30.05.2012 №650, що зареєстрований в Міністерстві юстиції України 02.07.2012 за №1085/21397 (далі - Порядок №650) та розуміється як: визначення коду товару відповідно до вимог Основних правил інтерпретації УКТ ЗЕД, передбачених Законом України Про митний тариф України, з урахуванням Пояснень до УКТ ЗЕД, рішень Комітету з Гармонізованої системи опису та кодування товарів Всесвітньої митної організації, методичних рекомендацій щодо класифікації окремих товарів згідно з вимогами УКТ ЗЕД, розроблених центральним органом виконавчої влади у сфері митної справи на виконання ст. 68 Кодексу, до початку переміщення товару через митний кордон України, під час митного оформлення та після завершення митного оформлення.

Пункт 3 розділу І Порядку №650 визначає, що контроль правильності класифікації товарів - це перевірка правильності опису товару та відповідного йому коду в митній декларації вимогам Основних правил інтерпретації УКТ ЗЕД під час проведення процедур його митного контролю та митного оформлення.

Відповідно п.1 та п.2 розділу ІІІ Порядку №650, декларант або уповноважена ним особа класифікує товари згідно з УКТ ЗЕД при їх декларуванні відповідно до статті 69 Кодексу. Посадові особи ПМО чи митного поста, ВМП здійснюють контроль правильності класифікації товарів під час проведення митних формальностей при митному оформленні товарів. Обсяг контролю, достатнього для забезпечення додержання правил класифікації товарів при митному оформленні, визначається на основі результатів застосування системи управління ризиками.

Пунктом 4 розділу ІІІ Порядку №650 передбачено, що контроль правильності класифікації товарів здійснюється, зокрема, шляхом перевірки відповідності:

- відомостей про товар та коду товару згідно з УКТ ЗЕД, заявлених у митній декларації, відомостям про товар (найменування, опис, визначальні характеристики для класифікації товарів тощо), зазначеним у наданих для митного контролю документах, шляхом перевірки дотримання вимог Основних правил інтерпретації УКТ ЗЕД, з врахуванням Пояснень до УКТЗЕД, рекомендацій, розроблених центральним органом виконавчої влади у сфері митної справи відповідно до вимог статті 68 Кодексу;

- заявленого коду товару відомостям, наведеним у базі даних Класифікаційні рішення програми Інспектор 2006 ЄАІС. При цьому така відповідність поділяється на три категорії: а) ідентичні товари; б) подібні (аналогічні) товари; в) товари, які не підпадають під вимоги підпунктів а та б абзацу четвертого цього пункту, але мають схожі: характеристики, які є визначальними для класифікації товару; призначення або принцип дії яких є основним для класифікації товару.

Згідно з пунктами 5 та 6 розділу ІІІ Порядку №650 у разі неможливості однозначно перевірити правильність класифікації товару на підставі задекларованих відомостей відповідно до вимог статті 69 Кодексу декларант або уповноважена ним особа письмово повідомляється про необхідність надання додаткових документів чи відомостей, необхідних для підтвердження задекларованого ним коду товару згідно з УКТ ЗЕД.

При електронному декларуванні посадова особа ВМП або ПМО чи митного поста за допомогою АСМО створює та передає декларанту або уповноваженій ним особі засвідчене електронним цифровим підписом електронне повідомлення про необхідність подання документів, які підтверджують класифікацію товару.

У разі відмови у наданні декларантом або уповноваженою ним особою додаткових документів чи відомостей посадовою особою митного органу здійснюються митні формальності за наявними документами та відомостями з використанням довідкової інформації. При проведенні цих митних формальностей або підтверджується код товару, або надається відмова в митному оформленні та за наявності достатньої інформації виноситься Рішення.

Відповідно до пункту 4.4. розділу IV Порядку №650 виконання митних формальностей при здійсненні митного оформлення товарів і застосуванням митної декларації на бланку єдиного адміністративного документа затвердженого наказом Міністерства фінансів України №631 від 30.05.2012, митний орган відмовляє у прийнятті МД виключно з таких підстав:

МД не містить усіх відомостей або подана без рахунка або іншого документа, який визначає вартість товару та у випадках, встановлених Кодексом, ДМВ;

ЕМД не містить встановлених законодавством обов`язкових реквізитів;

МД подано з порушенням інших вимог, встановлених Кодексом.

У разі відмови у прийнятті МД посадовою особою митного органу відповідно до розділу VІІ цього Порядку оформлюється картка відмови за формою, наведеною в додатку 2 до цього Порядку.

Згідно з ст. 67 МК України українська класифікація товарів зовнішньоекономічної діяльності (УКТ ЗЕД) складається на основі Гармонізованої системи опису та кодування товарів та затверджується законом про Митний тариф України.

В УКТ ЗЕД товари систематизовано за розділами, групами, товарними позиціями, товарними підпозиціями, найменування і цифрові коди яких уніфіковано з Гармонізованою системою опису та кодування товарів.

Для докладнішої товарної класифікації використовується сьомий, восьмий, дев`ятий та десятий знаки цифрового коду.

Структура десятизнакового цифрового кодового позначення товарів в УКТ ЗЕД включає код групи (перші два знаки), товарної позиції (перші чотири знаки), товарної підпозиції (перші шість знаків), товарної категорії (перші вісім знаків), товарної підкатегорії (десять знаків).

Згідно з статтею 1 Закону України «Про Митний тариф України» від 19.09.2013, № 674-IX (який був чинним на момент виникнення спірних правовідносин) (далі - Закон № 674-IX) цим Законом встановлюється Митний тариф України. Митний тариф України є невід`ємною частиною цього Закону та містить перелік ставок загальнодержавного податку - ввізного мита на товари, що ввозяться на митну територію України і систематизовані згідно з Українською класифікацією товарів зовнішньоекономічної діяльності (УКТ ЗЕД), складеною на основі Гармонізованої системи опису та кодування товарів.

З метою забезпечення єдиного тлумачення і застосування УКТ ЗЕД в Україні запроваджено пояснення до УКТ ЗЕД, побудовані на основі Пояснень до Гармонізованої системи опису та кодування товарів 2012 і Пояснень до Комбінованої номенклатури Європейського Союзу, що затверджені наказом Державної фіскальної служби України від 09.06.2015 №401.

Відповідно до пунктів 1-4, 6 Основних правил інтерпретації УКТ ЗЕД додатку до Закону України «Про Митний тариф України» від 04.06.2020 № 674-IX класифікація товарів в УКТ ЗЕД здійснюється за такими правилами:

1. Назви розділів, груп і підгруп наводяться лише для зручності користування УКТ ЗЕД; для юридичних цілей класифікація товарів в УКТ ЗЕД здійснюється виходячи з назв товарних позицій і відповідних приміток до розділів чи груп і, якщо цими назвами не передбачено іншого, відповідно до таких правил:

2. (a) будь-яке посилання в назві товарної позиції на будь-який виріб стосується також некомплектного чи незавершеного виробу за умови, що він має основну властивість комплектного чи завершеного виробу. Це правило стосується також комплектного чи завершеного виробу (або такого, що класифікується як комплектний чи завершений згідно з цим правилом), незібраного чи розібраного;

(b) будь-яке посилання в назві товарної позиції на будь-який матеріал чи речовину стосується також сумішей або сполук цього матеріалу чи речовини з іншими матеріалами чи речовинами. Будь-яке посилання на товар з певного матеріалу чи речовини розглядається як посилання на товар, що повністю або частково складається з цього матеріалу чи речовини. Класифікація товару, що складається більше ніж з одного матеріалу чи речовини, здійснюється відповідно до вимог правила 3.

3. У разі якщо згідно з правилом 2 (b) або з будь-яких інших причин товар на перший погляд (prіma facіe) можна віднести до двох чи більше товарних позицій, його класифікація здійснюється таким чином:

(a) перевага надається тій товарній позиції, в якій товар описується конкретніше порівняно з товарними позиціями, де дається більш загальний його опис. Проте в разі коли кожна з двох або більше товарних позицій стосується лише частини матеріалів чи речовин, що входять до складу суміші чи багатокомпонентного товару, або лише частини товарів, що надходять у продаж у наборі для роздрібної торгівлі, такі товарні позиції вважаються рівнозначними щодо цього товару, навіть якщо в одній з них подається повніший або точніший опис цього товару;

(b) суміші, багатокомпонентні товари, які складаються з різних матеріалів або вироблені з різних компонентів, товари, що надходять у продаж у наборах для роздрібної торгівлі, класифікація яких не може здійснюватися згідно з правилом 3 (a), повинні класифікуватися за тим матеріалом чи компонентом, який визначає основні властивості цих товарів, за умови, що цей критерій можна застосувати;

(c) товар, класифікацію якого не можна здійснити відповідно до правила 3 (a) або 3 (b), повинен класифікуватися в товарній позиції з найбільшим порядковим номером серед номерів товарних позицій, що розглядаються.

4. Товар, який не може бути класифікований згідно з вищезазначеними правилами, класифікується в товарній позиції, яка відповідає товарам, що найбільше подібні до тих, що розглядаються.

6. Для юридичних цілей класифікація товарів у товарних підпозиціях, товарних категоріях і товарних підкатегоріях здійснюється відповідно до назви останніх, а також приміток, які їх стосуються, з урахуванням певних застережень (mutatіs mutandіs), положень вищезазначених правил за умови, що порівнювати можна лише назви одного рівня деталізації. Для цілей цього правила також можуть застосовуватися відповідні примітки до розділів і груп, якщо в контексті не зазначено інше

Наказом Державної митної служби України від 14.07.2020 №256 затверджено Пояснення до Української класифікації товарів зовнішньоекономічної діяльності (далі - Пояснення №256).

Правилами передбачено, що при віднесенні товару до тієї чи іншої позиції слід виходити з більш конкретного опису товару, тобто саме характеристики товару є визначальними для класифікації товару відповідно до УКТ ЗЕД.

Спірним у даній справі є питання, за яким кодом УКТ ЗЕД необхідно класифікувати ввезений позивачем за митною декларацією №UA100060/2021/280469 товар:

«Гумова стрічка та листи Kinyo для виготовлення друкарської офсетної гуми багатослойна на тканій підкладці, самоклейна, робоча поверхня із непористої вулканізованої гуми. Kinyo Airtack J 1.05 ширина 1050мм (RAJ1050A) - 125,18м.кв.. Kinyo Airtack J2 1.95 ширина 1050мм (RAL1050A) -14,7м.кв. Торговельна марка: KINYO. Країна виробництва: J. Виробник: Kinyosha Group» за кодом УКТ ЗЕД (Пластини, листи, стрічки, смужки, прутки і фасонні профілі з вулканізованої гуми, крім твердої гуми: - з непористої гуми: - пластини, листи і смужки або стрічки: - ставка ввізного мита 0%), як стверджує позивач, чи за кодом (Пластини, листи, стрічки, смужки, прутки і фасонні профілі з вулканізованої гуми, крім твердої гуми: - з пористої гуми:- пластини, листи і смужки або стрічки - ставка ввізного мита 5%), як зазначено відповідачем в оскаржуваному рішенні.

Фактична відмінність між підходами сторін у класифікації спірного товару полягає у визначенні основної характеристики цього товару «пориста гума» чи «непориста гума».

Згідно з п. 1 приміток до групи 40 «Каучук, гума та вироби з них» Пояснень до Української класифікації товарів ЗЕД за всіма розділами УКТЗЕД термін "каучук" і "гума" означають таку продукцію, вулканізовану або невулканізовану, затверділу або незатверділу: природний каучук, балату, гутаперчу, гваюлу, чикл та аналогічні природні смоли, синтетичний каучук, фактис, одержаний з олій або масел, та ці самі матеріали у регенерованому вигляді.

Пунктом 9 Приміток до групи 40 «Каучук, гума та вироби з них» зазначено, що у товарних позиціях 4001, 4002, 4003, 4005 і 4008 терміни "плити", "листи" і "смуги та стрічки" означають лише плити, листи, смуги, стрічки та блоки правильної геометричної форми, не розрізані або розрізані на прямокутну (включаючи квадратну) форми, що є або не є готовими виробами з тисненою або нетисненою, або обробленою іншим способом поверхнею, крім матеріалів, нарізаних на куски іншої форми або піддані подальшій обробці.

Відповідно до правил 36 Основних правил інтерпретації УКТЗЕД суміші, багатокомпонентні товари, які складаються з різних матеріалів або вироблені з різних компонентів, товари, що надходять у продаж у наборах для роздрібної торгівлі, класифікація яких не може здійснюватися згідно з правилами 3 (а), повинні класифікуватися за тим матеріалом чи компонентом, який визначає основні властивості цих товарів, за умови, що цей критерій можна застосувати.

Відповідачем зазначалось, що згідно з висновком СЛЕД у структурі шарів з полімерного матеріалу чорного кольору виявлено наявність пор, відкритих/закритих вічок, відповідно товар є пористою вулканізованою гумою, таким чином класифікація товару здійснюється в товарній підкатегорії згідно з УКТЗЕД.

В розділі 12 (абзац 5) висновку Управління експертиз та досліджень хімічної та промислової продукції Nє -0216 від 31.05.2021 зазначено, що при розгляді повздовжніх та поперечних зрізів зразків під бінокуляром в структурі зовнішніх шарів зразків пор, відкритих/закритих вічок не виявлено. В структурі шарів з полімерного матеріалу чорного кольору виявлено наявність пор, відкритих/закритих вічок.

З огляду на цільове призначення імпортованого позивачем товару та його багатокомпонентну структуру, на переконання суду саме основні характеристики матеріалу, з якого виготовлений його зовнішній шар, є визначальними при класифікації цього товару за кодами УКТЗЕД.

Обґрунтованими є доводи позивача про те, що якби зовнішній шар товару складався з матеріалу, в структурі якого були б пори та закриті/відкриті вічка, тоді б зовнішній (робочий) шар через пори та відкриті вічка пропускав би фарбу, що унеможливило б друк з застосуванням такого матеріалу.

Відповідно до технології офсетного друку офсетне полотно використовується для виготовлення офсетних пластин, які встановлюються на офсетні вали друкарських машин та служать для перенесення фарб з формного циліндру на папір або картон. При цьому основним робочим шаром, який визначає саме поняття «офсет» (тобто основні властивості матеріалу як офсетного полотна) є його верхній шар. Верхній шар виробляється виключно з непористої гуми з спеціальними добавками, які надають йому робочі властивості, та шліфується. Саме верхній шар офсетного полотна є робочим та передає фарбу на папір або картон та формує якісні «точки», які складають малюнок за печатки. У разі, якщо верхній шар матиме пористу структуру, полотно втратить свої властивості щодо використання в офсетному друці.

Таким чином, основним матеріалом (складовою частиною), яка надає офсетному полотну його характеристики щодо використання в офсетному друці є матеріал верхнього робочого шару, тобто непористого шару офсетного полотна.

При цьому інші шари з пористої гуми служать як допоміжні та виконують демпфуючі функції щодо відновлення офсетного полотна після притискання його до інших циліндрів друкувальної машини в процесі роботи та збільшення довговічності офсетного полотна. Їх наявність, розташування та кількість також впливають на якість друкувального процесу, але не є вирішальними.

Тобто, відсутність в структурі зовнішніх шарів зразків пор, відкритих/закритих вічок і визначає основні властивості цього товару, що вказує на правильність зазначення позивачем в графі «опис товару (графа 31 ВМД)» основних властивостей товару - продукт «Гумова стрічка та листи для виготовлення друкарської офсетної гуми, яка являє собою багатослойну стрічку на тканій підкладці, самоклейну, з робочою поверхнею із непористої вулканізованої гуми».

У разі неможливості використання під час класифікації товару правила 3b) використовується правило 3с), згідно з яким товар, класифікацію якого не можна здійснити відповідно до правила 3 а) або 3 b), повинен класифікуватися в товарній позиції з найбільшим порядковим номером серед номерів товарних позицій, що розглядаються. В даному випадку розглядаються товарні позиції підпозиції 400811 та 400821. При цьому найбільшим порядковим номером серед номерів товарних підпозицій, що розглядаються є 400821.

Окрім того, згідно з пунктом «а» ст. 3 Міжнародної конвенції про Гармонізовану систему опису та кодування товарів, до якої Україна приєдналась відповідно до Указу Президента № 466/2002 від 17.05.2002, та яка є частиною національного законодавства, Договірна країна зобов`язується стосовно своєї номенклатури митних тарифів та статистичної номенклатури застосовувати основні правила класифікації для Тлумачення Гармонізованої системи, а також усі примітки до розділів, груп, субпозицій і не змінювати обсяг розділів, груп, товарних позицій і субпозицій Гармонізованої системи.

Як видно з рахунку-фактури (інвойс) №FW 13/2021 від 12.05.2021, ввезений позивачем товар був класифікований саме за кодом 40082190.

Враховуючи викладене, судом першої інстанції вірно встановлено, що приймаючи оскаржуване рішення діяв неправомірно.

За вказаних обставин, судова колегія погоджується з тим, що виходячи з меж заявлених позовних вимог, аналізу положень законодавства України, доказів, наявних в матеріалах справи, позовні вимоги є такими, що підлягають задоволенню, про що вірно вказано судом першої інстанції в оскаржуваному рішенні.

Належних обґрунтувань неправильного застосування норм матеріального права чи порушень норм процесуального права апеляційна скарга відповідача не містить.

Доказів, які б відповідали вимогам ст.ст. 73 76 КАС України, та спростовували зазначені вище мотиви або підтверджували відсутність підстав для задоволення позову апелянтом до суду апеляційної інстанції не надано.

Інші доводи апеляційної скарги не заслуговують на увагу, оскільки не спростовують висновки суду першої інстанцій.

Згідно з п. 41 висновку № 11 (2008) Консультативної ради європейських суддів до Комітету Міністрів Ради Європи щодо якості судових рішень, обов`язок суддів наводити підстави для своїх рішень не означає необхідності відповідати на кожен аргумент захисту на підтримку кожної підстави захисту. Обсяг цього обов`язку може змінюватися залежно від характеру рішення.

Згідно з практикою Європейського суду з прав людини, очікуваний обсяг обґрунтування залежить від різних доводів, що їх може наводити кожна зі сторін, а також від різних правових положень, звичаїв та доктринальних принципів, а крім того, ще й від різних практик підготовки та представлення рішень у різних країнах.

Щоб дотриматися принципу справедливого суду, обґрунтування рішення повинно засвідчити, що суддя справді дослідив усі основні питання, винесені на його розгляд, що і вчинено судом у даній справі.

Таким чином, враховуючи вищенаведене у сукупності, беручи до уваги при цьому кожен аргумент, викладений учасниками справи, рішення суду першої інстанції у цій справі є законним та обґрунтованим і не підлягає скасуванню, оскільки суд, у відповідності з нормами матеріального права та при дотриманні норм процесуального права ухвалив рішення повно і всебічно з`ясувавши обставини справи.

Керуючись ст.ст. 242, 308, 315, 316, 321, 322, 325, 328, 329 КАС України,

П О С Т А Н О В И Л А:

Апеляційну скаргу Київської митниці Державної митної служби на рішення Львівського окружного адміністративного суду від 17 вересня 2025 року у справі за адміністративним позовом Товариства з обмеженою відповідальністю Альянс поліграф до Київської митниці Державної митної служби про визнання протиправним та скасування рішення залишити без задоволення.

Рішення Львівського окружного адміністративного суду від 17 вересня 2025 року залишити без змін.

Постанова суду набирає законної сили з дати її прийняття та може бути оскаржена протягом тридцяти днів шляхом подачі касаційної скарги безпосередньо до Верховного Суду.

Суддя-доповідач: В. В. Кузьменко

Судді: О. М. Ганечко

Я. М. Василенко

Повний текст складено 24.12.2025.