Справа № 755/24817/25
Суддя: Гончарук В. П.
Дата ухвалення: 2025-12-22 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

Провадження №: 2-а/755/818/25
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"22" грудня 2025 р. суддя Дніпровського районного суду м. Києва Гончарук В.П., перевіривши виконання вимог ст. ст. 122, 160, 161 КАС України за адміністративним позовом ОСОБА_1 до ІНФОРМАЦІЯ_1 про скасування постанови про накладення адміністративного стягнення по справі про адміністративне правоворушення,-

у с т а н о в и в:

ОСОБА_1 в особі представника Приходька А.А. звернувся до Дніпровського районного суду м. Києва із позовом до ІНФОРМАЦІЯ_1 про скасування постанови про накладення адміністративного стягнення по справі про адміністративне правоворушення.

Змістом заявлених вимог є скасування постанови про накладення адміністративного стягнення по справі про адміністративне правоворушення № Б/2887 від 20.01.2025.

Згідно ч. 1 ст. 122 КАС України позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Відповідно до положень ч. 2 ст. 286 КАС України, позовну заяву щодо оскарження рішень суб`єктів владних повноважень у справах про притягнення до адміністративної відповідальності може бути подано протягом десяти днів з дня ухвалення відповідного рішення (постанови), а щодо рішень (постанов) по справі про адміністративні правопорушення у сфері забезпечення безпеки дорожнього руху, у тому числі зафіксовані в автоматичному режимі, - протягом десяти днів з дня вручення такого рішення (постанови).

Згідно ч. 1 ст. 121 КАС України, суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення.

Відповідно до ч. 1 ст. 123 КАС України, у разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду з заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду або вказати інші підстави для поновлення строку.

Одночасно з позовною заявою позивачем подано заяву про поновлення строку звернення до суду з позовною заявою.

Заява обгрунтована тим, що з метою перевірки внесених персональних та службових даних до Єдиного державного реєстру призовників, військовозобов`язаних тп резервістів позивачем у жовтні 2025 року було завантажено мобільний застосунок «Резерв+». Після проходження електронної ідентифікації та автентифікації в електронному кабінеті було виявлено, що згідно даних реєстру, позивач перебуває на військовому обліку в ІНФОРМАЦІЯ_1 як військовозобов`язаний. Також було отримано сповіщення про порушення правил військового обліку.

Вказано, що 08.12.2025 представником позивача було отримано лист від 27.11.2025 № 21/2465 від ІНФОРМАЦІЯ_1 в якому повідомлено про винесення постанови № Б/2887 від 20.01.2025 якою ОСОБА_1 притягнуто до адміністративної відповідльності за ч. 3 ст. 210-1 КУпАП та надано копію відповідної постанови.

Як убачається з усталеної практики Верховного Суду, встановлення строків звернення до суду з відповідними позовними заявами законом передбачено з метою дисциплінування учасників адміністративного судочинства та своєчасного виконання ними, передбачених КАС України, певних процесуальних дій.

Встановлення строків звернення до адміністративного суду у системному зв`язку з принципом правової визначеності слугує меті забезпечення передбачуваності для відповідача (як правило, суб`єкта владних повноважень у адміністративних справах) та інших осіб того, що зі спливом встановленого проміжку часу прийняте рішення, здійснена дія (бездіяльність) не матимуть поворотної дії у часі та не потребуватимуть скасування, а правові наслідки прийнятого рішення або вчиненої дії (бездіяльності) не будуть відмінені у зв`язку з таким скасуванням. Тобто встановлені строки звернення до адміністративного суду сприяють уникненню ситуації правової невизначеності щодо статусу рішень, дій (бездіяльності) суб`єкта владних повноважень.

Як зазначив Європейський Суд з прав людини в ухвалі щодо прийняття заяви від 30 серпня 2006 року (справа «Каменівська проти України»), право на звернення до суду, одним з аспектів якого є право доступу до суду не є абсолютним, воно може бути обмеженим. Правила регулювання строків для подання скарги, безумовно, мають на меті забезпечення належного відправлення правосуддя і дотримання принципу юридичної визначеності. Зацікавлені особи повинні розраховувати на те, що ці правила будуть застосовані.

Чинним процесуальним законодавством визначений порядок вирішення питання поважності причин пропуску строку на звернення до суду та його поновлення, а також застосування наслідків пропущення строків звернення до адміністративного суду (постанова Верховного Суду від 30.11.2022 по справі № 607/15025/21).

Відповідно правової позиції, викладеної у постанові Верховного Суду від 02.02.2023 по справі № 160/22256/21, під поважними причинами необхідно розуміти лише ті обставини, які були чи є об`єктивно непереборними, тобто не залежать від волевиявлення особи, пов`язані з дійсно істотними обставинами, перешкодами чи труднощами, що унеможливлювали своєчасне звернення до суду у визначений законом строк. Оцінюючи поважність підстав несвоєчасного звернення до суду, слід виходити з того, що причина пропуску строку є поважною, якщо вона відповідає одночасно усім таким умовам: 1) це обставина (або кілька обставин), яка безпосередньо унеможливлює або ускладнює можливість вчинення процесуальних дій у визначений законом або судом строк; 2) це обставина, яка виникла об`єктивно, незалежно від волі особи, яка пропустила строк; 3) ця причина виникла протягом строку, який пропущено; 4) ця обставина підтверджується належними і допустимими засобами доказування.

В свою чергу, будь яких доказів того, що позивач об`єктивно був позбавлений можливості особисто звернутися до ІНФОРМАЦІЯ_1 , починаючи з жовтня 2025 року, зокрема для отримання відомостей про суть порушення правил військового обліку, в тому числі і отримання копії спірної постанови, до позовної заяви не додано.

Відповідно до положень ч. 1 ст. 123 КАС України, у разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду з заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду або вказати інші підстави для поновлення строку.

Таким чином, вищевказаний адміністративний позов підлягає залишенню без руху.

Керуючись ст. ст. 122, 123, 160, 161, 169 КАС України,-

п о с т а н о в и в:

Адміністративний позов ОСОБА_1 до ІНФОРМАЦІЯ_1 про скасування постанови про накладення адміністративного стягнення по справі про адміністративне правоворушення залишити без руху, надавши строк для усунення недоліків протягом трьох днів з дня отримання копії ухвали.

У разі невиконання зазначених вимог позовна заява буде вважатись неподаною до суду та повернута позивачу.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя