Справа № 500/5418/25
Суддя: Юзьків Микола Іванович
Дата ухвалення: 2025-12-24 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ТЕРНОПІЛЬСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

Справа № 500/5418/25

24 грудня 2025 рокум.Тернопіль
Тернопільський окружний адміністративний суд, у складі головуючого судді Юзьківа М.І. розглянувши у порядку письмового провадження за правилами спрощеного позовного провадження адміністративну справу за позовом Фізичної особа-підприємця ОСОБА_1 до Тернопільської митниці про визнання протиправним та скасування рішення, зобов`язання вчинити певні дії, -

ВСТАНОВИВ:

Описова частина

Короткий виклад позиції позивача та заперечень відповідача

Фізична особа підприємець ОСОБА_1 (далі позивач, або ФОП ОСОБА_1 ), в інтересах якого діє адвокат Нюня Олександр Ігорович, звернулося до суду із позовною заявою до Тернопільської митниці (далі відповідач) у якій просить ухвалити рішення про визнання протиправним та скасувати рішення про коригування митної вартості товарів № UA403030/2025/000020/2 від 29 серпня 2025 року.

Позов обґрунтовано тим, що з метою митного оформлення ввезеного на територію України товару, уповноваженим представником позивача подано електронну митну декларацію (далі - МД) №25UA38U0 з фактурною вартістю товару за 1МВВ в сумі 190 885,70 польських злотих та 50 000 гривень транспортних витрат з усіма необхідними документами на підтвердження заявленої митної вартості за ціною договору.

Проте митний орган прийняв спірне рішення 25UA38U0 від 28.08.2025р, яким скоригував митну вартість товару за резервним методом згідно зі статтею 64 Митного кодексу України (далі МК України) аргументуючи наступним.

Для підтвердження транспортних витрат до митного оформлення декларантом надано довідку про транспортні витрати від 27.08.2025 № 27.08.2005, видану ТОВ «ТОР Укртранс». Згідно договору на перевезення вантажів від 06.08.2020 №06.08.2020.2 між ФОП ОСОБА_2 «Замовник» та ТОВ «ТОР УКРТРАНС» «Перевізник» передбачено: Перевізник має право залучати до перевезення третіх осіб (п 1.1). У відповідності до міжнародної автомобільної накладної (CMR) від 26.08.2025 № А №1284498, до перевезення вантажу залучено третіх осіб - ФОП ОСОБА_3 . Декларантом до митного оформлення подано лише договір на перевезення вантажів від 25.08.2025 №25-08-25, однак документів, що містять відомості про вартість перевезення та рахунків про оплату за надані послуги від даного перевізника не надано.

З огляду на зазначене митний орган дійшов висновку, що наявні ризики декларування недостовірних відомостей щодо митної вартості товарів та не включення всіх складових митної вартості у повному обсязі.

За основу для обрахунку митної вартості товару взято інформацію щодо визнаної митної вартості товару згідно митного оформлення, яке вже здійснено: товар №3 за ЕМД від 19.02.2025 25UA21U4 (ТОВ МЕНС ТУЛ) на рівні 2,17 дол. США/кг. (595,10 злотих/шт.), товар - Підіймачі гідравлічні, переносні, для цивільного використання: PODNOSNIK WARSZTATOWY - KOBYLKA 0,5TDOCISKACZ арт. MT06053 -150шт.Торговельна марка : Carmax. Країна виробництва : CN Виробник : Carmax, умови поставки - FCA, Вроцлав, Польща.

Позивач з таким рішенням не погоджується та вважає його протиправним, так як декларантом було надано усі документи, передбачені частиною другою статті 53 МК України, які дають можливість митному органу однозначно визначити митну вартість задекларованого товару за основним методом. Жодних розбіжностей у документах, поданих для митного оформлення і які мають вплив на правильність визначення митної вартості, не було, а тому у відповідача були відсутні підстави для витребування додаткових документів.

Зауважує, що відповідач необгрунтував чому саме ЕМД від 19.02.2025 25UA21U4 взята за основу обрахунку (коригування ватості). Відповідач провів коригування тільки по 1 виду товарів - домкратів гідравлічних, при цьому до фактурної вартості цих товарів в оскаржуваному рішенні немає взагалі ніяких зауважень. Необґрунтовані сумніви викликали транспортні витрати, в той же час по решті 4 позиціях товарів, де заявлені ті самі транспортні витрати - зауважень не було і заявлена вартість була прийнята Відповідачем. Щодо сумнівів митного органу у витратах на перевезення товару вказує, що такі документально підтверджені та заявлені в ЕМД.

Відповідач, у встановлений судом строк подав відзив на позов у якому заперечив проти задоволення позовних вимог. В обґрунтування заперечень зазначає, що 28.08.2025 уповноваженою особою позивача подано МД № 25UA38U0, у якій до митного оформлення заявлено товар: «Товар №1: «Гідравлічні силові установки: Комплект 20Т Гідроциліндр + насос двоступінчастий, арт.20Т SET - 150 шт. Комплект 30Т Гідроциліндр + насос двоступінчатий, арт.ЗОТ SET - 150 шт. Усі гідравлічні установки застосовуються у майстернях для ремонту автомобілів. Запаковано в 300 картонні коробки на піддонах. Торгівельна марка CARmax. Виробник нема даних.». Товар №2: «Гідравлічний прес 20 т двоступеневий, арт.МТ01202 - 50 шт. Максимальне зусилля 20 т. Робочий діапазон - 1020 мм; Діаметр поршня - 45 мм. Хід поршня - 180 мм. Представляє собою гідравлічний прес, який призначений для запресування автомобільних втулок, підшипників. Застосовується у майстерні по ремонту автомобілів. Запаковано в 150 картонних коробок на піддонах. Тогівельна марка CARmax. Виробник нема даних.». Товар №3: «Домкрати гідравлічні для використання у гаражах для ремонту автомобілів: Автомобільний кран підйомник 2Т арт.MT11201 - 120 шт. Запаковано в 360 картонних коробок на піддонах. Торгівельна марка CARmax. Виробник нема даних.». Товар №4: «Вироби із чорних металів для застосування у майстерні по ремонту автомобілів: Балансер 750 кг блок гаки, арт. MT11201/1 - 40 шт. (Представляє собою металеву балку по краях якої підвішені 4 гаки на ланцюгу. Призначена для зручного знімання автомобільного двигуна. Запаковано в 10 картонних коробок на піддоні. Тогівельна марка CARmax. Виробник нема даних.». Товар №5: «Ручний інструмент, що використовуються при ремонті автомобілів: Набір монтажний для підшипників та елементів підвіски арт. CXD-1117-20 наборів у пластмасових кейсах. Запаковано в 20 картонних коробок на піддоні. Тогівельна марка CARmax. Виробник нема даних.». До митного оформлення подано ряд документів. Під час їх опрацювання та здійснення перевірки числового значення заявленої декларантом митної вартості товарів автоматизованою системою митного оформлення «Інспектор» (далі - АСМО «Інспектор») було згенеровано відповідні форми митного контролю. Також АСМО «Інспектор» посадовій особі підрозділу митного оформлення визначено перелік необхідних до виконання митних процедур із зазначенням про можливе заниження митної вартості товарів.

Митницею було опрацьовано інформацію, що міститься у наданих до митного оформлення товаросупровідних документах, за результатами якої виявлено, що декларантом до митного оформлення надано договір на перевезення вантажів від 06.08.2020 № 06.08.2020.2 (надалі - Договір), укладений між ФОП ОСОБА_1 «Замовник» та ТОВ «ТОР ТРАНСПОРТ І ЛОГІСТИКА ЮА» «Перевізник». Умовами п. 1.1. Договору визначено, що Перевізник має право залучати до перевезення третіх осіб. Із наданої до митного оформлення міжнародної автомобільної накладної (CMR) від 26.08.2025 № А№1284498 вбачається, що до перевезення вантажу залучено третіх осіб - ФОП ОСОБА_3 . Однак, до митного оформлення декларантом не надано договору на перевезення вантажів з даним перевізником, ФОП ОСОБА_3 ; для підтвердження транспортних витрат до митного оформлення декларантом надано довідку про транспортні витрати від 27.08.2025 №27.08.2005, видану ТОВ «ТОР Укртранс», з якої вбачається, що перевезення вантажу здійснювалось автомобілем державний номер НОМЕР_1 / НОМЕР_2 . Із міжнародної автомобільної накладної (CMR) від 26.08.2025 №А№1284498 вбачається, що товар перевозився перевізником, ФОП ОСОБА_3 , автомобілем державний номер НОМЕР_1 / НОМЕР_2 . Проте, до митного оформлення декларантом не надано документів, які б містили відомості про вартість перевезення та рахунків про оплату за надані послуги від перевізника ФОП ОСОБА_3 . Окрім цього, до митного оформлення декларантом не надано договорів на перевезення вантажів, укладених із ТОВ «ТОР Укртранс» та ФОП ОСОБА_3 . На думку митного органу, перелічені фактори вказують на наявність розбіжностей та невідповідностей у поданих до митного оформлення документах, а також наявні ризики декларування недостовірних відомостей щодо митної вартості товарів та не включення всіх складових митної вартості у повному обсязі, зокрема транспортних витрат на перевезення.

Уповноваженою особою декларанта на вимогу митниці, окрім раніше поданих до митного оформлення документів, додатково були надані: копія митної декларації країни відправлення №25PL2MB5 від 26.08.2025; проформа інвойс № 134/2025 від 14.08.2025; прайс-лист № б/н від 08.08.2025; договір на перевезення вантажу № 25-08-25 від 25.08.2025. Однак, декларантом не надано документів, що містять відомості про вартість перевезення та рахунків про оплату за надані послуги від даного перевізника - ФОП ОСОБА_3 .

За результатами здійснення контролю правильності визначення заявленої декларантом митної вартості товарів посадовою особою митниці прийнято рішення про коригування митної вартості товарів №UA403030/2025/000020/2 від 29.08.2025 у якому митна вартість товарів визначена за резервним методом визначення митної вартості згідно ст. 64 МКУ.

За основу для обрахунку митної вартості товару взято інформацію щодо визнаної митної вартості товару згідно митного оформлення, яке вже здійснено: товар №3 за ЕМД від 19.02.2025 25UA21U4 (ТОВ МЕНС ТУЛ) на рівні 2,17 дол. США/кг. (595,10 злотих/шт.), товар - Підіймачі гідравлічні, переносні, для цивільного використання: PODNOSNIK WARSZTATOWY - KOBYLKA 0,5TDOCISKACZ арт. MT06053 -150шт.Торговельна марка : Carmax. Країна виробництва : CN Виробник : Carmax, умови поставки - FCA, Вроцлав, Польща. Коригування на обсяг партії та комерційні рівні не проводилось.

З огляду на викладене, вважає позовні вимоги безпідставними, а оскаржуване рішення прийняте у відповідності до вимог чинного митного законодавства України та з урахуванням всіх обставин.

Рух справи у суді

Ухвалою суду від 19.09.2025 відкрито провадження у справі та вирішено розглядати її за правилами спрощеного позовного провадження без проведення судового засідання та виклику учасників адміністративної справи.

Копію ухвали суду про відкриття провадження у справі доставлено відповідачу через електронний кабінет 19.09.2025, що підтверджується довідкою про доставку електронного листа в системі "Електронний суд", яка міститься в матеріалах справи.

Відповідно до частини 5 статті 262 КАС України, суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами, за відсутності клопотання будь-якої зі сторін про інше. За клопотанням однієї із сторін або з власної ініціативи суду розгляд справи проводиться в судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін.

Ухвалою суду від 06.10.2025 відмовлено у задоволенні клопотань представника відповідача про розгляд справи в судовому засіданні з повідомленням сторін (викликом) сторін та за правилами загального позовного провадження.

З урахуванням викладеного, розгляд справи судом здійснено у порядку письмового провадження за наявними у ній матеріалами та доказами..

Фактичні обставини справи, встановлені судом

Дослідивши письмові докази та перевіривши доводи сторін, викладені у заявах по суті справи, суд встановив такі обставини.

На виконання зовнішньоекономічного контракту № 1/2022 від 20.01.2022, укладеного між компанією «ROTAKE Sp. z o.o.» (Польща) та ФОП ОСОБА_1 (Україна), згідно із рахунком-фактурою (інвойс) №4870/2025 від 21.08.2025 Позивачем на митну територію України ввезено товар.

28 серпня 2025 року уповноваженою особою Позивача, агентом з митного оформлення Смолій Л.Б., було подано до митного оформлення митну декларацію (надалі - МД) типу ІМ40ДЕ № 25UA38U0, у графі 31 якої заявлено до митного оформлення товари:

Товар №1: «Гідравлічні силові установки: Комплект 20Т Гідроциліндр + насос двоступінчастий, арт.20Т SET - 150 шт. Комплект 30Т Гідроциліндр + насос двоступінчатий, арт.ЗОТ SET - 150 шт. Усі гідравлічні установки застосовуються у майстернях для ремонту автомобілів. Запаковано в 300 картонні коробки на піддонах. Торгівельна марка CARmax. Виробник нема даних.».

Товар №2: «Гідравлічний прес 20 т двоступеневий, арт.МТ01202 - 50 шт. Максимальне зусилля 20 т. Робочий діапазон - 1020 мм; Діаметр поршня - 45 мм. Хід поршня - 180 мм. Представляє собою гідравлічний прес, який призначений для запресування автомобільних втулок, підшипників. Застосовується у майстерні по ремонту автомобілів. Запаковано в 150 картонних коробок на піддонах. Тогівельна марка CARmax. Виробник нема даних.».

Товар №3: «Домкрати гідравлічні для використання у гаражах для ремонту автомобілів: Автомобільний кран підйомник 2Т арт.MT11201 - 120 шт. Запаковано в 360 картонних коробок на піддонах. Торгівельна марка CARmax. Виробник нема даних.».

Товар №4: «Вироби із чорних металів для застосування у майстерні по ремонту автомобілів: Балансер 750 кг блок гаки, арт. MT11201/1 - 40 шт. (Представляє собою металеву балку по краях якої підвішені 4 гаки на ланцюгу. Призначена для зручного знімання автомобільного двигуна. Запаковано в 10 картонних коробок на піддоні. Тогівельна марка CARmax. Виробник нема даних.».

Товар №5: «Ручний інструмент, що використовуються при ремонті автомобілів: Набір монтажний для підшипників та елементів підвіски арт. CXD-1117-20 наборів у пластмасових кейсах. Запаковано в 20 картонних коробок на піддоні. Тогівельна марка CARmax. Виробник нема даних.».

Відповідно до інформації, що міститься в графі 44 МД та картці відмови у прийнятті митної декларації, уповноваженою особою позивача до митного оформлення подані такі документи: пакувальний лист № б/н від 21.08.2025; рахунок-фактура (інвойс) № 4870/2025 від 21.08.2025; автотранспортна накладна А № 1284498 від 26.08.2025; декларація про походження товару № 4870/2025 від 21.08.2025; банківський платіжний документ, що стосується товару № б/н від 19.08.2025; рахунок-фактура про надання транспортно-експедиційних послуг від виконавця договору (контракту) про транспортно-експедиційні послуги № 406 від 27.08.2025; документ, що підтверджує вартість перевезення товару - Довідка про транспортні витрати № 27.08.2025 від 27.08.2025; зовнішньоекономічний договір (контракт) купівлі-продажу товарів (крім позначеного кодом 4104), подання якого для митного оформлення не супроводжується поданням пов`язаних з ним посередницьких (зовнішньоекономічних та/або внутрішніх) договорів № 1/2022 від 20.01.2022; доповнення до зовнішньоекономічного договору (контракту) № 1 від 01.11.2023; договір про надання послуг митного брокера № 120 від 07.08.2020; договір (контракт) про перевезення № 06.08.2020.2 від 06.08.2020; інші некласифіковані документи - маркування продукції від 21.08.2025; копія митної декларації країни відправлення № 25PL2MB5 від 26.08.2025.

Під час автоматизованого контролю із застосуванням системи управління ризиками відповідно до Порядку здійснення аналізу та оцінки ризиків, розроблення і реалізації заходів з управління ризиками для визначення форм та обсягів митного контролю, затвердженого наказом Міністерства фінансів України від 31.07.2015 № 684, АСМО «Інспектор» згенеровано форми митного контролю: « 105-2 Контроль правильності визначення митної вартості товарів»; « 106-2 Витребування документів, які підтверджують митну вартість товарів»; « 107-3 Контроль правильності класифікації товарів згідно з УКТ ЗЕД»; « 108-3 Витребування документів, які підтверджують коди товарів згідно з УКТ ЗЕД»; « 205-1 Проведення огляду з метою перевірки відповідності відомостей, зазначених на упаковці, маркуванні товару, відомостям, зазначеним у митній декларації та інших документах, поданих до митного оформлення»; « 911-1 Здійснення фото-та/або відеофіксації виконання митних формальностей»». Також АСМО «Інспектор» посадовій особі підрозділу митного оформлення визначено перелік необхідних до виконання митних процедур.

У зв`язку з цим, Тернопільською митницею направлено уповноваженій особі декларанта електронним повідомленням вимогу про надання додаткових документів: договір (угоду, контракт) із третіми особами, пов`язаний з договором (угодою, контрактом) про поставку товарів, митна вартість яких визначається; рахунки про здійснення платежів третім особам на користь продавця, якщо такі платежі здійснюються за умовами, визначеними договором угодою, контрактом); рахунки про сплату комісійних, посередницьких послуг, пов`язаних із виконанням умов договору (угоди, контракту); документ який підтверджує умови поставки товару; виписку з бухгалтерської документації; каталоги, специфікації, прейскуранти (прайс-листи) виробника товару; копії митної декларації країни відправлення; висновки про якісні та вартісні характеристики товарів, підготовлені спеціалізованими експертними організаціями, та/або інформація біржових організацій про вартість товару або сировини; довідкову інформацію щодо вартості у країні-експортері товарів, що є ідентичними та/або подібними (аналогічними) оцінюваним товарам.

На вимогу митниці уповноваженою особою декларанта відповідачу надано: копію митної декларації країни відправлення №25PL2MB5 від 26.08.2025; проформу інвойс № 134/2025 від 14.08.2025; прайс-лист № б/н від 08.08.2025; договір на перевезення вантажу № 25-08-25 від 25.08.2025.

Листом від 28.08.2025 № б/н декларантом повідомлено митницю, що інших документів не існує і не будуть подані.

За результатами здійснення контролю правильності визначення заявленої декларантом митної вартості товарів посадовою особою митниці прийнято рішення № UA403030/2025/000020/2 від 29 серпня 2025 року про коригування митної вартості товарів, у графі 33 якого зазначено: «Митна вартість імпортованого товару не може бути визнана за основним методом визначення митної вартості у зв`язку з тим, що декларантом заявлено неповні відомості про митну вартість товару, а також документально не підтверджено числові значення складових митної вартості, які є обов`язковими при її обчисленні та на вимогу митного органу не подано документів, що підтверджують митну вартість товару: договір (угоду, контракт) із третіми особами, пов`язаний з договором (угодою, контрактом) про поставку товарів, митна вартість яких визначається; рахунки про здійснення платежів третім особам на користь продавця, якщо такі платежі здійснюються за умовами, визначеними договором угодою, контрактом); рахунки про сплату комісійних, посередницьких послуг, пов`язаних із виконанням умов договору (угоди, контракту); виписку з бухгалтерської документації; каталоги, специфікації, прейскуранти (прайс-листи) виробника товару; висновки про якісні та вартісні характеристики товарів, підготовлені спеціалізованими експертними організаціями, та/або інформація біржових організацій про вартість товару або сировини. АСУР згенеровано форми митного контролю щодо контролю митної за кодами МФ 105-2, 106-2. У митного органу виникли обґрунтовані сумніви щодо заявленої митної вартості даного товару, враховуючи також те, що митна вартість згідно бази даних Держмитслужби щодо оформлених раніше митними органами товарів є вищою. Відповідно, митним органом розпочато процедуру консультації з декларантом та надіслано електронне повідомлення про надання додаткових документів для підтвердження митної вартості товару. Відповідно до п. 2 ч. 2 ст. 52 МКУ декларант або уповноважена ним особа, які заявляють митну вартість товару, зобов`язані подати митному органу достовірні відомості про визначення митної вартості, які повинні базуватися на об`єктивних, документально підтверджених даних, що піддаються обчисленню. Частиною 4 статті 54 МКУ визначено, що митний орган під час здійснення контролю правильності визначення митної вартості товарів зобов`язаний здійснювати контроль заявленої декларантом або уповноваженою ним особою митної вартості товарів шляхом перевірки числового значення заявленої митної вартості, наявності в поданих зазначеними особами документах усіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари. Відповідно до ч. 5 ст. 54 МКУ, митний орган має право впевнюватися в достовірності або точності будь-якої заяви, документа чи розрахунку, поданих для цілей визначення митної вартості. За результатами опрацювання документів встановлено наступні розбіжності. Для підтвердження транспортних витрат до митного оформлення декларантом надано довідку про транспортні витрати від 27.08.2025 № 27.08.2005, видану ТОВ «ТОР Укртранс». Згідно договору на перевезення вантажів від 06.08.2020 №06.08.2020.2 між ФОП ОСОБА_2 «Замовник» та ТОВ «ТОР УКРТРАНС» «Перевізник» передбачено: Перевізник має право залучати до перевезення третіх осіб (п 1.1). У відповідності до міжнародної автомобільної накладної (CMR) від 26.08.2025 № А№1284498, до перевезення вантажу залучено третіх осіб - ФОП ОСОБА_3 . Декларантом до митного оформлення подано лише договір на перевезення вантажів від 25.08.2025 №25-08-25, однак документів, що містять відомості про вартість перевезення та рахунків про оплату за надані послуги від даного перевізника не надано. Таким чином, наявні ризики декларування недостовірних відомостей щодо митної вартості товарів та не включення всіх складових митної вартості у повному обсязі. Враховуючи дану інформацію заявлена до митного оформлення митна вартість не може бути визнана. Другорядні методи не були застосовані через відсутність достатньої інформації про ціну угоди щодо ідентичних та подібних товарів. Метод на основі віднімання вартості не може бути використаний оскільки відсутня інформація про ціни ідентичних чи подібних (аналогічних) товарів, що продаються на території України, а також про складові компоненти, що можуть бути виділені із ціни. Метод на основі додавання вартості не може бути використаний оскільки відсутня інформація про вартість всіх витрат, що зараховуються до ціни товару. За результатом проведеної консультації з декларантом, відповідно до положень частини 4 ст. 57 МКУ, дійшли згоди про неможливість визначення митної вартості згідно з положеннями статей 59-63 МКУ. Митна вартість товарів визначена за резервним методом визначення митної вартості згідно ст. 64 МКУ. За основу для обрахунку митної вартості товару взято інформацію щодо визнаної митної вартості товару згідно митного оформлення, яке вже здійснено: товар №3 за ЕМД від 19.02.2025 25UA21U4 (ТОВ МЕНС ТУЛ) на рівні 2,17 дол. США/кг. (595,10 злотих/ шт.), товар - Підіймачі гідравлічні, переносні, для цивільного використання: PODNOSNIK WARSZTATOWY - KOBYLKA 0,5TDOCISKACZ арт. MT06053 - 150 шт. Торговельна марка: Carmax. Країна виробництва: CN Виробник: Carmax, умови поставки - FCA, Вроцлав, Польща. Коригування на обсяг партії та комерційні рівні не проводилось.».

У подальшому, не погоджуючись із відмовою відповідача у прийнятті митної декларації за заявленою митною вартістю за ціною договору та коригуванням митної вартості товарів, позивач звернувся до суду з цим позовом.

Мотивувальна частина

Предметом оскарження у цій справі є рішення відповідача про коригування митної вартості товарів UA403030/2025/000020/2 від 29 серпня 2025 року.

Отже, в цій справі суд має надати оцінку на предмет законності оскаржуваного рішення, оцінивши його на предмет відповідності верховенству права та критеріїв законності рішення суб`єкта владних повноважень, які наведені в частині другій статті 2 Кодексу адміністративного судочинства України (далі КАС України).

Відповідно до частини другої статті 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Вказана норма Основного Закону означає, що діяльність суб`єктів владних повноважень здійснюється у відповідності до спеціально-дозвільного типу правового регулювання, яке побудовано на основі принципу заборонено все, крім дозволеного законом; дозволено лише те, що прямо передбачено законом.

Застосування такого принципу суттєво обмежує цих суб`єктів у виборі варіантів чи моделі своєї поведінки, а також забезпечує використання ними владних повноважень виключно в межах закону і тим самим істотно обмежує можливі зловживання з боку держави та її органів.

Вчинення ж державним органом чи його посадовою особою дій у межах компетенції, але непередбаченим способом, у непередбаченій законом формі або з виходом за межі компетенції є підставою для визнання таких дій (бездіяльності) та правових актів, прийнятих у процесі їх здійснення, неправомірними.

Засади державної митної справи, зокрема, процедури митного контролю та митного оформлення товарів, що переміщуються через митний кордон України, умови та порядок справляння митних платежів, визначаються Митним кодексом України (далі МК України) та іншими законами України.

Митною вартістю товарів, які переміщуються через митний кордон України, відповідно до статті 49 МК України, є вартість товарів, що використовується для митних цілей, яка базується на ціні, що фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари.

Згідно із частиною першою статті 51 МК України митна вартість товарів, які переміщуються через митний кордон України, визначається декларантом відповідно до норм цього Кодексу.

Статтею 57 МК України встановлено, що визначення митної вартості товарів, які ввозяться в Україну відповідно до митного режиму імпорту, здійснюється за такими методами: 1) основний - за ціною договору (контракту) щодо товарів, які імпортуються (вартість операції); 2) другорядні: а) за ціною договору щодо ідентичних товарів; б) за ціною договору щодо подібних (аналогічних) товарів; в) на основі віднімання вартості; г) на основі додавання вартості (обчислена вартість); ґ) резервний.

Декларант або уповноважена ним особа, які заявляють митну вартість товару, зобов`язані, зокрема, подавати митному органу достовірні відомості про визначення митної вартості, які повинні базуватися на об`єктивних, документально підтверджених даних, що піддаються обчисленню (частина друга статті 52 МК України).

Як визначено частинами першою, другою статті 54 МК України, контроль правильності визначення митної вартості товарів здійснюється митним органом під час проведення митного контролю і митного оформлення шляхом перевірки числового значення заявленої митної вартості. Контроль правильності визначення митної вартості товарів за основним методом - за ціною договору (контракту) щодо товарів, які ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту (вартість операції), здійснюється митним органом шляхом перевірки розрахунку, здійсненого декларантом, за відсутності застережень щодо застосування цього методу, визначених у частині першій статті 58 цього Кодексу.

За результатами здійснення контролю правильності визначення митної вартості товарів митний орган визнає заявлену декларантом або уповноваженою ним особою митну вартість чи приймає письмове рішення про її коригування відповідно до положень статті 55 цього Кодексу (частина третя статті 54 МК України).

Відповідно до пункту 1 частини четвертої статті 54 МК України митний орган під час здійснення контролю правильності визначення митної вартості товарів зобов`язаний здійснювати контроль заявленої декларантом або уповноваженою ним особою митної вартості товарів шляхом перевірки числового значення заявленої митної вартості, наявності в поданих зазначеними особами документах усіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари.

Митний орган може відмовити у митному оформленні товарів за заявленою декларантом або уповноваженою ним особою митною вартістю виключно за наявності обґрунтованих підстав вважати, що заявлено неповні та/або недостовірні відомості про митну вартість товарів, у тому числі невірно визначено митну вартість товарів, у разі: невірно проведеного декларантом або уповноваженою ним особою розрахунку митної вартості; неподання декларантом або уповноваженою ним особою документів згідно з переліком та відповідно до умов, зазначених у частинах другій - четвертій статті 53 цього Кодексу, або відсутності у цих документах всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари; невідповідності обраного декларантом або уповноваженою ним особою методу визначення митної вартості товару умовам, наведеним у главі 9 цього Кодексу; надходження до митного органу документально підтвердженої офіційної інформації митних органів інших країн щодо недостовірності заявленої митної вартості (частина шоста статті 54 МК України).

Наведені норми МК України вказують на те, що законодавець запропонував таку конструкцію регулювання митних відносин, якою визначається правильність визначення митної вартості декларантом, у випадку, якщо не доведено інше.

Відповідно до статті 53 МК України у випадках, передбачених цим Кодексом, одночасно з митною декларацією декларант подає митному органу документи, що підтверджують заявлену митну вартість товарів і обраний метод її визначення.

Документами, які підтверджують митну вартість товарів, є: 1) декларація митної вартості, що подається у випадках, визначених у частинах п`ятій і шостій статті 52 цього Кодексу, та документи, що підтверджують числові значення складових митної вартості, на підставі яких проводився розрахунок митної вартості; 2) зовнішньоекономічний договір (контракт) або документ, який його замінює, та додатки до нього у разі їх наявності; 3) рахунок-фактура (інвойс) або рахунок-проформа (якщо товар не є об`єктом купівлі-продажу); 4) якщо рахунок сплачено, - банківські платіжні документи, що стосуються оцінюваного товару; 5) за наявності - інші платіжні та/або бухгалтерські документи, що підтверджують вартість товару та містять реквізити, необхідні для ідентифікації ввезеного товару; 6) транспортні (перевізні) документи, якщо за умовами поставки витрати на транспортування не включені у вартість товару, а також документи, що містять відомості про вартість перевезення оцінюваних товарів; 7) ліцензія, якщо імпорт товару підлягає ліцензуванню; 8) якщо здійснювалося страхування, - страхові документи, а також документи, що містять відомості про вартість страхування (частина друга статті 53 МК України).

У частині третій статті 53 МК України визначено, що у разі якщо документи, зазначені у частині другій цієї статті, містять розбіжності, наявні ознаки підробки або не містять всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари, декларант або уповноважена ним особа на письмову вимогу митного органу зобов`язані протягом 10 календарних днів надати (за наявності) такі додаткові документи: 1) договір (угоду, контракт) із третіми особами, пов`язаний з договором (угодою, контрактом) про поставку товарів, митна вартість яких визначається; 2) рахунки про здійснення платежів третім особам на користь продавця, якщо такі платежі здійснюються за умовами, визначеними договором (угодою, контрактом); 3) рахунки про сплату комісійних, посередницьких послуг, пов`язаних із виконанням умов договору (угоди, контракту); 4) виписку з бухгалтерської документації; 5) ліцензійний чи авторський договір покупця, що стосується оцінюваних товарів та є умовою продажу оцінюваних товарів; 6) каталоги, специфікації, прейскуранти (прайс-листи) виробника товару; 7) копію митної декларації країни відправлення; 8) висновки про якісні та вартісні характеристики товарів, підготовлені спеціалізованими експертними організаціями, та/або інформація біржових організацій про вартість товару або сировини.

Із наведених положень випливає, що митний орган має право відійти від наведених вище законодавчих обмежень, пов`язаних з перевіркою основного переліку документів, які підтверджують митну вартість товарів, та витребувати від декларанта додаткові документи за наявності хоча б однієї з таких підстав: 1) наявність розбіжностей у документах; 2) наявність ознак підробки документів; 3) відсутність у документах усіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари.

У пункті 2 частини п`ятої статті 54 МК України передбачено, що митний орган має право письмово запитувати від декларанта або уповноваженої ним особи встановлені статтею 53 цього Кодексу додаткові документи та відомості лише у випадках, встановлених цим Кодексом.

Отже, праву митного органу на витребування додаткових документів передує його обов`язок належним чином обґрунтувати наявність підстав та причини, з яких митна вартість не може бути перевірена на підставі документів, наданих декларантом разом із митною декларацією.

Окрім цього, системний аналіз наведених правових норм вказує на те, що митні органи мають право витребувати додаткові документи на підтвердження задекларованої митної вартості у випадку наявності обґрунтованих сумнівів у достовірності поданих декларантом відомостей, що є обов`язковою обставиною, з якою закон пов`язує можливість витребування додаткових документів у декларанта та надає митниці право вчиняти наступні дії, спрямовані на визначення дійсної митної вартості товарів. Разом з тим, витребувати необхідно ті документи, які дають можливість пересвідчитись у правильності чи помилковості задекларованої митної вартості, а не всі, які передбачені статтею 53 МК України. Ненадання повного переліку витребуваних документів може бути підставою для визначення митної вартості не за першим методом лише тоді, коли подані документи є недостатніми чи такими, що у своїй сукупності не спростовують сумнів у достовірності наданої інформації.

Аналогічна правова позиція висловлена Верховним Судом у постановах від 13.09.2019 року по справі № 815/6780/15, від 06.09.2019 року по справі № 803/1212/14.

Водночас, суд звертає увагу на те, що повідомляючи декларанта про необхідність надати додаткові документи митний орган має обґрунтовувати свої вимоги щодо їх надання, узгоджуючи таке надання документів з правовою суттю правовідносин, які склалися між позивачем та його контрагентом. Зокрема вказати причини неможливості перевірки розрахунку митної вартості на підставі наданих декларантом документів, обґрунтувати необхідність перевірки спірних відомостей та зазначити документи, надання яких зможе усунути сумніви у їх достовірності. Тобто, обґрунтовано встановивши відсутність достатніх відомостей, що підтверджують задекларовану митну вартість товарів митний орган повинен вказати, які саме складові митної вартості товарів є непідтвердженими, чому з поданих декларантом документів неможливо встановити дані складові та які документи необхідні для підтвердження того чи іншого показника.

При цьому, суд звертає увагу на те, що право витребовувати додаткові документи не означає безапеляційного неврахування наданих під час проведення консультацій документів та в процедурі підтвердження заявленої митної вартості товарів, що декларуються.

Митною вартістю товарів, які ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту, є ціна, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за товари, якщо вони продаються на експорт в Україну, скоригована в разі потреби з урахуванням положень частини десятої цієї статті (частина четверта статті 58 МК України).

Відповідно до частини п`ятої статті 58 МК України ціна, що була фактично сплачена або підлягає сплаті, - це загальна сума всіх платежів, які були здійснені або повинні бути здійснені покупцем оцінюваних товарів продавцю або на користь продавця через третіх осіб та/або на пов`язаних із продавцем осіб для виконання зобов`язань продавця. Перелік витрат, які додаються при визначенні митної вартості до ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за оцінювані товари (складові митної вартості), якщо вони не включалися до ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті, визначено у частині десятій статті 58 МК України.

Як обумовлено частиною третьою статті 57 МК України, кожний наступний метод застосовується лише у разі, якщо митна вартість товарів не може бути визначена шляхом застосування попереднього методу відповідно до норм цього Кодексу.

За правилами, встановленими частинами четвертою-восьмою статті 57 МК України застосуванню другорядних методів передує процедура консультацій між митним органом та декларантом з метою визначення основи вартості згідно з положеннями статей 59 і 60 цього Кодексу. Під час таких консультацій митний орган та декларант можуть здійснити обмін наявною у кожного з них інформацією за умови додержання вимог щодо її конфіденційності.

У разі неможливості визначення митної вартості товарів згідно з положеннями статей 59 і 60 цього Кодексу за основу для її визначення може братися або ціна, за якою ідентичні або подібні (аналогічні) товари були продані в Україні не пов`язаному із продавцем покупцю відповідно до статті 62 цього Кодексу, або вартість товарів, обчислена відповідно до статті 63 цього Кодексу.

Методи на основі віднімання та додавання вартості (обчислена вартість) можуть застосовуватися у будь-якій послідовності на прохання декларанта або уповноваженої ним особи.

У разі якщо неможливо застосувати жоден із зазначених методів, митна вартість визначається за резервним методом відповідно до вимог, встановлених статтею 64 цього Кодексу.

Судом встановлено, що декларант позивача для підтвердження заявленої митної вартості імпортованого товару подав до митного органу ряд документів та застосував перший метод визначення митної вартості - за ціною договору.

Разом з тим, вирішуючи спір по суті, суд приймає до уваги, що відповідачем здійснювалась процедура письмових консультацій між митним органом та декларантом з метою обґрунтованого вибору підстав та методу для визначення митної вартості товару відповідно до вимог статей 59 і 60 Митного кодексу України.

Як встановлено судом, поданий декларантом позивача до митного оформлення документ рахунок-фактура (інвойс) № 4870/2025 від 21.08.2025 за назвою і змістом відповідає вимогам пункту 3 частини другої статті 53 МК України.

На виконання пункту 2 частини другої статті 53 МК України позивачем надано зовнішньоекономічний договір (контракт) купівлі-продажу товарів № 1/2022 від 20.01.2022, укладений між компанією «ROTAKE Sp. z o.o.» (Польща) та ФОП ОСОБА_1 (Україна) з доповненням 1 від 01.11.2023.

Також, митному органу надано: пакувальний лист № б/н від 21.08.2025; автотранспортну накладну А № 1284498 від 26.08.2025; декларацію про походження товару № 4870/2025 від 21.08.2025; банківський платіжний документ, що стосується товару № б/н від 19.08.2025; рахунок-фактуру про надання транспортно-експедиційних послуг від виконавця договору (контракту) про транспортно-експедиційні послуги № 406 від 27.08.2025; документ, що підтверджує вартість перевезення товару - довідку про транспортні витрати № 27.08.2025 від 27.08.2025; договір про надання послуг митного брокера № 120 від 07.08.2020; договір (контракт) про перевезення № 06.08.2020.2 від 06.08.2020; маркування продукції від 21.08.2025; копію митної декларації країни відправлення № 25PL2MB5 від 26.08.2025; проформу інвойс № 134/2025 від 14.08.2025; прайс-лист № б/н від 08.08.2025.

Дослідивши подані декларантом згідно із частиною другою статті 53 МК України наявні у нього документи, які подавалися із митною декларацією, а також додатково надані, суд дійшов висновку, що такі документально підтверджують складові митної вартості, які є обов`язковими при її обчисленні, а сумніви митного органу щодо заявленої митної вартості є безпідставними.

Так, Верховний Суд неодноразово наголошував, що відомості, які містяться в автоматизованій системі аналізу та управління ризиками, мають лише допоміжний інформаційний характер при прийнятті митним органом відповідних рішень. В основу такого підходу лягли висновки про те, що торгові відносини є різноманітними, здійснюються на принципах автономії волі та свободи договору, при цьому безліч обставин можуть впливати на їх ціну (характеристика товару, виробник, торгова марка, умови і обсяги поставок, наявність знижок тощо) (постанови Верховного Суду від 21.10.2021 у справі №420/4820/19, від 25.02.2021 у справі № 810/3295/17, від 23.11.2022 у справі № 810/2547/17).

Щодо мотивів відповідача про те, що ціни на імпортований товар, є нижчими від цін за аналогічні товари, розмитнення яких вже проводилося, то такі обставини не є та не можуть бути самостійною підставою для підвищення митної вартості товарів відповідно до вимог МК України, оскільки ці відомості мають допоміжний інформаційний характер, а отже, не можуть бути підставою для коригування митної вартості товарів.

Крім того, Верховний Суд у постановах від 19.02.2019 у справі №814/1888/16, від 24.12.2020 у справі №820/7316/15 вказав, що наявність в інформаційних базах даних митного органу інформації про те, що у попередні періоди аналогічні товари були розмитнені із зазначенням більшої митної вартості жодним чином не доводить неправильність її визначення позивачем, оскільки митна вартість залежить від ряду обставин і визначається в кожному конкретному випадку.

У постанові Верховного Суду від 20.09.2023 у справі № 821/411/18 зазначено, що доводи Митниці щодо оцінки ризиків при перевірці митної вартості товарів Верховний Суд у складі Касаційного адміністративного суду оцінює критично з огляду на те, що спрацювання профілів ризиків автоматизованої системи аналізу та управління ризиками та наявність в базах митного органу інформації про те, що ідентичні або подібні товари було розмитнено іншими особами за вищою митною вартістю, не може бути підставою для відмови у прийнятті заявленої декларантом митної вартості за ціною контракту, за відсутності інших законних підстав для витребування додаткових документів, оскільки при здійсненні контролю за коригуванням митної вартості, проведеним митним органом за другорядним методом, митний орган повинен довести, що: відповідний товар за певною митною вартістю був дійсно ввезений до України: що митна вартість за відповідною вантажною митною декларацією не була відкоригована; що рішення про коригування (якщо воно приймалося) не було оскаржене до суду та скасоване судом.

Враховуючи вказані висновки Верховного Суду в контексті обставин цієї справи, суд не заперечує права митного органу з метою здійснення контролю правильності визначення митної вартості товарів упевнюватися в достовірності або точності будь-якої заяви, документа чи розрахунку, поданих для цілей визначення митної вартості (частина п`ята статті 54 МК України), проте для цього він має довести підстави застосування норм частини третьої статті 53 МК України: наявність розбіжностей у поданих декларантом документах, ознак підробки або відсутність усіх відомостей про числові значення складових митної вартості товарів чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари. Саме лише посилання на наявність у нього інформації про іншу ціну ідентичного товару не є достатньою підставою не визнавати митну вартість, визначену за ціною договору.

Як з`ясовано судом, у відповідача виникли сумніви щодо заявленої митної вартості даного товару, зокрема в частині включення до митної вартості всіх транспортних витрат на перевезення вантажу.

Судом встановлено, що перевезення вантажу здійснювалось на підставі договору на перевезення вантажів від 06.08.2020 №06.08.2020.2 між ФОП ОСОБА_1 «Замовник» та ТОВ «ТОР УКРТРАНС» «Перевізник», п.1.1. якого передбачено, що перевізник має право залучати до перевезення третіх осіб .

У відповідності до міжнародної автомобільної накладної (CMR) від 26.08.2025 № А №1284498, до перевезення вантажу залучено третю осібу - ФОП ОСОБА_3 , що узгоджується з умовами договору від 06.08.2020 №06.08.2020.2.

Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду у постанові від 31.05.2019 у справі № 804/16553/14 досліджував питання доказів, якими повинен підтверджуватися розмір витрат на перевезення згідно умов МК України. Відповідно до правового висновку Верховного Суду у даній справі якщо законом не визначено доказ (докази), виключно яким(-ми) повинен підтверджуватися розмір витрат на перевезення, то такі витрати можуть підтверджуватися будь-якими доказами. МК України не визначив вид доказів, якими повинен підтверджуватися розмір витрат на перевезення товарів (не вказав, що такими доказами можуть бути лише фінансові та/або бухгалтерські документи).

З огляду на це суд зазначає, що надані декларантом позивача докази витрат на транспортне перевезення імпортованого товару, зокрема договір (контракт) про перевезення від 06.08.2020 №06.08.2020.2, рахунок на оплату міжнародних транспортних послуг №406 від 27.08.2025 відповідно до договору від 06.08.2020 №06.08.2020.2, довідка про транспортні витрати №27.08.2025 від 27.08.2025 є допустимими і достатніми доказами на підтвердження відповідних витрат на перевезення товарів, які включені до митної вартості товару.

Сам факт здійснення перевезення у спірних правовідносинах є беззаперечним, а ненадання рахунків про оплату за надані послуги ФОП ОСОБА_3 жодним чином не впливає на вартість перевезення вантажу, що підтверджується допустимими доказами, які надавались позивачем до митного оформлення, і не є підставою для коригування заявленої митної вартості товару.

Відтак, суд приходить до висновку, що заявлена декларантом фактурна вартість товару за ціною договору підтверджується поданими до митного оформлення документами, у яких відсутні розбіжності щодо вартості товару, вони містять достатньо відомостей щодо ціни товару.

Таким чином, встановлені у цій справі обставини, дають підстави для висновку про те, що у відповідача були всі документи, які надавали йому можливість підтвердити визначену позивачем митну вартість товару за ціною договору. Натомість відповідач не вказав на неправильність проведеного розрахунку митної вартості, зазначеної у МД, поданої декларантом позивача; не навів належних обґрунтувань щодо документального не підтвердження складових митної вартості та які саме відомості відсутні/не піддаються обчисленню у поданих декларантом документах.

За таких обставин, суд вважає, що, ні в спірному рішенні, ні у відзиві на позов відповідач не наводить конкретних числових значень складових митної вартості, які не підтвердженні документально.

Відповідно до пунктів 2, 4 частини другої статті 55 МК України прийняте митним органом письмове рішення про коригування заявленої митної вартості товару має містити, зокрема, наявну в митного органу інформацію (у тому числі щодо числових значень складових митної вартості, митної вартості ідентичних або подібних (аналогічних) товару, інших умов, що могли вплинути на ціну товару), яка призвела до виникнення сумнівів у правильності визначення митної вартості та до прийняття рішення про коригування митної вартості, заявленої декларантом; обґрунтування числового значення митної вартості товару, скоригованої митним органом, та фактів, які вплинули на таке коригування.

Відповідно до пункту 2.1 Правил заповнення рішення про коригування митної вартості товару, затверджених наказом Міністерства фінансів України від 24.05.2012 №598 (зареєстровано в Міністерстві юстиції України 01.06.2012 за №883/21195), у рішенні про коригування митної вартості зазначається послідовність застосування методів визначення митної вартості та причин, через які не був застосований кожний з методів, що передує методу, обраному митним органом. Посилання на використання цінової бази Єдиної автоматизованої інформаційної системи Держмитслужби у рішенні допускається тільки при визначенні митної вартості відповідно до положень статей 59, 60 та 64 Кодексу з обов`язковим зазначенням номера та дати митної декларації, яка була взята за основу для визначення митної вартості оцінюваних товарів, з поясненнями щодо зроблених коригувань на обсяг партії ідентичних або подібних (аналогічних) товарів, умов поставки, комерційних умов тощо. У випадку визначення митної вартості оцінюваних товарів із застосуванням резервного методу (стаття 64 Кодексу) зазначаються докладна інформація та джерела, які використовувалися митним органом при її визначенні.

Таким чином, у рішенні про коригування заявленої митної вартості, крім номера та дати митних декларацій, які були взяті за основу для визначення митної вартості оцінюваних товару, митний орган повинен також навести пояснення щодо зроблених коригувань на обсяги партії ідентичних або подібних (аналогічних) товару, умов поставки, комерційних умов тощо та зазначити докладну інформацію і джерела, які використовувалися митним органом при визначенні митної вартості оцінюваних товару із застосуванням резервного методу.

Аналогічної правової позиції дотримується Верховний Суд у постанові від 08.02.2019 у справі №825/648/17.

Крім того, Верховний Суд у своїх постановах неодноразово виснував, що рішення про коригування митної вартості товарів є обґрунтованим та мотивованим у контексті норм пунктів 2, 4 частини другої статті 55 МК України якщо містить не лише дату та номер митної декларації, на підставі якої здійснено коригування митної вартості, а й порівняння характеристик оцінюваного товару та характеристик товару, ціна якого взята за основу для коригування митної вартості за такими другорядними методами, як за ціною договору щодо ідентичних товарів, за ціною договору щодо подібних (аналогічних) товарів, на основі віднімання вартості, резервний метод (постанова від 18.08.2021 у справі № 160/4944/19).

При прийнятті спірного рішення відповідач використав інформацію АСМО "Інспектор" та навів номер і дату митної декларацій, митну вартість з якої взято за основу. Різниця між вартістю товару, задекларованого особою, та вартістю товарів, що розмитнювались цією чи іншими особами у попередніх періодах, не свідчить про наявність порушень з боку декларанта і не є підставою для автоматичного збільшення митної вартості товару до показників бази даних Держмитслужби. Відповідач не вказав, які складові вплинули на формування саме такої вартості, не навів пояснень щодо зроблених коригувань на обсяг партії ідентичних або подібних (аналогічних) товарів, умов поставки, комерційних умов, не навів характеристик оцінюваного товару та характеристик товару, ціна якого взята за основу для коригування митної вартості за другорядними методами, що свідчить про порушення ним вимог статті 55 МК України.

При розгляді справи суд не встановив у документах, які подані декларантом до митного оформлення, ознак підробки документів чи відсутності у документах усіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари.

Декларант позивача надав митному органу належні та допустимі, достатні докази на підтвердження ціни товару і зазначені документи не містили розбіжностей щодо вартості та вказували, що їх дані піддаються обчисленню. У свою чергу відповідач не довів обставини, які б викликали обґрунтовані сумніви в достовірності проведеного декларантом розрахунку митної вартості товару за ціною договору.

Отже, встановлені судом обставини дають підстави для висновку, що сумніви відповідача щодо складових митної вартості імпортованого товару ґрунтуються виключно на його припущеннях, а не на достовірних відомостях. На підставі досліджених письмових доказів суд вважає, що використані декларантом відомості підтверджені документально та визначені кількісно, їх достовірність не спростована належними та допустимими доказами у справі.

Зважаючи на викладені порушення, допущені митним органом при здійсненні коригування митної вартості товарів, суд дійшов висновку про невідповідність оскаржуваного рішення про коригування митної вартості товарів № UA403030/2025/000020/2 від 29 серпня 2025 року критеріям правомірності рішень суб`єктів владних повноважень, викладеним у частині другій статті 2 КАС України, а тому таке є протиправним та підлягає скасуванню.

Висновки за результатами розгляду справи

Відповідно до частини першої статті 9 КАС України розгляд і вирішення справ в адміністративних судах здійснюються на засадах змагальності сторін та свободи в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.

Згідно з частиною першою та частиною другою статті 77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу. В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

За результатами розгляду справи суд дійшов висновку, що відповідач не довів правомірність оскаржуваного рішення, а тому позовні вимоги є обґрунтованими та підлягають до задоволення.

Судові витрати

Згідно частини 1 статті 143 КАС України суд вирішує питання щодо судових витрат у рішенні, постанові або ухвалі. Статтею 139 КАС України визначені правила розподілу судових витрат.

Відповідно до частин першої, третьої статті 139 КАС України при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.

Частинами першою та третьою статті 132 КАС України визначено, що судові витрати складаються із судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи.

З матеріалів справи встановлено, що при зверненні до суду з даним позовом позивачем сплачено судовий збір у розмірі 3028,00 грн, що підтверджується платіжною інструкцією від 16.09.2025 №85, а також 2788,00 грн за офіційний переклад на українську мову копій доданих до позову документів, які викладені іноземною мовою, що підтверджується рахунком ФОП ОСОБА_4 від 08.09.2025 №110 та платіжною інструкцією від 08.09.2025 №85.

Оскільки, позов задоволено повністю, суд стягує на користь позивача судові витрати (судовий збір) у сумі 3028,00 грн. та 2788,00 грн витрат на оплату послуг з перекладу документів за рахунок бюджетних асигнувань відповідача.

На підставі викладеного та керуючись статтями 6, 9, 14, 72, 73, 77, 90, 241, 250, 257 КАС України, суд

ВИРІШИВ:

Адміністративний позов фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 до Тернопільської митниці задовольнити повністю.

Визнати протиправним та скасувати рішення Тернопільської митниці про коригування митної вартості товарів № UA403030/2025/000020/2 від 29 серпня 2025 року.

Стягнути на користь фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 судовий збір у розмірі 3028,00 (три тисячі двадцять вісім) грн. та 2788,00 (дві тисячі сімсот вісімдесят вісім) грн. витрат на оплату послуг з перекладу документів за рахунок бюджетних асигнувань Тернопільської митниці.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Відповідно до частини першої статті 295 Кодексу адміністративного судочинства України, апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Згідно із статтею 297 Кодексу адміністративного судочинства України, апеляційна скарга подається безпосередньо до Восьмого апеляційного адміністративного суду.

Повне судове рішення складено 24 грудня 2025 року.

Реквізити учасників справи:

позивач:

- Фізична особа-підприємець ОСОБА_1 (місцезнаходження: АДРЕСА_1 код РНОКПП НОМЕР_3 );

відповідач:

- Тернопільська митниця (місцезнаходження: вул. Текстильна, 38, м. Тернопіль, Тернопільська обл., Тернопільський р-н, 46004 ).

Головуючий суддя Юзьків М.І.