Справа № 369/15743/25
Суддя: Єросова І. Ю.
Дата ухвалення: 2025-11-03 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

СВЯТОШИНСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М. КИЄВА
пр. № 2-а/759/339/25
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

про залишення позовної заяви без руху

03 листопада 2025 року суддя Святошинського районного суду м. Києва Єросова І.Ю., вивчивши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 ) до ОСОБА_2 ( АДРЕСА_2 ) про скасування постанови про притягнення до адміністративної відповідальності,

ВСТАНОВИВ:

28.08.2025 ОСОБА_1 звернувся до Києво-Святошинського районного суду Київської області із вищевказаним позовом, в якому просить визнати протиправною та скасувати постанову про адміністративне правопорушення серії ЕНА №5580999 від 27.08.2025, винесену відповідачем, закрити провадження щодо нього та стягнути з УПП в м. Києві ДПП понесені судові витрати.

Відповідно до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 28.08.2025 для розгляду даного позову визначено суддю Києво-Святошинського районного суду Київської області Скрипник О.Г.

Ухвалою суду від 28.08.2025 дана справа передана за підсудністю до Святошинського районного суду м. Києва.

Відповідно до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 28.10.2025 для розгляду даного позову визначено суддю Святошинського районного суду м. Києва Єросову І.Ю.

Суддя, ознайомившись із матеріалами позовної заяви та долученими до неї документами, доходить висновку про необхідність залишення вказаного позову без руху, з огляду на таке.

Відповідно до ч. 1 ст. 2 КАС України завданням адміністративного судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.

В силу ч. 1 ст. 5 КАС України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до адміністративного суду, якщо вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб`єкта владних повноважень порушені її права, свободи або законні інтереси, і просити про їх захист шляхом, визначеним вказаною статтею.

Згідно з п. 1 ч. 1 ст. 20 КАС України місцевим загальним судам як адміністративним судам підсудні, зокрема, адміністративні справи з приводу рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень у справах про притягнення до адміністративної відповідальності.

Формою звернення до місцевого загального суду як адміністративного суду є позовна заява, яка за своїм змістом та формою повинна відповідати вимогам ст. 160 КАС України.

Крім того, відповідно до ч. 3 ст. 161 КАС України до позовної заяви додається документ про сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

В силу приписів ст. 1 Закону України «Про судовий збір», судовий збір - збір, що справляється на всій території України за подання заяв, скарг до суду, за видачу судами документів, а також у разі ухвалення окремих судових рішень, передбачених цим Законом. Судовий збір включається до складу судових витрат.

Відповідно до ч. 1 ст. 2 Закону платники судового збору - громадяни України, іноземці, особи без громадянства, підприємства, установи, організації, інші юридичні особи (у тому числі іноземні) та фізичні особи - підприємці, які звертаються до суду чи стосовно яких ухвалене судове рішення, передбачене цим Законом.

У свою чергу, згідно з п. 1 ч. 1 ст. 3 Закону судовий збір справляється, зокрема, за подання до суду позовної заяви та іншої заяви, передбаченої процесуальним законодавством та Кодексом України з процедур банкрутства.

Конституційний Суд України у своєму Рішенні від 28 листопада 2013 року №12-рп/2013 зазначив, що гарантією реалізації права на судовий захист в аспекті доступу до правосуддя є встановлення законом помірного судового збору для осіб, які звертаються до суду. Це відповідає Рекомендації Комітету Міністрів Ради Європи державам - членам щодо заходів, що полегшують доступ до правосуддя, від 14 травня 1981 року N R (81) 7, у якій зазначено: "У тій мірі, в якій судові витрати становлять явну перешкоду доступові до правосуддя, їх треба, якщо це можливо, скоротити або скасувати" (підпункт 12 пункту D).

Підсумовуючи, Конституційний Суду України зазначив, що сплата судового збору за подання заяв, скарг до суду, а також за видачу судами документів є складовою доступу до правосуддя, який є елементом права особи на судовий захист, гарантованого статтею 55 Конституції України.

Як вбачається зі змісту звернення ОСОБА_1 , останній звертається до суду саме із позовною заявою, за подачу якої ст. 4 Закону України «Про судовий збір» визначено відповідну ставку судового збору.

За своїм характером позовні вимоги ОСОБА_1 є вимогами немайнового характеру, за заявлення яких позивач, звертаючись до адміністративного суду, згідно з п. 1 ч. 3 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» повинен сплатити судовий збір у розмірі 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Таким чином, для розрахунку 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб слід звернутися до положень ст. 7 Закону України «Про Державний бюджет України на 2025 рік», відповідно до якого розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб станом на 1 січня 2025 року становить 3 028 грн. 00 коп.

Із наведеного слідує, що розмір судового збору за подачу даного позову становить 1 211 грн. 20 коп.

Водночас, суддя звертає увагу, що відповідно до ч. 3 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» при поданні до суду процесуальних документів, передбачених частиною другою цієї статті, в електронній формі - застосовується коефіцієнт 0,8 для пониження відповідного розміру ставки судового збору.

Отже, за подачу даного позову позивачу ОСОБА_1 необхідно сплатити судовий збір у сумі 968 грн. 96 коп. (3028,0 * 0,4 * 0,8 = 968,96), однак позивач сплатив лише 605 грн. 60 коп, що не узгоджується із вимогами Закону. За таких обставин, позивачу ОСОБА_1 слід здійснити доплату судового збору у розмірі 363 грн. 36 коп.

Також суддя звертає увагу на те, що відповідно до ч. 1 ст. 42 КАС України учасниками справи є сторони, треті особи.

Приписи ч. 1-4 ст. 46 КАС України закріплюють, що сторонами в адміністративному процесі є позивач та відповідач. У свою чергу, позивачем в адміністративній справі можуть бути громадяни України, іноземці чи особи без громадянства, підприємства, установи, організації (юридичні особи), суб`єкти владних повноважень. Водночас, відповідачем в адміністративній справі є суб`єкт владних повноважень, якщо інше не встановлено цим Кодексом.

Зі змісту п. 7 ч. 1 ст. 4 КАС України вбачається, що суб`єкт владних повноважень - це орган державної влади (у тому числі без статусу юридичної особи), орган місцевого самоврядування, орган військового управління, їх посадова чи службова особа, інший суб`єкт при здійсненні ними публічно-владних управлінських функцій на підставі законодавства, в тому числі на виконання делегованих повноважень, або наданні адміністративних послуг.

Аналізуючи правовий статус лейтенанта патрульної поліції, суддя доходить висновку про те, що останній у зносинах з громадянами є виключно представником юридичної особи публічного права (суб`єкта владних повноважень), до сфери віддання якого належить оформлення адміністративних матеріалів у разі вчинення особою адміністративного правопорушення.

Наведене узгоджується із висновками Верховного Суду, викладеними у постанові від 17.09.2020 у справі №742/2298/17, в якій останній вказав, що відповідні посадові особи не можуть виступати самостійним відповідачем з приводу рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень у справах про притягнення до адміністративної відповідальності, оскільки належним відповідачем є саме відповідний орган, на який покладено функціональний обов`язок розглядати справи про адміністративні правопорушення.

За таких обставин, належним відповідачем у разі подачу даної позовної заяви є саме Управління патрульної поліції у м. Києві Департаменту патрульної поліції (м. Київ, вул. Федора Ернста, 3, 03048).

Як наслідок, позивачу слід виконати вимоги ст. 161 КАС України, відповідно до якої до позовної заяви додаються її копії, а також копії доданих до позовної заяви документів відповідно до кількості учасників справи, крім випадків, визначених частиною другою цієї статті.

У разі подання позовної заяви та доданих до неї документів в електронній формі через електронний кабінет до позовної заяви додаються докази надсилання її копії та копій доданих документів іншим учасникам справи з урахуванням положень статті 44 цього Кодексу.

У разі подання до суду в електронній формі заяви по суті справи, зустрічного позову, заяви про збільшення або зменшення позовних вимог, заяви про зміну предмета або підстав позову, заяви про залучення третьої особи, апеляційної скарги, касаційної скарги та документів, що до них додаються, учасник справи зобов`язаний надати до суду доказ надсилання цих матеріалів іншим учасникам справи.

Такі документи в електронній формі направляються з використанням Єдиної судової інформаційно-комунікаційної системи або її окремої підсистеми (модуля), що забезпечує обмін документами, шляхом надсилання до електронного кабінету іншого учасника справи, а у разі відсутності у іншого учасника справи електронного кабінету чи відсутності відомостей про наявність у іншого учасника справи електронного кабінету - в паперовій формі листом з описом вкладення.

Враховуючи, що даний позов поданий ОСОБА_1 саме у електронній формі, позивачу слід скерувати належному відповідачу копію позовної заяви з додатками засобами поштового зв`язку з описом вкладення та надати суду підтвердження такого направлення.

Із вищенаведеного слідує, що позивач ОСОБА_1 , звертаючись до суду, допустив низку недоліків, які підлягають виправленню останнім у визначений судом строк.

Відповідно до ч. 1 ст. 169 КАС України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Згідно з ч. 2 ст. 169 КАС України в ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Враховуючи, що позивач ОСОБА_1 , звертаючись до суду із позовом, не дотримався вимог ст. 160, 161 КАС України, позовну заяву ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 ) до ОСОБА_2 ( АДРЕСА_2 ) про скасування постанови про притягнення до адміністративної відповідальності слід зашити без руху.

Керуючись ст.ст. 2, 5, 20, 80, 122, 123, 160, 161, 169, 241-243, 248, 256 КАС України, Закону України «Про судовий збір», суддя

ПОСТАНОВИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 ) до ОСОБА_2 ( АДРЕСА_2 ) про скасування постанови про притягнення до адміністративної відповідальності - залишити без руху.

Встановити спосіб усунення недоліків заяви шляхом:

- доплати суми судового збору у розмірі 363 грн. 36 коп. та надання суду доказів про таке;

- надання суду нової редакції позовної заяви із зазначенням належного відповідача та всіх реквізитів сторін справи (відомості про наявність електронного кабінету, ідентифікаційні дані сторін);

- скерування на поштову адресу належного відповідача копії позовної заяви з додатками та надання суду доказів про таке.

Надати позивачу строк на усунення недоліків заяви 10 (десять) днів з дня отримання копії ухвали.

Повідомити позивача, що у разі не усунення недоліків позовної заяви у зазначений строк, позовна заява вважатиметься неподаною і буде повернута позивачу.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя І.Ю.Єросова