Справа № 725/6935/25
Суддя: Федіна А. В.
Дата ухвалення: 2025-12-23 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

Єдиний унікальний номер 725/6935/25
Номер провадження 2-а/725/108/25
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

23.12.2025 року м. Чернівці

Чернівецький районний суд м.Чернівців у складі:

головуючої судді Федіної А.В.,

за участю секретаря судового засіданні Попової Р.Р.,

представника позивача Гакман М.Ю.,

та представника відповідача Рачук О.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду м. Чернівці адміністративну справу за позовом ОСОБА_1 до Чернівецької митниці Державної митної служби України про скасування постанови у справі про порушення митних правил, -

ВСТАНОВИВ:

У серпні 2025 року позивач через свого представника звернулась до суду з вище вказаним позовом в обґрунтування якого посилалась на те, що постановою Чернівецької митниці ДФС №0077/40800/24 від 04.06.2025 року на неї було накладено адміністративне стягнення за вчинення правопорушення передбаченого ч. 2 ст. 471 МК України у вигляді штрафу в розмірі 53341,43 грн., що становить 30 % вартості товарів, що переміщуються через митний кордон України, а саме бувших у використанні передніх фар до автомобіля марки Mercedes-Benz в кількості 12 штук.

Вважає, що приймаючи оскаржувану постанову, відповідач не надав оцінку відсутності суб`єктивної сторони правопорушення передбаченого ч. 2 ст. 471 МК України у її діях, адже їй не було відомо про наявність в салоні та багажному відділенні автомобіля, яким вона керувала при перетині державного кордону, вказаних бувших у використанні передніх фар до автомобіля марки Mercedes-Benz. Вказані фари в автомобіль помістив її чоловік та про їх наявність її не попередив, а тому вона не знала та не могла знати про те, що перевозить вилучені фари через митний кордон України. Зі слів чоловіка, він придбав фари у місці утилізації транспортних засобів за кордоном, фари перебувають у неробочому стані та за своїми властивостями не мають споживчої вартості.

Крім того, оскаржувана постанова була прийнята за наслідками повторного розгляду митним органом справи про ПМП, адже попередня постанова по вказаним обставинам вже була скасована судом і судами передшої інстанції у рішенні від 27.11.2024 року та апеляційної інстанції у постанові від 09.04.2025 року, зазначено про неналежне визначення вартості предметів порушення митних правил та її завищення. При повторному розгляді справи про ПМП митний орган вказаних недоліків не усунув та при розрахунку вартості предметів порушення митних правил не було враховано наявних у позивачки рахунків-фактур про походження товару.

Звертала увагу, що із загальної кількості переміщуваних через митний кордон України фар, їй було повернуто 2, які оцінені в розмірі 50 євро кожна, а вилучені фари були оцінені по 170 євро за кожну, але при цьому проігнорований у неї рахунок-фактуру відповідно о якого вартість фар становить 10 євро за штуку.

Зазначені нюанси не були враховані при повторному розгляді справи про ПМП та повністю проігноровані у повторному висновку експерта, в якому, окрім іншого, були враховані товарні пропозиції на ринку України, не зважаючи на те, що товар був придбаний на території Польщі.

Також, звертала увагу на процесуальні порушення, допущені митним органом при розгляді справи про ПМП.

З урахуванням наведеного, просив визнати постанову Чернівецької митниці ДФС №0077/40800/24 від 04.06.2025 року протиправної і скасувати, а провадження у справі про ПМП закрити.

На вказану позовну заяву надійшов відзив в якому представник відповідача позов не визнав та просив відмовити в його задоволенні. Вказувала на те, що до постанови про призначення товарознавчої експертизи було долучено копію рахунку-фактури №003 від 27.01.2024 року та на вирішення експертизи поставлене питання про вартість предметів ПМП станом на 29.01.2024 року, тим самим враховано недоліки, які вказані у судових рішеннях про скасування попередньої постанови у даній справі про ПМП. Згідно висновку експерта від 30.05.2025 року №-0256 загальна вартість товару станом на 29.01.2024 року, передні фари іноземного виробництва, згідно маркування до автомобіля «Mercedes-Benz», бувші у використанні в кількості 12 штук, становить 177804,78 гривень. Під час проведення товарознавчої експертизи товарів з метою визначення їх вартості експерт СЛЕД Держмитслужби керувався нормами МК України, Положенням про СЛЕД Держмитслужби, Національним стандартом № 1 «Загальні засади оцінки майна і майнових прав», затвердженим постановою Кабінету Міністрів України від 10.09.2003 №1440 (далі - Національний стандарт № 1) в частині вимог щодо бази визначення вартості (оцінки майна), підходів та методів, що використовуються при оцінці майна, в тому числі вилученого у справах про порушення митних правил та іншими нормативно- правовими актами. При цьому, позивач не скористалась своїм правом звернутись з клопотанням про призначення незалежної експертизи та не надано будь-яких доказів на підтвердження дійсної вартості предметів ПМП.

Також, вважає, що під час провадження у справі про ПМП не було допущено будь-яких процесуальних порушень, адже позивач та її представник, вважались належним чином повідомленими про час та місце розгляду справи про ПМП, проте не з`явились, а тому справу було розглянуто без їх участі.

В судовому засіданні представники сторін надали суду пояснення аналогічні змісту заяв по суті справи, представник позивача позов підтримав, а представник відповідача просила відмовити в його задоволенні.

Суд, заслухавши пояснення представників сторін, приходить до наступних висновків.

Відповідно до ч.2 ст.55 Конституції України кожному гарантується право на оскарження в суді рішень, дій чи бездіяльності органів державної влади, органів місцевого самоврядування, посадових і службових осіб.

Згідно до ст. 129 Конституції України, ст.ст. 9, 77 КАС України адміністративне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень.

Як вбачається з положень ч. 2 ст. 77 КАС України, в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача. У таких справах суб`єкт владних повноважень не може посилатися на докази, які не були покладені в основу оскаржуваного рішення, за винятком випадків, коли він доведе, що ним було вжито всіх можливих заходів для їх отримання до прийняття оскаржуваного рішення, але вони не були отримані з незалежних від нього причин.

Згідно ст. 280 КУпАП орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, чи є підстави для передачі матеріалів про адміністративне правопорушення на розгляд громадської організації, трудового колективу, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Як вбачається із змісту ст.245 КУпАП завданнями провадження в справах про адміністративні правопорушення є: своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом, забезпечення виконання винесеної постанови, а також виявлення причин та умов, що сприяють вчиненню адміністративних правопорушень, запобігання правопорушенням, виховання громадян у дусі додержання законів, зміцнення законності.

Відповідно до ст.489 МК України, посадова особа при розгляді справи про порушення митних правил зобов`язана з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують та/або обтяжують відповідальність, чи є підстави для звільнення особи, що вчинила правопорушення, від адміністративної відповідальності, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Зі змісту ч. 1 ст. 493 МК України, провадження у справі про порушення митних правил здійснюють, крім випадків, передбачених частинами другою і третьою цієї статті, посадові особи митниці, в зоні діяльності якої було вчинено або виявлено таке порушення.

Відповідно до ст.458 МК України порушення митних правил є адміністративним правопорушенням, яке являє собою протиправні, винні (умисні або з необережності) дії чи бездіяльність, що посягають на встановлений цим Кодексом та іншими актами законодавства України порядок переміщення товарів, транспортних засобів комерційного призначення через митний кордон України, пред`явлення їх органам доходів і зборів для проведення митного контролю та митного оформлення, а також здійснення операцій з товарами, що перебувають під митним контролем або контроль за якими покладено на органи доходів і зборів цим Кодексом чи іншими законами України, і за які цим Кодексом передбачена адміністративна відповідальність.

Так, диспозицією ч. 2 ст. 471 МК України передбачено відповідальність за недекларування товарів (крім зазначених у частинах першій та/або третій цієї статті), що переміщуються через митний кордон України громадянами.

Такі дії тягнуть за собою накладення штрафу в розмірі 30 відсотків вартості цих товарів.

Судом встановлено, що постановою Чернівецької митниці від 04.06.2025 року №0077/40800/24 ОСОБА_1 визнано винуватою у вчинені правопорушення передбаченого ч. 2 ст. 471 МК України та накладено на неї адміністративне стягнення у вигляді штрафу в розмірі 53341,43 грн.

Зі змісту вказаної постанови вбачається, що в зону митного контролю п/п "Порубне-Сірет" 29.01.2024 року о 15 год. 27 хв. в`їхав автомобіль марки «Mercedes-Benz», реєстраційний номер НОМЕР_1 під керуванням громадянки України ОСОБА_1 , яка слідувала з Румунії до України в приватних справах. В даному автомобілі також слідувала ОСОБА_2 . Дані громадяни до митного контролю надали контрольний талон для проходження митного контролю по «зеленому коридору», чим своїми діями заявили про те, що переміщувані ними через митний кордон України товари не підлягають письмовому декларуванню, оподаткуванню митними платежами, не підпадають під встановлені законодавством заборони та/або обмеження щодо ввезення на митну територію України. При візуальному огляді, ОСОБА_1 заявила про наявність особистих речей та товару: передні фари, іноземного виробництва, згідно маркування до автомобіля марки «Mercedes-Benz», бувші у використанні в кількості 13 шт., які пред`явила до митного контролю. Відповідно до інформації, яка міститься в програмно інформаційному комплексі „Облік транспортних засобів в пунктах пропуску для автомобільного сполучення гр. України ОСОБА_3 прослідувала на виїзд з території України у транспортному засобі «Mercedes-Benz» державний номер НОМЕР_2 в якості пасажира 29.01.2024 року о 13 год. 23 хв., отже перебувала за межами України менше ніж 24 години. Під час здійснення митних формальностей встановлено, що загальна вартість яких становила 84 000 гривень, що перевищувала дозволену норму. ОСОБА_1 пропущено одну автомобільну фару, бувшу у використанні, вартістю 50 євро.

Так, згідно ч. 5 ст. 366 МК України обрання "зеленого коридору" вважається з громадянина про те, що переміщувані ним через митний кордон України товари підлягають письмовому декларуванню, оподаткуванню митними платежами, підпадають під встановлені законодавством заборони та/або обмеження щодо ввезенню митну територію України або вивезення за межі цієї території та свідчить про факти, мають юридичне значення.

Згідно ч. 6 даної статті громадяни, які проходять (проїжджають) через "зелений коридор", звільняються від подання письмової митної декларації. Звільнення від подання письмової митної декларації не означає звільнення від обов`язкового дотримання пор переміщення товарів через митний кордон України.

У відповідності до пп.18 п. 1 ст. 196 Податкового Кодексу України «...ввезення митну територію України фізичними особами у ручній поклажі та/або супроводжуваному багажі товарів (крім підакцизних товарів та особистих реч сумарна фактурна вартість яких не перевищує еквівалент 500 євро та сумарна вага яка не перевищує 50 кг, через інші, ніж відкриті для повітряного сполучення, пункту пропуску через державний кордон України фізичною особою, яка була відсутня в Україні більше ніж 24 години та яка в`їжджає в Україну не частіше одного разу протягом годин ;

Ввезення на митну територію України у ручній поклажі та/або у супроводжуваному багажі товарів (крім підакцизних товарів та особистих речей), сумарна фактурна вартість яких не перевищує еквівалент 50 євро та сумарна вага яких не перевищує 50 кг, черг інші, ніж відкриті для повітряного сполучення, пункти пропуску через державний кордон України фізичною особою, яка була відсутня в Україні менше ніж 24 години або яка в`їжджає в Україну частіше одного разу протягом 72 годин...».

У відповідності п.2, ст. 374 МК України: «...громадяни, які в`їжджають в Україну частіше одного разу протягом однієї доби. У разі якщо товари в обсягах, що не перевищують обмежень, встановлених у частині першій цієї статті, ввозяться на митну територію України особою, яка в`їжджає в Україну частіше одного разу протягом однієї доби, такі товари підлягають письмовому декларуванню в порядку, встановленому для громадян, з поданням документів, які видаються державними органами для здійснення митного контролю та митного оформлення таких товарів, та оподатковуються ввізним митом за ставкою 10 відсотків і податком на додану вартість за ставкою, встановленою Податковим кодексом України».

Таким чином, згідно вказаної постанови митний орган прийшов до висновку, що ОСОБА_1 вчинила правопорушення передбачене ч. 2 ст. 471 МК України.

Згідно ст. 516 МК України визнавши за необхідне проведення експертизи, посадова особа митного органу, у провадженні якої знаходиться справа про порушення митних правил, виносить постанову, у якій визначаються підстави для призначення експертизи, прізвище експерта або найменування спеціалізованого органу з питань експертизи та досліджень центрального органу виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну податкову і митну політику, його відокремленого підрозділу чи іншої відповідної установи, в якій має проводитися експертиза. У цій же постанові ставляться конкретні питання, які мають бути вирішені під час проведення експертизи, а також визначаються матеріали, що передаються у розпорядження експерта.

Відповідно до ч. ч. 2, 3 ст. 357 МК України дослідження (аналізи, експертизи) проводяться експертами спеціалізованого органу з питань експертизи та досліджень центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну митну політику, чи його відокремленого підрозділу або інших експертних установ (організацій), призначених митним органом. Зазначені дослідження (аналізи, експертизи) проводяться з метою забезпечення здійснення митного контролю та митного оформлення і не є судовими експертизами.

Із наведених норм слідує, що експертиза для визначення вартості незадекларованих товарів проводиться в межах справи про адміністративне правопорушення і є доказом по справі. Така експертиза не є судовою експертизою, а тому на неї не поширюються вимоги, зокрема про попередження про кримінальну відповідальність за завідомо неправдивий висновок. Водночас, згідно із цими нормами, особа, яка притягається до відповідальності за порушення митних правил вправі провести незалежну експертизу за власний рахунок.

В рамках провадження про ПМП постановою Чернівецької митниці від 21.05.2025 року було призначено товарознавчу експертизу на вирішення якої постановлено питання щодо вартості вилучених предметів ПМП, а саме бувших у використанні передніх фар згідно маркування до автомобіля марки Mercedes-Benz в кількості 12 штук, станом на 29.01.2024 року. У розпорядження експерта направлено предмети ПМП та документи, надані представником Галецької Л.С. щодо оцінки товару.

Як вбачається з висновку експерта № -0256 від 30.05.2025 року, загальна ринкова вартість товарів, зазначених у постанові про призначення товарознавчої експертизи від 21.05.2025 року станом на 29.01.2024 року становить 177804,78 грн. При цьому, у дослідницькій частині вказаного висновку зазначено, що враховуючи проведений аналіз ринку ідентичних/подібних товарів методом прямого порівняння, а також визначені Національним стандартом №1 вимоги до достовірності цінової інформації, яка не має викликати сумнівів у експерта-оцінювача, рахунок-фактура від 27.01.2024 № 003 (зазначений у п.п. 4.6 п. 4 «Супровідні документи») не приймався до уваги експертом СЛЕД Держмитслужби, оскільки вказана в рахунку-фактурі цінова інформація на товар «Фари до авто Mercedes Benz з пошкодженнями 14 шт./ІО євро» (без прив`язки до каталогового номера) істотно відрізняється від ринкової вартості фар до автомобіля марки «MERCEDES-BENZ з каталоговими номерами на фарах, наданих на дослідження, наявних в мережі Інтернет.

Отже, при визначені вартості предметів ПМП відомості про вартість були взяті із мережі Інтернет, з урахуванням цінової інформації щодо пропозиції продажу подібних/ідентичних товарів, без конкретизації характеризуючи ознак таких товарів, зокрема щодо їх технічного стану, що значно впливає на вартість.

Згідно ч. 14 розділу V наказу Міністерства фінансів України «Про затвердження порядку взаємодії структурних підрозділів та територіальних органів Державної фіскальної служби України із Спеціалізованою лабораторією з питань експертизи та досліджень ДФС від 02.12.2016 № 1058, під час проведення досліджень (аналізів, експертиз) експертами застосовуються методи досліджень та методики проведення експертиз, які визначені в нормативно-правових актах та нормативно- технічних документах (міжнародні та національні стандарти, технічні умови, правила, норми, положення, інструкції рекомендації, переліки, науково-технічна та довідкова література, програмні продукти тощо). Обрання методу (методики) проведення досліджень (експертиз) належить до компетенції експерта.

Статтею 1 МК України передбачено, що законодавство України з питань митної справи складається з Конституції України, цього Кодексу, інших законів України, що регулюють питання, зазначені у статті 7 цього Кодексу, з міжнародних договорів України, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, а також з нормативно-правових актів, виданих на основі та на виконання цього Кодексу та інших законодавчих актів.

Таким чином, повноваження СЛЕД Держмитслужби на проведення експертизи в справах про порушення митних правил, в тому числі проведення товарознавчої експертизи із визначенням вартості вилученого майна, що є предметом правопорушення, закріплено Положенням про СЛЕД Держмитслужби, що відповідає вимогам МК України, з урахуванням особливостей, визначених Законом України «Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні».

Нормативне врегулювання форми висновку, складеного експертами СЛЕД Держмитслужби за результатами експертизи предметів правопорушення з метою визначення їх вартості, визначено підзаконним нормативно-правовим актом головного органу у системі центральних органів виконавчої влади, що забезпечує Формування та реалізацію єдиної державної митної політики, а саме наказом Міністерства фінансів України від 02.12.2016 № 1058, зареєстрованим в Міністерстві юстиції України від 26.12.2016 за №1693/29823.

Згідно п. 4 розділу III «Формування документації для проведення досліджень (аналізів. експертиз)» Порядку взаємодії структурних підрозділів та територіальних органів Державної фіскальної служби України із Спеціалізованою лабораторією з питань експертизи та досліджень ДФС під час проведення досліджень (аналізів, експертиз) затвердженого наказом Міністерства фінансів України від 02.12.2016 N 105, посадовою особою митниці було призначено експертизу та в постанові зазначені завдання для дослідження (аналізу, експертизи) які відповідали меті призначення експертизи та не виходили за межі компетенції та спеціальних знань експерта, оскільки передбачали лише визначення вартості предметів правопорушення.

Таким чином, у випадку виникнення у митного органу сумніву щодо правильності визначення вартості товару, останній вправі винести постанову про призначення експертизи.

Так, на підтвердження вартості товару позивачем надано копію рахунку-фактури від 27.01.2024 року, згідно якого вартість фар до авто з пошкодженнями у кількості 14 шт., становить по 10 євро за одну фару, натомість експертом даний доказ було проігноровано та не спростовано належним чином, що вказаний рахунок-фактура є неналежним, недопустимим та недостовірн6им доказом.

Відсутня також мотивація щодо відхилення наданих позивачем доказів вартості предметів ПМП в оскаржуваній постанові, при цьому у висновку експерта знову було застосовано порівняльний (ринковий) підхід, який передбачає аналіз цін продажу та пропонування подібних товарів з відповідним коригуванням відмінностей між об`єктами порівняння та досліджуваними об`єктами. При визначенні ринкової вартості об`єктів експертизи враховано наявне маркування на товарах, а також цінову інформацію щодо пропозицій продажу ідентичних/подібних товарів, наявну в мережі Інтернет. Маркетингові дослідження викладено у додатку до висновку, натомість у рішенні Першотравневого районного суду м.Чернівці від 27.11.2024 року, залишеним без змін постановою Сьомого апеляційного адміністративного суду від 09.04.2025 року зазначено, яким було скасовано попередню постанову у даній справі про ПМП та направлено справу на новий розгляд, вказано про необхідність врахування країну походження товару та сукупність всіх предметів правопорушення, працездатність вилученого товару та наявність чи відсутність слідів користування на таких предметах.

Як вбачається з положень ст. 252 КУпАП орган (посадова особа) оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю.

Отже, одним із принципів, яким повинно відповідати рішення суб`єкта владних повноважень у публічно-правових відносинах щодо розгляду справи про адміністративне правопорушення, є принцип обґрунтованості.

Принцип обґрунтованості прийнятого рішення, тобто прийняття рішення з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення або вчинення дії, вимагає від суб`єкта владних повноважень (в тому числі, при притягненні особи до адміністративної відповідальності) враховувати як обставини, на обов`язковість урахування яких прямо вказує закон, так і інші обставини, що мають значення у конкретній ситуації. Суб`єкт владних повноважень повинен уникати прийняття невмотивованих рішень, обґрунтованих припущеннями, а не конкретними обставинами. Несприятливе для особи рішення суб`єкта владних повноважень, в тому числі рішення про притягнення особи до адміністративної відповідальності, повинно бути вмотивованим.

Аналогічна позиція викладена в постанові Верховного суду від 15.11.2018 року по справі № 524/5536/17, адміністративне провадження № К/9901/1403/17.

Так, вартість вилучених фар має значення як для кваліфікації дій позивачки так і для визначення розміру адміністративного стягнення, у випадку доведеності наявності складу правопорушення, натомість на підставі наявних у матеріалах справи доказів, суд позбавлений можливості встановити вказані обставини, а тому оскаржувану постанову доцільно скасувати із направленням відповідачу на новий розгляд, під час якого слід встановити дійсну вартість вилучених предметів ПМП з урахуванням їх індивідуальних характеристик та наданих позивачем доказів.

У відповідності до вимог п. 2 ч. 3 ст. 286 КАС України за наслідками розгляду справи з приводу рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень у справах про притягнення до адміністративної відповідальності місцевий загальний суд як адміністративний має право скасувати рішення суб`єкта владних повноважень і надіслати справу на новий розгляд до компетентного органу (посадової особи).

На підставі вище викладеного та керуючись ст.ст. 10, 252 КУпАП, ст.ст. 458, 469, 487, 489, 493, 494 МК України, ст.ст. 2, 5-10, 14, 72-79, 90, 94, 241-246, 250, 251, 255, 286, 293, 295 КАС України, -

ВИРІШИВ:

Позов задовольнити частково.

Скасувати постанову Чернівецької митниці від 04.06.2025 року у справі про порушення митних правил №0077/40800/24 якою громадянку України ОСОБА_1 визнано винною у вчиненні правопорушення передбаченого ч. 2 ст. 471 МК України та накладено на неї адміністративне стягнення у вигляді штрафу в розмірі 53341,43 грн.

Справу про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за порушення митних правил передбачене ч. 2 ст. 471 МК України по факту обставин, викладених у протоколі про порушення митних правил № 0077/40800/24 від 29.01.2024 року повернути Чернівецькій митниці на новий розгляд.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом десяти днів з дня його проголошення безпосередньо до Сьомого апеляційного адміністративного суду.

Повний текст рішення виготовлений 24.12.2025 року.

Суддя Чернівецького районного

суду міста Чернівців Федіна А. В.