Справа № 761/52061/25
Суддя: Романишена І. П.
Дата ухвалення: 2025-12-24 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

Провадження № 2-а/761/912/2025
УХВАЛА

про залишення позовної заяви без руху

24 грудня 2025 року суддя Шевченківського районного суду міста Києва Романишена І.П., розглянувши матеріали адміністративної справи за позовом ОСОБА_1 до Управління патрульної поліції у м.Києві про скасування постанов про накладення адміністративного стягнення, -

ВСТАНОВИВ:

У грудні 2025 року позивач звернувся до суду з вказаним позовом.

Відповідно до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями матеріали позовної заяви передані судді Романишеній І.П.

Згідно п.3 ч.1 ст.171 КАС України, суддя після одержання позовної заяви з`ясовує, чи відповідає позовна заява вимогам, встановленим статтями 160, 161, 172 цього Кодексу.

Відповідно до п. 2 ч. 5 ст. 160 КАС України, в позовній заяві зазначається, зокрема, повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові) (для фізичних осіб) сторін та інших учасників справи, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), поштовий індекс, ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України), реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серія паспорта для фізичних осіб - громадян України (якщо такі відомості відомі позивачу), відомі номери засобів зв`язку, адреса електронної пошти, відомості про наявність або відсутність електронного кабінету.

Позивач також має зазначити ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України) або реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серія паспорта для фізичних осіб - громадян України (якщо такі відомості відомі позивачу) відповідача, відомості про наявність або відсутність електронного кабінету.

При цьому, для встановлення суб`єктного складу, а саме сторони відповідача, при розгляді срав про оскарження постанов про накладення адміністративного стягнення за порушення ПДР, зафіксовані не в автоматичному режимі, необхідно врахувати ст. 222 КУпАП, норми Закону України «Про Національну поліцію» та наказ Національної поліції України № 73 від 06.11.2015 року «Про затвердження Положення про Департамент патрульної поліції».

Так, із змісту ст. 222 КУпАП вбачається, що органи Національної поліції розглядають справи про адміністративні правопорушення, зокрема, про порушення правил дорожнього руху, правил паркування транспортних засобів, правил, що забезпечують безпеку руху транспорту, правил користування засобами транспорту.

Від імені органів Національної поліції розглядати справи про адміністративні правопорушення і накладати адміністративні стягнення мають право працівники органів і підрозділів Національної поліції, які мають спеціальні звання, відповідно до покладених на них повноважень.

Відповідно до ч. 1 ст. 1 Закону України «Про Національну поліцію» Національна поліція України - це центральний орган виконавчої влади, який служить суспільству шляхом забезпечення охорони прав і свобод людини, протидії злочинності, підтримання публічної безпеки і порядку.

Частиною 1 ст. 13 Закону України «Про Національну поліцію» визначено, що систему поліції складають: 1) центральний орган управління поліцією; 2) територіальні органи поліції.

У відповідності до ч. 1 ст. 15 зазначеного Закону територіальні органи поліції утворюються як юридичні особи публічного права в Автономній Республіці Крим, областях, містах Києві та Севастополі, районах, містах, районах у містах та як міжрегіональні (повноваження яких поширюються на декілька адміністративно-територіальних одиниць) територіальні органи у межах граничної чисельності поліції і коштів, визначених на її утримання.

Відповідно до п. 1 розділу І Положення про Департамент патрульної поліції, Департамент патрульної поліції є міжрегіональним територіальним органом Національної поліції, який створюється, реорганізується та ліквідується Кабінетом Міністрів України за поданням Міністра внутрішніх справ України в установленому законодавством порядку.

Пунктом 7 розділу ІІ Положення передбачено, що Департамент здійснює провадження у справах про адміністративні правопорушення, віднесених до компетенції Національної поліції України (крім справ про адміністративні правопорушення, пов`язані з корупцією), у тому числі у справах про адміністративні правопорушення пов`язані з керуванням транспортними засобами, щодо якого порушено обмеження, встановлені Митним кодексом України та у справах про адміністративні правопорушення, виявлені та зафіксовані за допомогою системи фіксації адміністративних правопорушень у сфері забезпечення безпеки дорожнього руху в автоматичному режимі.

Відповідно до п.п. 9, 10 розділу V Положення, Департамент патрульної поліції є юридичною особою публічного права, має самостійний баланс, рахунки в органах Державної казначейської служби України, має печатку із зображенням Державного Герба України, інші печатки, штампи, бланки зі своєю повною та скороченою назвою, необхідні для здійснення його поточної діяльності.

Департамент фінансується за рахунок коштів Державного бюджету України, а також інших джерел не заборонених законом, та забезпечує їх цільове використання.

Відповідне Управління патрульної поліції до якого відноситься уповноважений поліцейський, який має право приймати рішення про притягнення до адміністративної відповідальності та яке є структурним підрозділом Департаменту патрульної поліції не є юридичною особою.

Таким чином, враховуючи вказані вище положення, відповідачем чи співвідповідачем у справах про оскарження постанов про накладення адміністративного стягнення за порушення ПДР має бути Департамент патрульної поліції, який є юридичною особою і має рахунки відкритті в Державній казначейській службі України, оскільки саме на Департамент можуть бути покладені судові витрати в разі задоволення позову.

Відтак, позивачу необхідно уточнити коло відповідачів по справі та позовні вимоги відповідно до вимог п. 2 ч. 5 ст. 160 КАС України та п. 4 ч. 5 ст. 160 КАС України.

Відповідно до ч.3 ст.161 КАС України, до позовної заяви додається документ про сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Згідно ст. 4 Закону України «Про судовий збір», за подання до адміністративного суду позовної заяви немайнового характеру фізичною особою сплачується судовий збір у розмірі 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 1211,20 грн.

Разом з тим, у постанові Великої Палати Верховного Суду від 18.03.2020 року у справі №543/775/17 зазначено, що у справах щодо оскарження постанов про адміністративне правопорушення у розумінні положень статей 287, 288 КУпАП, як і в інших справах, які розглядаються судом у порядку позовного провадження, слід застосовувати статті 2-5 Закону України «Про судовий збір», які пільг за подання позовної заяви, відповідних скарг у цих правовідносинах не передбачають, а розмір судового збору, який підлягає застосуванню складає за подання позовної заяви 0,2 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Водночас, до позову не долучено доказів сплати судового збору в розмірі 605,60 грн.

Крім того, відповідно до ст.25 КАС України адміністративні справи з приводу оскарження індивідуальних актів, а також дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень, які прийняті (вчинені, допущені) стосовно конкретної фізичної чи юридичної особи (їх об`єднань), вирішуються за вибором позивача адміністративним судом за зареєстрованим у встановленому законом порядку місцем проживання (перебування, знаходження) цієї особи-позивача або адміністративним судом за місцезнаходженням відповідача, крім випадків, визначених цим Кодексом.

Позивач, звертаючись до суду не надав доказів на підтвердження, що зареєстрованим у встановленому законом порядку місцем проживання позивача є м.Київ, вул. Володимира Сальського, буд.33, що позбавляє суд можливості перевірити підсудність даної справи.

Відповідно до ч.5 ст. 161 КАС України, до заяви про визнання індивідуального акта протиправним чи адміністративного договору недійсним додається також оригінал або копія оспорюваного акта чи договору або засвідчений витяг з нього, а у разі відсутності акта чи договору у позивача - клопотання про його витребування.

З матеріалів позовної заяви вбачається, що позивачем не надано до суду копії оскаржуваної постанови.

Відповідно до ч. 2 ст. 161 КАС України у разі подання позовної заяви та доданих до неї документів в електронній формі через електронний кабінет до позовної заяви додаються докази надсилання її копії та копій доданих документів іншим учасникам справи з урахуванням положень статті 44 цього Кодексу.

В матеріалах справи відсутні докази надсилання позовної заяви разом із додатками відповідачу.

Згідно п.5 ч.5 ст. 160 КАС України в позовній заяві зазначаються, зокрема: виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставин.

Зі змісту вказаної позовної заяви вбачається, що позивач не погоджується з рішенням Управлінням патрульної поліції у м. Києві Департаменту патрульної поліції щодо залишення постанови у справі про адміністративне правопорушення без змін, а скаргу без задоволення.

Водночас, жодних обґрунтувань щодо спірної постанови, яку позивач просить скасувати не наводить.

З урахуванням викладеного, суд позбавлений можливості встановити чи позивач не погоджується з рішенням Управлінням патрульної поліції у м. Києві Департаменту патрульної поліції щодо залишення постанови у справі про адміністративне правопорушення без змін, а скаргу без задоволення чи з постановою серії ЕНА №06235939 від 27.11.2025.

Якщо позивач вважає, що саме постанова серії ЕНА №06235939 від 27.11.2025 є незаконною, останньому потрібно обґрунтувати вимоги позовної заяви відносно цього.

Відповідно до ч. 2 ст. 286 КАС України, позовну заяву щодо оскарження рішень суб`єктів владних повноважень у справах про притягнення до адміністративної відповідальності може бути подано протягом десяти днів з дня ухвалення відповідного рішення (постанови).

Згідно ч.6 ст.161 КАС України у разі пропуску строку звернення до адміністративного суду позивач зобов`язаний додати до позову заяву про поновлення цього строку та докази поважності причин його пропуску.

Відповідно до ч.1 ст.121 КАС України, суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення.

Зокрема, причина пропуску строку може вважатися поважною, якщо вона відповідає одночасно усім таким умовам: 1) це обставина або кілька обставин, яка безпосередньо унеможливлює або ускладнює можливість вчинення процесуальних дій у визначений законом строк; 2) це обставина, яка виникла об`єктивно, незалежно від волі особи, яка пропустила строк; 3) ця причина виникла протягом строку, який пропущено; 4) ця обставина підтверджується належними і допустимими засобами доказування.

Відповідне положення міститься у постанові КАС ВС від 30 вересня 2021 року у справі №320/3307/21.

Тобто, для ухвалення судом рішення про поновлення строку звернення до суду, необхідно навести реальні фактичні обставини, які перешкоджали позивачу своєчасно звернутися до суду.

Варто зауважити, що поважними причинами визнаються лише такі обставини, які є об`єктивно непереборними, не залежать від волевиявлення особи, що оскаржує судове рішення та пов`язані з дійсними істотними перешкодами чи труднощами для своєчасного вчинення процесуальних дій, що підтверджені належними доказами.

Приписами статті 44 КАС України встановлено, зокрема, обов`язок учасників справи добросовісно користуватися належними їм процесуальними правами і неухильно виконувати процесуальні обов`язки, зокрема, виконувати процесуальні дії у встановлені законом або судом строки, а також виконувати інші процесуальні обов`язки, визначені законом або судом.

Відтак, процесуальним законом чітко закріплено характер процесуальної поведінки, який зобов`язує учасника справи діяти сумлінно, тобто проявляти добросовісне ставлення до наявних у нього прав і здійснювати їх реалізацію таким чином, щоб забезпечити неухильне виконання своїх обов`язків, встановлених законом або судом.

Позовну заяву позивачем подано 16.12.2025 року через систему "Електронний суд", тобто із пропуском встановленого десятиденного строку на оскарження постанови.

При цьому, позивач не зазначає коли саме було отримано спірну постанову, а лише те, що 01.12.2025 року останній звернувся із скаргою до Управління патрульної поліції у м.Києві. Разом з тим, з рішення щодо залишення постанови у справі про адміністративне правопорушення без змін, а скарги без задоволення вбачається, що 27.11.2025 року гр. ОСОБА_1 було зупинено та останній не заперечував факту порушення правил дорожнього руху, проте надалі повідомив, що буде оскаржувати.

Відповідно до ч.6 ст.161 КАС України, у разі пропуску строку звернення до адміністративного суду позивач зобов`язаний додати до позову заяву про поновлення цього строку та докази поважності причин його пропуску.

За таких обставин, позивач, вважаючи незаконною постанову відповідача про адміністративне правопорушення, ще у день винесення спірної постанови мав право її оскаржити до суду.

За наведених обставин, відлік строку на оскарження постанови розпочався з моменту її отримання (факт отримання позивачем спірної постанови не заперечується, оскільки як вбачається зі скарги останнього, позивач зазначає суть правопорушення та вважає її незаконною), оскільки саме з цього моменту позивач був обізнаний про її існування та у разі наявності сумнівів в її законності міг скористатись правом захисту своїх прав.

Водночас, позивач вправі подати належні докази, які будуть підтверджувати поважність причин пропуску звернення до адміністративного суду.

Відповідно до ст.123 КАС України у разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху. При цьому протягом п`яти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду з заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду або вказати інші підстави для поновлення строку. Якщо заяву не буде подано особою в зазначений строк або вказані нею підстави для поновлення строку звернення до адміністративного суду будуть визнані неповажними, суд повертає позовну заяву.

Таким чином, позивачу необхідно подати клопотання про поновлення строку на подачу позовної заяви із зазначенням поважних причин пропуску строку з посилання на докази.

При цьому, як вбачається з матеріалів позовної заяви, позивач просить суд скасувати постанову №06235939 від 27.11.2025 року, у той час, як з матеріалів справи вбачається, що серія постанови №6235939.

У відповідності до ч.1 ст.169 КАС України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху. Суд постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху також у разі, якщо позовну заяву подано особою, яка відповідно до частини шостої статті 18 цього Кодексу зобов`язана зареєструвати електронний кабінет, але не зареєструвала його.

Враховуючи викладене та керуючись статями 160, 161, 169 КАС України, суд,-

УХВАЛИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 до Управління патрульної поліції у м.Києві про скасування постанов про накладення адміністративного стягнення - залишити без руху, надавши позивачу строк для усунення недоліків терміном 5 (п`ять) днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Ухвалу оскарженню не підлягає.

СУДДЯ І.П. РОМАНИШЕНА