Справа № 990/110/25
Суддя: Юрченко В.П.
Дата ухвалення: 2025-12-17 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

РІШЕННЯ

Іменем України

17 грудня 2025 року

м. Київ

справа №990/110/25

адміністративне провадження № П/990/110/25

Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду:

судді-доповідача - Юрченко В.П.,

суддів: Бившевої Л.І., Блажівської Н.Є., Гончарової І.А., Олендера І.Я.,

за участі секретаря судового засідання - Титенко М.П.,

позивача - не з`явилася,

представника відповідача - Друцька О.Г.,

розглянувши у порядку спрощеного провадження у відкритому судовому засіданні адміністративну справу за позовом ОСОБА_1 до Вищої кваліфікаційної комісії суддів України про визнання протиправними та скасування рішень Вищої кваліфікаційної комісії України від 12.03.2025 №48/зп-25, №49/зп-25, зобов`язання вчинити певні дії,

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 (далі також - позивачка, ОСОБА_1 ) звернулась з адміністративним позовом до Вищої кваліфікаційної комісії суддів України (далі також - відповідач, ВККС, Комісія), в якому, з урахуванням збільшених позовних вимог просить Суд:

- визнати протиправними і скасувати рішення Вищої кваліфікаційної комісії суддів України від 12 березня 2025 року №48/зп-25 про затвердження кодованих результатів практичного завдання, виконаного 24 та 25 лютого 2025 року кандидатами на зайняття вакантних посад суддів в апеляційних адміністративних судах у межах конкурсу, оголошеного рішенням Комісії від 14 вересня 2023 року №94/зп-23 стосовно ОСОБА_1 згідно додатку до цього рішення з кодом 0053213, бал-50, з кодом 0041760, бал 58;

- визнати протиправними і скасувати рішення Вищої кваліфікаційної комісії суддів України від 12 березня 2025 року №49/зп-25 про затвердження загальних результатів першого етапу «Складання кваліфікаційного іспиту» кваліфікаційного оцінювання кандидатів на посаду суддів в апеляційних адміністративних судів у межах конкурсу, оголошеного рішенням Комісії від 14 вересня 2023 року №94/зп-23 стосовно ОСОБА_1 ;

- зобов`язати Вищу кваліфікаційну комісію суддів України провести повторне оцінювання виконаних ОСОБА_1 практичних завдань (коди кандидата 0053213, 0041760) у складі інших членів Вищої кваліфікаційної комісії суддів України та з урахуванням правової позиції суду у даній справі;

- зобов`язати Вищу кваліфікаційну комісію суддів України відновити участь ОСОБА_1 у конкурсі на зайняття вакантних посад суддів в апеляційних судах, оголошеного рішенням Комісії від 14 вересня 2023 року №94/зп-23, зі стадії перевірки практичних завдань іншими членами Вищої кваліфікаційної комісії суддів України з урахуванням висновків суду у даній справі та встановленням результатів практичних завдань (індивідуальні коди кандидата: 0053213 та 0041760) не менше від показника у 56,25 балів.

На обґрунтування своїх вимог позивачка зазначила, що на момент прийняття рішення про оголошення конкурсу, так і на момент подачі документів ані Закон, ані Положення № 143/зп-16, ані будь-який інший локальний нормативний акт Комісії не містили приписів, які б передбачали, що Комісія після затвердження за визначеною законом формою та встановленою процедурою Положення № 143/зп-16, яке покликане регулювати відносини в царині проходження кваліфікаційного оцінювання суддями і яке містить загальні правила поведінки, мала повноваження застосовувати нові правила і показники визначення результатів кваліфікаційного оцінювання на етапі «Іспит», що суперечать загальним правилам визначення результатів кваліфікаційного оцінювання на цьому етапі, зокрема правилам пунктів 6-8 глави 6 розділу ІІ Положення № 143/зп-16.

Зокрема, позивачка, покликаючись на Положення про проведення конкурсу на зайняття вакантної посади судді затверджено рішенням Вищої кваліфікаційної комісії суддів України від 02 листопада 2016 року № 141/зп-16 (зі змінами), Положення № 143/зп-16, затверджено рішенням Вищої кваліфікаційної комісії суддів України від 03 листопада 2016 року, Положення № 144/зп-16, затверджено рішенням Вищої кваліфікаційної комісії суддів України від 04 листопада 2016 року доводить суду, що мінімально допустимим є бал, отриманий за результатами оцінки критерію кваліфікаційного оцінювання, який дозволяє судді (кандидату на посаду судді) продовжувати участь у кваліфікаційному оцінюванні (підпункт 6.1-6.4 пункту 6 глави 6 розділу ІІ Положення №143/зп-16). Цей бал визначається для: анонімного письмового тестування; виконання практичного завдання; іспиту. Мінімально допустимі бали при складенні анонімного письмового тестування та виконанні практичного завдання визначаються рішенням Комісії за критеріальним методом відповідно до Порядку № 144/зп-16. Мінімально допустимий бал при виконанні практичного завдання встановлюється для визначення мінімально допустимого балу іспиту. Мінімально допустимий бал іспиту визначається рішенням Комісії за сумою мінімально допустимих балів анонімного письмового тестування та виконання практичного завдання.

Також позивачка вказує, що відповідно до пункту 14 розділу V Порядку № 144/зп-16 критеріальний метод полягає у тому, що члени Комісії, аналізуючи тестові запитання або практичні завдання, визначають (оцінюють) вагу правильної відповіді на кожне запитання або показників виконання практичного завдання для мінімально підготовленого потенційного судді відповідного суду. Після цього кожен член Комісії виводить мінімально допустимий бал анонімного письмового тестування або практичного завдання. Оцінки членів Комісії усереднюються, а ці середні значення використовуються для визначення мінімально допустимого бала анонімного письмового тестування або практичного завдання.

За твердженням позивачки, особливості допуску судді (кандидата на посаду судді) до наступного етапу кваліфікаційного оцінювання врегульовано пунктами 7-9 глави 6 розділу ІІ Положення №143/зп-16. За приписами цих норм суддя (кандидат на посаду судді), який за результатами складення анонімного письмового тестування набрав менше мінімально допустимого балу, на підставі відповідного рішення Комісії не допускається до виконання практичного завдання, припиняє участь у кваліфікаційному оцінюванні та визнається таким, що не підтвердив здатності здійснювати правосуддя у відповідному суді. Водночас, суддя (кандидат на посаду судді), який набрав менше мінімально допустимого балу за результатами виконання практичного завдання, допускається до наступного етапу кваліфікаційного оцінювання у разі набрання ним мінімально допустимого балу іспиту. У випадку, коли суддя (кандидат на посаду судді) за результатами етапу «Іспит» набрав менше мінімально допустимого балу, він на підставі відповідного рішення Комісії не допускається до етапу «Дослідження досьє та співбесіда», припиняє участь у кваліфікаційному оцінюванні та визнається таким, що не підтвердив здатності здійснювати правосуддя у відповідному суді або на відповідність займаній посаді. За приписами пунктів 9, 11 розділу V Положення № 143/зп-16 мінімально допустимий бал іспиту під час кваліфікаційного оцінювання суддів на відповідність займаній посаді - 50 відсотків від максимально можливого балу, встановленого в межах цього іспиту. Рішення про підтвердження відповідності судді займаній посаді ухвалюється у разі отримання суддею мінімально допустимого і більшого балу за результатами іспиту, а також більше 67 відсотків від суми максимально можливих балів за результатами кваліфікаційного оцінювання всіх критеріїв за умови отримання за кожен з критеріїв балу більшого за 0.

Наведене, на переконання ОСОБА_1 , свідчить про те, що: по-перше, Комісія повинна була оцінити результат кваліфікаційного іспиту в цілому, а не за результатами певного підетапу. По-друге, рішення Комісії щодо визначення негативних для позивачки результатів оцінки виконаного нею (позивачкою) практичного завдання не має бути вмотивованим лише посиланням на показник арифметичного значення результату оцінювання, оскільки ані Законом, ані Порядком такого способу реалізації владних повноважень Комісією не передбачено.

На думку позивачки, аналіз приписів Положення № 143/зп-16 дозволяє зробити такі висновки:

- ненабрання учасником мінімально допустимого балу за результатами складення анонімного письмового тестування є безумовною підставою для припинення його участі у кваліфікаційному оцінюванні та визнання таким, що не підтвердив здатності здійснювати правосуддя у відповідному суді. У разі якщо учасник набрав мінімально допустимий бал за результатами складення анонімного письмового тестування, він допускається до виконання практичного завдання;

- встановлення ВККС мінімально допустимого балу за результатами проходження кожної стадії іспиту є її обов`язком і відповідає вимогам Положення № 143/зп-16, проте набрання мінімально допустимого балу за результатами виконання практичного завдання не є окремою передумовою для допуску учасника до наступного етапу кваліфікаційного оцінювання (дослідження досьє та проведення співбесіди);

- встановлення ВККС мінімально допустимого балу за результатами виконання практичного завдання не має самостійного значення та по сутті є складовою іншої процедури - визначення мінімально допустимого балу усього іспиту.

Тобто, позивачка стверджує, що: 1) суддя, який за результатами виконання практичного завдання набрав менше мінімально допустимого балу за виконання практичного завдання, допускається до наступного етапу кваліфікаційного оцінювання «Дослідження досьє та проведення співбесіди», якщо в сумі з балами, набраними за виконання анонімного письмового тестування (не менше мінімально допустимого балу за цей етап іспиту), він набрав мінімально допустимий бал і більше за результатами усього іспиту; 2) суддя, який за результатами етапу «Іспит», тобто за сумою балів за виконання анонімного письмового тестування (не менше мінімально допустимого) та за виконання практичного завдання набрав мінімально допустимий бал іспиту, не може бути визнаний таким, що не підтвердив здатності здійснювати правосуддя у відповідному суді, а підлягає допуску до наступного етапу кваліфікаційного оцінювання «Дослідження досьє та проведення співбесіди».

ОСОБА_1 наголосила на тому, що нею отримано мінімально допустимий бал встановлений як Законом так і Положенням, що складає 75 і більше відсотків від максимально можливого базу за іспит, який в себе включає, як тестування так і виконання практичного завдання.

У підсумку позивачка відзначила, що оскільки на момент оголошення конкурсу від 14 вересня 2023 року № 94/зп-23 (зі змінами) та момент подачі нею документів діяли норми, які встановлювали, що за результатами набрання 75% максимально можливого балу відповідного іспиту, кандидата допускають до наступного етапу конкурсу (кваліфікаційного оцінювання) -«Дослідження досьє та проведення співбесіди» впливають на легітимні очікування позивачки щодо допуску її до етапу дослідження досьє та проведення співбесіди.

У зв`язку з наведеним, на думку позивачки, рішення Комісії від 12 березня 2025 року № 48/зп-25 та № 49/зп-25 в частині визначення результатів 3-го підетапу першого етапу «Складання кваліфікаційного іспиту» - «виконання практичного завдання зі спеціалізації відповідного суду» є протиправними та такими, що суперечать частині другій статті 19 Конституції України частині другій статті 2 КАС України, а також Закону України «Про судоустрій і статус суддів» з таких підстав: рішення Комісії щодо визначення негативних для позивачки результатів оцінки виконаного нею практичного завдання не має бути вмотивованим лише посиланням на показник арифметичного значення результату оцінювання, оскільки ані Законом, ані Порядком такого способу реалізації владних повноважень Комісією не передбачено; відповідно до екзаменаційних відомостей щодо оцінки її практичних завдань в графі «ПІБ членів ВККС, які здійснювали оцінювання практичного завдання», відсутні будь-які відомості та мотивування виставлених балів, тобто є невмотивованими та непрозорими; в екзаменаційних відомостях не зазначено, скільки і яких помилок допущено позивачкою в проектах судових рішень, зошити із завданнями також не містять виправлень чи закреслень, а тому неможливо встановити, чим керувалися члени ВККС, з яких міркувань оцінили письмові роботи позивачки.

Крім того, позивачка зазначає, що відповідно до повідомлення в Судово-юридичній газеті від 12 березня 2025 року перевірку практичних завдань здійснювала колегія у складі: Андрій Пасічник -голова ВККС, Сергій Чумак - секретар Першої палати ВККС, Роман Сабодаш - член ВККС. Разом з тим, в Судово-юридичній газеті зазначено, що голова ВККС з 3 по 11 березня знаходився на лікарняному, що може бути додатковим доказом неправомірності оскаржуваних рішень у випадку, якщо він їх перевіряв.

У відзиві на позовну заяву ВККС України просить відмовити у її задоволенні, посилаючись на безпідставність та необґрунтованість доводів у ній зазначених.

На обґрунтування відзиву відповідач зазначив, що рішенням Комісії від 12 березня 2025 року №49/зп-25, серед іншого, затверджено декодовані результати практичного завдання, виконаного 24 та 25 лютого 2025 року кандидатами на зайняття вакантних посад суддів в апеляційних адміністративних судах у межах конкурсу, оголошеного рішенням Комісії від 14 вересня 2023 року № 94/зп-23 (зі змінами), в тому числі ОСОБА_1 , яка за результатами оцінювання першого судового рішення (код кандидата 0053213) отримала 50 балів, а за результатами другого (код кандидата 0041760) - 58 балів, що у сумі становить 108 балів. Затверджено загальні результати першого етапу «Складання кваліфікаційного іспиту» кваліфікаційного оцінювання кандидатів на посади суддів апеляційних адміністративних судів, зокрема ОСОБА_1 , яка не склала відповідний етап кваліфікаційного оцінювання. Відмовлено в допуску до другого етапу кваліфікаційного оцінювання «Дослідження досьє та проведення співбесіди», визнано такою, що не підтвердила здатності здійснювати правосуддя в апеляційних адміністративних судах, припинено участь у кваліфікаційному оцінюванні та оголошеному рішенням Комісії від 14 вересня 2023 року № 94/зп-23 (зі змінами) Конкурсі 101 кандидата на посади суддів, в тому числі ОСОБА_1 .

Серед іншого, зазначив, що відповідно до оскаржуваних рішень Комісії від 12 березня 2025 року №48/зп-25 та № 49/зп-25 ОСОБА_1 за результатами оцінювання першого судового рішення (код кандидата 0053213) отримала 50 балів, а за результатами другого (код кандидата 0041760) - 58 балів, що у сумі становить 108 балів та є нижчим за прохідний бал, менше 75 відсотків від максимально можливого бала за виконання практичного завдання з відповідної спеціалізації суду.

Вказані обставини є підставою для визначення позивачки такою, що не склала кваліфікаційний іспит, що є підставою для відмови у допуску до другого етапу кваліфікаційного оцінювання та непідтвердження здатності здійснювати правосуддя у відповідному суді. Комісія рішенням від 12 березня 2025 року № 49/зп-24 затвердила загальні результати першого етапу «Складання кваліфікаційного іспиту» кваліфікаційного оцінювання кандидатів на посади суддів апеляційних адміністративних судів, зокрема ОСОБА_1 , яка не склала відповідний етап кваліфікаційного оцінювання, відмовила позивачці в допуску до другого етапу кваліфікаційного оцінювання «Дослідження досьє та проведення співбесіди», визнала позивачку такою, що не підтвердила здатність здійснювати правосуддя в апеляційному адміністративному суді та припинила її участь у кваліфікаційному оцінюванні та оголошеному рішенням Комісії від 14 вересня 2023 року № 94/зп-23 (зі змінами) конкурсі на зайняття вакантних посад суддів в апеляційних судах.

Відповідач пояснив, що оскаржувані рішення Комісії містять в собі всі необхідні елементи та мотивовані наявністю фактичних обставин (опис процедури, в якій приймала участь позивачка, перелік основних рішень, які мають значення для проведення конкурсу, нормативно-правове регулювання та іншу інформацію), результат яких породжує юридичні підстави для прийняття таких рішень, а відтак доводи позивачки щодо невмотивованості оскаржуваних рішень Комісії та її безпідставно припиненої участі в конкурсі є необґрунтованими.

Окрім того, зауважив на тому, що позивачка фактично висловлює незгоду з балами, виставленими екзаменаційною комісією за результатами перевірки її практичного завдання. Проте незгода позивачки з отриманими балами за виконане нею в рамках Конкурсу практичне завдання не може свідчити про протиправність дій та рішень Комісії під час оцінювання її роботи, оскільки викладені ОСОБА_1 аргументи зводяться виключно до самооцінки перевірки власних робіт.

При цьому, відповідач зазначив, що доводи позивачки про відсутність мотивування виставлених балів на підставі яких прийняті спірні рішення, є припущеннями і спростовуються змістом екзаменаційних відомостей, відповідно до яких позивачці за результатами перевірки кожного практичного завдання кожним окремим членом екзаменаційної комісії, визначеної рішенням Комісії від 22 січня 2025 року № 21/зп-25, було виставлено окремий (індивідуальний) бал.

Окрім того, відповідач зазначає, що конкурсна процедура та процедура кваліфікаційного оцінювання стосовно позивачки була проведена в порядку та відповідно до вимог чинного законодавства України, дії Комісії були повністю регламентовані нормами Закону та нормативними актами, прийнятими Комісією на основі положень Закону, будь-які порушення прав, свобод чи законних інтересів позивачки як учасника процедури конкурсу та кваліфікаційного оцінювання відсутні, оскаржувані рішення Комісії містять правові підстави та мотиви їх ухвалення.

У підсумку, відповідач відзначив, що позовна заява ОСОБА_1 не підлягає задоволенню, оскільки Комісія, ухвалюючи рішення від 12 березня 2025 року № 48/зп-25 та №49/зп-25, діяла на підставі, в межах повноважень та у спосіб, визначений законодавством України з дотриманням критеріїв, визначених у частині другій статті 2 КАС України.

Ухвалою від 31 березня 2025 року Верховний Суд відкрив провадження в цій справі та призначив справу до розгляду в порядку спрощеного позовного провадження з викликом сторін.

Заслухавши пояснення сторін, дослідивши надані докази на підтвердження обґрунтованості заявлених вимог та заперечень, суд встановив такі обставини.

Указом Президента України «Про призначення суддів» від 19 листопада 2010 року №1046/2010 ОСОБА_1 призначено на посаду судді Донецького окружного адміністративного суду строком на п`ять років.

Вища кваліфікаційна комісія суддів України рішенням від 18 квітня 2016 року № 103/бо-16 рекомендувала ОСОБА_1 для обрання на посаду судді Донецького окружного адміністративного суду безстроково та внесла відповідне подання до Верховної Ради України.

Вища рада правосуддя, розглянувши рекомендацію Вищої кваліфікаційної комісії суддів України, матеріали про обрання ОСОБА_1 на посаду судді Донецького окружного адміністративного суду безстроково та висновок члена Вищої ради правосуддя рішенням від 26 січня 2017 року №70/0/15-17 внесла подання Президентові України про призначення позивачки на посаду судді Донецького окружного адміністративного суду.

Указом Президента України № 95/2017 «Про призначення суддів» від 03 квітня 2017 року ОСОБА_1 призначено на посаду судді Донецького окружного адміністративного суду безстроково.

Рішенням від 14 вересня 2023 року № 94/зп-23 (зі змінами) ВККС оголосила конкурс на зайняття 550 вакантних посад суддів в апеляційних судах (далі -Конкурс), із заявою про участь в якому звернулася, у тому числі ОСОБА_1 .

Рішенням від 04 березня 2024 року № 84/ас-24 ВККС допустила позивача до проходження кваліфікаційного оцінювання та участі в Конкурсі.

Рішенням від 19 червня 2024 року № 184/зп-24 (з урахуванням рішення Комісії від 31 липня 2024 року № 286/ас-24) ВККС призначила кваліфікаційне оцінювання в межах конкурсу на зайняття вакантних посад суддів в апеляційних адміністративних судах 172 кандидатів та встановлено черговість етапів кваліфікаційного оцінювання: перший - складання кваліфікаційного іспиту; другий - дослідження досьє та проведення співбесіди.

11 вересня 2024 року Комісія ухвалила рішення № 270/зп-24 про призначення кваліфікаційного іспиту під час кваліфікаційного оцінювання в межах оголошеного рішенням Комісії від 14 вересня 2023 року № 94/зп-23 (зі змінами) Конкурсу, яким визначила черговість етапів проведення кваліфікаційного іспиту, а саме: перший етап - тестування загальних знань у сфері права та знань зі спеціалізації відповідного суду; другий етап - тестування когнітивних здібностей; третій етап - виконання практичного завдання зі спеціалізації відповідного суду.

Рішенням від 23 жовтня 2024 року № 333/зп-24 ВККС затвердила кодовані та декодовані результати тестування загальних знань у сфері права та знань зі спеціалізації апеляційного адміністративного суду. Згідно додатку 1 до вказаного рішення за результатом тестування ОСОБА_1 набрала 123 бали - успішно складено.

Рішенням від 22 січня 2025 року № 19/зп-25 затвердила кодовані та декодовані результати тестування когнітивних здібностей, складеного кандидатами на зайняття вакантних посад суддів в апеляційних адміністративних судах. Згідно додатку 2 до вказаного рішення за результатом тестування когнітивних здібностей ОСОБА_1 набрала 49,7 бали - успішно складено.

Цим рішенням також визначено особливості виконання практичного завдання кандидатами на зайняття вакантних посад суддів в апеляційних адміністративних судах. Серед іншого, встановлено, що виконання практичного завдання кандидатами на зайняття вакантних посад суддів в апеляційних адміністративних судах у межах конкурсу здійснюватиметься з використанням комп`ютерної техніки. Визначено, що максимально можливий бал за виконання практичного завдання кандидатами на зайняття вакантних посад суддів в апеляційних адміністративних судах у межах конкурсу, оголошеного рішенням Комісії від 14 вересня 2023 року №94/зп-23 (зі змінами), - 150 та встановлено, що прохідний бал за виконання практичного завдання - 75 відсотків максимально можливого бали, або 112,5 бали.

Рішенням від 17 липня 2024 року № 228/зп-24 ВККС затвердила Методичні вказівки з оцінювання практичного завдання, виконаного кандидатами на посаду суддів апеляційних судів під час кваліфікаційного іспиту, зокрема Методичні вказівки з оцінювання практичного завдання з адміністративної спеціалізації, виконаного кандидатами на зайняття вакантних посад суддів в апеляційних адміністративних судах у межах конкурсу. Відповідно до вказаних методичних вказівок максимально можливий бал за кожне модельне судове рішення становить 75 балів.

Рішенням від 21 серпня 2024 року № 260/зп-24 ВККС затвердила тип 2 практичного завдання для виконання кандидатами на зайняття 550 вакантних посад суддів в апеляційних судах під час кваліфікаційного іспиту в межах конкурсу. Тип 2 практичного завдання включає - два модельні судові рішення, що складаються зі вступної, описової (крім кримінального судочинства) та/або частково мотивувальної частини, на підставі даних яких учасник повинен продовжити їх викладення.

Рішенням від 22 січня 2025 року № 21/зп-25 ВККС затвердила склад екзаменаційної комісії для перевірки та оцінювання практичних завдань, виконаних кандидатами на зайняття вакантних посад суддів в апеляційних адміністративних судах.

Згідно з графіком, визначеним рішенням Комісії від 22 січня 2025 року № 19/зп-25, 24 та 25 лютого 2025 року проведено третій етап кваліфікаційного іспиту - виконання практичного завдання зі спеціалізації апеляційного адміністративного суду.

Рішенням від 12 березня 2025 року №48/зп-25 ВККС затвердила кодовані результати практичного завдання, виконаного 24 та 25 лютого 2025 року кандидатами на зайняття вакантних посад суддів в апеляційних адміністративних судах у межах конкурсу, оголошеного рішенням Комісії від 14 вересня 2023 року № 94/зп-23.

Рішенням від 12 березня 2025 року № 49/зп-25 ВККС затвердила декодовані результати практичного завдання, виконаного 24 та 25 лютого 2025 року кандидатами на зайняття вакантних посад суддів в апеляційних адміністративних судах у межах конкурсу, оголошеного рішенням Комісії від 14 вересня 2023 року № 94/зп-23 (зі змінами), в тому числі ОСОБА_1 , яка за результатами оцінювання першого судового рішення (код кандидата 0053213) отримала 50 балів, а за результатами другого (код кандидата 0041760) - 58 балів, що у сумі становить 108 балів (додаток 1 до рішення).

Цим же рішенням ВККС відмовила в допуску до другого етапу кваліфікаційного оцінювання «Дослідження досьє та проведення співбесіди», визнала такою, що не підтвердила здатності здійснювати правосуддя в апеляційних адміністративних судах, припинено участь у кваліфікаційному оцінюванні та оголошеному рішенням Комісії від 14 вересня 2023 року № 94/зп-23 (зі змінами) конкурсі 101 кандидата на посади суддів, в тому числі ОСОБА_1 (додаток 4 до рішення).

Не погодившись із рішеннями ВККС від 12 березня 2025 року №48/зп-25, № 49/зп-25 в частині, що стосується її, ОСОБА_1 звернулася до суду з цим позовом.

За частиною другою статті 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України.

Відповідно до частини другої статті 128 Конституції України призначення на посаду судді здійснюється за конкурсом, крім випадків, визначених законом.

Організацію судової влади та здійснення правосуддя в Україні, що функціонує на засадах верховенства права відповідно до європейських стандартів і забезпечує право кожного на справедливий суд, визначає Закон України «Про судоустрій і статус суддів» № 1402-VIII.

З огляду на частину першу статті 92 цього Закону ВККС є державним колегіальним органом суддівського врядування, який на постійній основі діє у системі правосуддя України.

Як вже зазначалось, рішенням від 14 вересня 2023 року № 94/зп-23 (зі змінами) ВККС оголосила конкурс на зайняття 550 вакантних посад суддів в апеляційних судах (далі -Конкурс), із заявою про участь в якому звернулася, у тому числі ОСОБА_1 .

Після оголошення конкурсу, 09 грудня 2023 року Верховною Радою України прийнято Закон України № 3511-ІХ «Про внесення змін до Закону України «Про судоустрій і статус суддів» та деяких законодавчих актів України щодо удосконалення процедур суддівської кар`єри» (далі - Закон № 3511-ІХ), який набрав чинності 30 грудня 2023 року такого змісту: «Вища кваліфікаційна комісія суддів України завершує конкурс на зайняття вакантних посад суддів апеляційних судів, оголошений рішенням Комісії від 14 вересня 2023 року № 94/зп-23, за правилами, які діють після набрання чинності Законом України "Про внесення змін до Закону України "Про судоустрій і статус суддів" та деяких законодавчих актів України щодо удосконалення процедур суддівської кар`єри".

20 листопада 2024 року прийнято Закон України № 4072-ІХ «Про внесення змін до Закону України «Про судоустрій і статус суддів» щодо особливостей складання кваліфікаційного іспиту» (далі -Закон № 4072-ІХ), який набрав чинності 11 грудня 2024 року.

Законом № 4072-ІХ пункт 57-1 розділу «Прикінцеві та перехідні положення» Закону № 1402-VIII викладено в такій редакції:

«ВККС завершує конкурс на зайняття вакантних посад суддів апеляційних судів, оголошений рішенням Комісії від 14 вересня 2023 року № 94/зп-23, за правилами, які діють після набрання чинності Законом № 3511-IX.

ВККС проводить кваліфікаційний іспит в межах конкурсу, визначеного цим пунктом, за правилами, які діють після набрання чинності Законом № 4072-ІХ».

Згідно із частиною першою статті 79 Закону № 1402-VIII (тут і далі в редакції Законів № 3511-IX та № 4072-IX, чинній на час виникнення спірних правовідносин), конкурс на зайняття вакантної посади судді проводиться відповідно до цього Закону та положення про проведення конкурсу на зайняття вакантної посади судді, що затверджується ВККС, з дотриманням вимог законодавства про забезпечення рівних прав та можливостей жінок і чоловіків.

ВККС проводить конкурс на зайняття вакантних посад суддів апеляційного суду, вищого спеціалізованого суду чи суддів Верховного Суду на основі рейтингу кандидатів за результатами кваліфікаційного оцінювання та з урахуванням особливостей, визначених статтею 793 цього Закону (пункт 2 частини першої статті 792 Закону № 1402-VIII).

Пункт 2 частини першої статті 792 Закону № 1402-VIII визначає, що у конкурсі на зайняття вакантної посади судді апеляційного суду, вищого спеціалізованого суду може брати участь особа, яка відповідає вимогам до кандидата на посаду судді, за результатами кваліфікаційного оцінювання підтвердила здатність здійснювати правосуддя у відповідному суді та з відповідною спеціалізацією, а також відповідає одній із вимог, визначених частиною першою статті 28 (для апеляційного суду), частиною першою чи другою статті 33 (для вищого спеціалізованого суду) цього Закону.

До повноважень Комісії входить, зокрема, проведення кваліфікаційного оцінювання (пункт 7 частини першої статті 93 Закону № 1402-VIII).

Згідно із частинами першою, другою статті 83 Закону № 1402-VIII кваліфікаційне оцінювання проводиться ВККС з метою визначення здатності судді (кандидата на посаду судді) здійснювати правосуддя у відповідному суді за визначеними законом критеріями. Критеріями кваліфікаційного оцінювання є: 1) компетентність (професійна, особиста, соціальна тощо); 2) професійна етика; 3) доброчесність.

Кваліфікаційне оцінювання включає такі етапи: 1) складання кваліфікаційного іспиту; 2) дослідження досьє та проведення співбесіди (частини перша, друга статті 85 Закону № 1402-VIII).

Кваліфікаційний іспит для цілей кваліфікаційного оцінювання є основним засобом встановлення відповідності судді (кандидата на посаду судді) критерію професійної компетентності та проводиться в порядку, встановленому статтею 74 цього Закону, з урахуванням особливостей, встановлених цією главою.

Кваліфікаційний іспит проводиться шляхом складання анонімних тестувань та практичного завдання. Анонімне тестування проводиться щодо когнітивних здібностей, історії української державності, загальних знань у сфері права та спеціалізації відповідного суду з урахуванням його інстанційності. Практичне завдання проводиться щодо спеціалізації відповідного суду з урахуванням його інстанційності.

Відповідно до частин першої, третьої, п`ятої, одинадцятої статті 74 Закону №1402-VIII кваліфікаційний іспит є атестуванням професійної компетентності кандидата на посаду судді з метою виявлення належних знань, рівня підготовки та здатності здійснювати правосуддя у відповідному суді.

Кваліфікаційний іспит проводиться шляхом складання анонімних тестувань та практичних завдань.

Анонімне тестування проводиться щодо когнітивних здібностей, історії української державності, загальних знань у сфері права та однієї або кількох спеціалізацій суду на вибір: адміністративної, господарської та загальної (цивільної і кримінальної).

Практичні завдання проводяться щодо вибраної (вибраних) кандидатом спеціалізації (спеціалізацій) суду.

Форма та зміст тестувань, практичних завдань, а також порядок їх проведення затверджуються ВККС.

Кандидат на посаду судді вважається таким, що склав кваліфікаційний іспит з вибраної спеціалізації суду, якщо він:

1) набрав не менше 75 відсотків максимально можливого бала за тестування щодо історії української державності, загальних знань у сфері права та відповідної спеціалізації суду;

2) набрав не менше 75 відсотків максимально можливого бала за виконання практичного завдання щодо відповідної спеціалізації суду;

3) успішно пройшов тестування щодо когнітивних здібностей. Успішним проходженням вважається набрання кандидатом середнього допустимого бала тестування щодо когнітивних здібностей, встановленого ВККС.

Порушення процедури проведення кваліфікаційного іспиту може бути оскаржено в порядку, встановленому законом.

Рішенням від 19 червня 2024 року № 185/зп-24 на виконання вимог частини третьої статті 74 та пункту 6 частини першої статті 93 Закону № 1402-VIII Комісія затвердила Положення № 185/зп-24.

Згідно з преамбулою цього Положення воно розроблено відповідно до Закону № 1402-VIII і визначає організаційно-правові засади підготовки та проведення кваліфікаційного іспиту, форму та зміст тестувань, практичних завдань, методику оцінювання результатів іспиту під час добору на посаду судді місцевого суду, кваліфікаційного оцінювання та у зв`язку з наміром судді бути переведеним до іншого місцевого суду, а також засади формування рейтингу і резерву кандидатів на посаду судді місцевого суду.

Пункт 2.8 розділу 2 Положення № 185/зп-24 визначає типи практичних завдань. Тип 1 - модельна судова справа з сукупністю документів та достатніми даними (інформацією), на підставі яких учасник повинен підготувати модельне рішення суду та/або продовжити викладення запропонованої частини модельного судового рішення на підставі матеріалів модельної судової справи (підпункт 2.8.1). Тип 2 - два модельні судові рішення, що складаються зі вступної, описової (крім кримінального судочинства) та/або частково мотивувальної частини, на підставі даних яких учасник повинен продовжити їх викладення (підпункт 2.8.2).

Методика оцінювання учасників іспиту врегульована розділом 5 Положення № 185/зп-24.

Порядок оцінювання результатів виконання практичного завдання встановлений пунктом 5.5 розділу 5 Положення № 185/зп-24, в якому йдеться про таке.

Практичне завдання оцінюється екзаменаційною комісією, склад якої затверджується рішенням Комісії (підпункт 5.5.1). Методичні вказівки з оцінювання практичного завдання затверджуються Комісією та оприлюднюються на її офіційному вебсайті (підпункт 5.5.4). Перевірка практичного завдання полягає у встановленні відповідності змісту виконаного учасником завдання показникам (методичним вказівкам) з оцінювання цього завдання (підпункт 5.5.5). За результатами перевірки практичного завдання кожним членом екзаменаційної комісії виставляється індивідуальна оцінка роботи від 0 до 150 балів (підпункт 5.5.6). Після оцінювання практичного завдання усіма членами екзаменаційної комісії програмою виводиться остаточна оцінка учасника шляхом визначення середнього арифметичного бала на підставі індивідуальних оцінок з округленням до наближеного цілого числа або числа з десятковою частиною 0,5 (підпункт 5.5.8).

Бали за кожен етап іспиту визначаються окремо (пункт 5.6 розділу 5 Положення № 185/зп-24).

Згідно з пунктом 5.7 розділу 5 Положення № 185/зп-24 максимально можливий бал на кожному етапі іспиту: тестування когнітивних здібностей - 60; тестування знань з історії української державності - 40; тестування загальних знань у сфері права - 50; тестування знань зі спеціалізації відповідного суду - 100; виконання практичного завдання зі спеціалізації відповідного суду - 150.

Кількість балів за кожне модельне судове рішення у разі виконання під час іспиту практичного завдання типу 2 визначається методичними вказівками з оцінювання практичного завдання (пункт 5.8 розділу 5 Положення № 185/зп-24).

Рішенням від 17 липня 2024 року № 228/зп-24 ВККС, зокрема, затвердила Методичні вказівки, у яких визначила, що за кожне з двох судових рішень практичного завдання виставляється оцінка за шкалою 75 балів.

У цій справі позивачка оскаржила рішення, яким ВККС, зокрема, затвердила результати виконання практичного завдання у межах конкурсу на зайняття вакантних посад суддів в апеляційних адміністративних судах, оголошеного рішенням Комісії від 14 вересня 2023 року №94/зп-23 (зі змінами), що мало наслідком визнання її (позивачки) такою, яка не підтвердила здатності здійснювати правосуддя в апеляційних адміністративних судах, та припинення її участі у зазначеному конкурсі.

Колегія суддів вважає за необхідне зазначити, що основну увагу позивачка зосередила на тому, що Вищою кваліфікаційною комісією суддів України не застосовані норми Закону України «Про судоустрій і статус суддів», в редакції станом на момент оголошення конкурсу на посаду судді апеляційного суду (вересень 2023 року), а також відповідні їм нормативно-правові акти: Положення про проведення конкурсу на зайняття вакантної посади судді затверджено рішенням Вищої кваліфікаційної комісії суддів України від 02 листопада 2016 року № 141/зп-16 (зі змінами), Положення № 143/зп-16, затверджено рішенням Вищої кваліфікаційної комісії суддів України від 03 листопада 2016 року, Положення № 144/зп-16, затверджено рішенням Вищої кваліфікаційної комісії суддів України від 04 листопада 2016 року.

У зв`язку з цим, позивачка наголосила на тому, що ВККС не мала повноваження застосовувати нові правила і показники визначення результатів кваліфікаційного оцінювання на етапі «Іспит», що суперечать загальним правилам визначення результатів кваліфікаційного оцінювання на цьому етапі, зокрема правилам пунктів 6-8 глави 6 розділу ІІ Положення № 143/зп-16.

Колегія суддів дійшла висновку про необґрунтованість доводів позивачки про необхідність застосування Вищою кваліфікаційною комісією суддів України Закону України «Про судоустрій і статус суддів», в редакції станом на момент оголошення конкурсу на посаду судді апеляційного суду (вересень 2023 року), а також відповідні їм нормативно-правові акти: Положення про проведення конкурсу на зайняття вакантної посади судді затверджено рішенням Вищої кваліфікаційної комісії суддів України від 02 листопада 2016 року № 141/зп-16 (зі змінами), Положення № 143/зп-16, затверджено рішенням Вищої кваліфікаційної комісії суддів України від 03 листопада 2016 року, Положення № 144/зп-16, затверджено рішенням Вищої кваліфікаційної комісії суддів України від 04 листопада 2016 року з таких підстав.

Дійсно, після оголошення конкурсу законодавцем і Вищою кваліфікаційною комісією України внесено суттєві зміни в порядок і процедуру проведення такого конкурсу. Разом з тим, всі конкурсанти були завчасно ознайомлені зі змінами в нормативно-правовому регулюванні, тобто були в рівних умовах. Більш того, конкурсантка погодилась з такими умовами, та продовжувала за власним бажанням участь у конкурсних процедурах.

Також, незважаючи на відсутність у позовній заяві підстав позову щодо застосування відповідачем Методичних вказівок з оцінювання практичного завдання, які затверджені рішенням ВККС України від 17 липня 2024 № 228/зп-24, ОСОБА_1 у судовому засіданні покликалась на їх недотримання відповідачем, що ставить під сумнів, на її думку, здійснення оцінювання з їх урахуванням та обґрунтованість виставлених за результатами такого оцінювання балів. Також у клопотанні позивачки про витребування доказів від 02 квітня 2025 року (а.с.41-42) згадувалось про Методичні вказівки, оскільки вона (позивачка) просила витребувати дані щодо наявності орфографічних, стилістичних, правових помилок в письмових роботах ОСОБА_1 відповідно до Методичних вказівок, затверджених Вищою кваліфікаційною комісією суддів України. Крім того, у заяві про розгляд справи без її участі від 15 квітня 2025 року (а.с.51-52) позивачка ствердила про невмотивованість оскаржених нею рішень ВККС від 12 березня 2025 №48/зп-25 та №49/зп-25, оскільки її письмові роботи не оцінені відповідно до критеріїв кваліфікаційного оцінювання, визначених відповідачем у Методичних вказівках з оцінювання практичного завдання з адміністративної, господарської та цивільної спеціалізацій, виконаного кандидатами на посади суддів апеляційних судів під час кваліфікаційного іспиту.

Повторюючись, Суд зазначає, що позовна заява, як і заява про збільшення розміру позовних вимог, доводів щодо недотримання Вищою кваліфікаційною комісією суддів України вимог Методичних вказівок з оцінювання практичного завдання, виконаного кандидатами на посади суддів апеляційних судів під час кваліфікаційного іспиту, затвердженими рішенням ВККС від 17 липня 2024 року № 228/зп-24, не містить.

Між сторонами виник публічно-правовий спір щодо відмови ОСОБА_1 як конкурсантці на посаду судді апеляційного суду на зайняття вакантних посад суддів апеляційних адміністративних судів (адміністративна спеціалізація) в допуску до другого етапу кваліфікаційного оцінювання «Дослідження досьє та проведення співбесіди», оскільки вона не підтвердила здатність здійснювати правосуддя в апеляційних судах. Її участь у конкурсі, оголошеному рішенням Комісії від 14 вересня 2023 року № 94/зп-23 (зі змінами) припинено.

Підставою для такого рішення було виконання практичного завдання зі спеціалізації відповідного суду, який оцінено відповідачем нижче, ніж прохідний бал, необхідний для продовження конкурсних процедур.

Відтак, позивачка не погоджується з рішенням Вищої кваліфікаційної комісії суддів України, яким припинено її участь у конкурсі.

Як вже зазначалось, згідно з Законом України «Про судоустрій і статус суддів України» повноваженнями Вищої кваліфікаційної комісії суддів України є проведення добору кандидатів для призначення на посаду судді, у тому числі організація проведення щодо них спеціальної перевірки відповідно до закону та прийняття кваліфікаційного іспиту.

Як слідує зі змісту позовної заяви, зокрема, доводами позивачки у вимірі їх обґрунтування є те, що під час оцінювання виконаних нею практичних робіт Комісія не дотрималася принципів об`єктивності, рівності умов для кандидатів конкурсу.

У призмі цих доводів Верховний Суд перш за все відзначає, що головним питанням у цій категорії спорів є визначення межі судового контролю, та відповідно дискреційних повноважень ВККС.

З моменту створення цього органу (ВККС) виникала численна кількість спорів, пов`язаних саме з проведенням конкурсних процедур, в тому числі за результатами виконання конкурсантами практичних завдань, і, як наслідок, Верховним Судом сформована судова практика, яка, якщо її систематизувати, полягає в тому, що перевірка та оцінювання практичних завдань є виключно дискреційними повноваженнями ВККС.

Так, у рішеннях Великої Палати Верховного Суду та Касаційного адміністративного суду у складі Верховного Суду сформульовано такий висновок: «Щодо вимог позивача про визнання протиправними дій відповідача щодо здійснення перевірки та визначення результатів виконаного 14 листопада 2018 року ОСОБА_1 практичного завдання та зобов`язання Комісії здійснити перевірку цього завдання відповідно до Порядку, сформувати та затвердити нові рейтингові результати першого етапу кваліфікаційного оцінювання «Іспит», прийнявши відповідне рішення, Велика Палата Верховного Суду зазначає, що у своїх рішеннях неодноразово висловлювала правову позицію з приводу меж судового розсуду при наданні юридичної оцінки діям та рішенням ВККС під час вирішення цим органом питання відповідності судді (кандидата на посаду судді) визначеним у законі критеріям у ході кваліфікаційного оцінювання (зокрема, постанови від 27 березня, 25 квітня, 12 та 26 червня, 18 вересня 2018 року у справах № П/800/409/17, № 800/328/17, № 800/248/17, № 800/264/17, № 800/354/17 відповідно) (п.57). Установлена легітимна мета дій Комісії щодо з`ясування відповідності судді критеріям кваліфікаційного оцінювання здійснюється членами ВККС за їх внутрішнім переконанням відповідно до результатів кваліфікаційного оцінювання (п.61). Згідно з Рекомендацією Комітету Міністрів Ради Європи № R(80)2 державам-членам стосовно здійснення адміністративними органами влади дискреційних повноважень як дискреційне повноваження слід розуміти повноваження, яке адміністративний орган, приймаючи рішення, може здійснювати з певною свободою розсуду, тобто, коли такий орган може обрати з кількох юридично допустимих рішень те, яке він вважає найкращим за певних обставин (п.62). Дискреційні повноваження в більш вузькому розумінні - це можливість діяти за власним розсудом, у межах закону, можливість застосувати норми закону та вчинити конкретні дії (або дію) серед інших, кожні з яких окремо є відносно правильними (законними) (п.63). Таким чином, здійснюючи свої дискреційні повноваження, ВККС здійснила перевірку та визначила результати виконаного 14 листопада 2018 року ОСОБА_1 практичного завдання (п.64)».

Тобто, суди висновувались, що оцінювання практичних робіт здійснюється за внутрішнім переконанням членами ВККС, фіксується у підсумковій відомості і є дискреційними повноваженнями цього органу.

Такі висновки викладені у постановах Великої Палати Верховного Суду від 19 листопада 2019 року у справі № 9901/90/19, 16 вересня 2020 року у справі №9901/100/19, від 20 травня 2020 року у справі №9901/261/19, від 03 листопада 2021 року у справі №9901/119/19, від 27 квітня 2023 року у справі №9901/260/19.

Така позиція була незмінною, та будь-яких суттєвих змін з цього питання в законодавстві не відбулось.

У постанові Великої Палати Верховного Суду від 08 жовтня 2019 у справі №9901/49/19, Велика Палата зазначила, що фіксація/відображення у будь-якій формі (зокрема і в екзаменаційній відомості) міркувань/висновків членів колегії Комісії, що проводили оцінювання практичного завдання, які до того ж встановлюють відповідність кандидата на посаду судді критеріям кваліфікаційного оцінювання за внутрішнім переконанням, щодо окремих показників/критеріїв, яким не відповідало виконане кандидатом завдання, не передбачено положеннями чинного законодавства, якими встановлено як порядок кваліфікаційного оцінювання, так і його методологію.

Водночас Комісія своїм рішенням від 17 липня 2024 року затвердила Методичні вказівки №228/зп-24, які визначають підходи до оцінювання практичного завдання, виконаного кандидатами на посаду судді.

Ці Методичні вказівки містять орієнтовні показники оцінювання, елементи практичного завдання, що підлягають оцінюванню, та можливу кількість балів, оцінювання відповідного елементу в загальній оцінці і покликані забезпечити певний стандартизований підхід членів екзаменаційної комісії до перевірки робіт та уніфікацію оцінювання, а також є певним орієнтиром для кандидатів (учасників іспиту) і допомогою під час підготовки до виконання практичного завдання з урахуванням можливості розуміти розподіл балів.

Надаючи оцінку доводам позивачки про обов`язок ВККС мотивувати результати оцінювання практичних робіт, Верховний Суд враховує наступне.

Так, методика оцінювання учасників іспиту регламентована розділом 5 Положення № 185/зп-24, а порядок оцінювання результатів виконання практичного завдання визначено пунктом 5.5 розділу 5 цього Положення.

Цей порядок включає: визначення суб`єктів оцінювання, діапазон, в якому члени екзаменаційної комісії виставляють індивідуальні оцінки (від 0 до 150), випадки, коли робота учасника оцінюється у 0 балів, механізм виведення остаточної оцінки учасника.

Тож результат оцінювання практичного завдання відбувається за бальною шкалою. Бал визначається за результатом оцінювання практичного завдання в цілому (загалом), а не його окремих елементів. Під час визначення результатів цього етапу не встановлено іншої форми оцінювання.

Тому порядок оцінювання визначає суть перевірки практичного завдання, яка полягає у встановленні відповідності змісту виконаного учасником завдання показникам (методичним вказівкам) з оцінювання цього завдання.

Водночас визначений пунктом 5.5 розділу 5 Положення № 185/зп-24 порядок оцінювання не містить вимог щодо виставлення оцінки окремо за певні елементи практичного задання.

Таких вимог не містить і Закон № 1402-VIII.

Аналогічне правозастосування висловлене у постанові Великої Палати Верховного Суду від 20 листопада 2025 року у справі № № 990/171/25 (провадження № 11-302заі25) з подібними правовідносинами.

З огляду на їх назву та зміст Методичні вказівки № 228/зп-24 за правовою природою є інструктивним і керівним документом, адресованим передовсім членам екзаменаційної комісії, яким визначено алгоритм оцінювання та уніфіковано процес перевірки.

Методичні вказівки складаються зі шкали оцінювання, визначають елементи практичного завдання, що підлягають оцінюванню та показники оцінювання. Обов`язок та спосіб фіксації балів окремо за кожен елемент практичного завдання Методичні вказівки № 228/зп-24 не містять.

Такі вказівки призначені як для членів екзаменаційних комісій, так і для кандидатів і слугують для них орієнтиром під час перевірки та виконання практичних завдань, для забезпечення єдиних стандартизованих для всіх учасників іспиту підходів у їх виконанні та оцінюванні.

Відповідно сама лише наявність затверджених Методичних вказівок № 228/зп-24 не означає, що в оскаржуваному рішенні члени екзаменаційної комісії повинні були відобразити, крім остаточної оцінки практичного завдання, також і бали за кожний його елемент.

З оскаржуваного рішення відповідача від 12 березня 2025 року №48/зп-25 Судом установлено, що як за структурою, так і змістовно воно відповідає нормам Положення № 185/зп-24, а саме: у додатку до цього рішення значиться під порядковим номером 88 код кандидата - 0041760 та бал-58, під порядковим номером 109 додатку до цього рішення код кандидата - 0053213, бал 50.

Рішенням від 12 березня 2025 року №49/зп-25 Комісія вирішила, зокрема:

- затвердити декодовані результати практичного завдання, виконаного 24 та 25 лютого 2025 року кандидатами на посади суддів апеляційних адміністративних судів у межах конкурсу, оголошеного рішенням Комісії від 14 вересня 2023 року №94/зп-23 (зі змінами) (додаток 1);

- затвердити загальні результати першого етапу «Складання кваліфікаційного іспиту» кваліфікаційного оцінювання кандидатів на посади суддів апеляційних адміністративних судів у межах конкурсу, оголошеного рішенням Комісії від 14 вересня 2023 року № 94/зп-23 (зі змінами) (додаток 2);

- відмовити в допуску до другого етапу кваліфікаційного оцінювання «Дослідження досьє та проведення співбесіди», визнати такими, що не підтвердили здатності здійснювати правосуддя в апеляційних адміністративних судах, припинити участь у кваліфікаційному оцінюванні та оголошеному рішенням Комісії від 14 вересня 2023 року № 94/зп-23 (зі змінами) конкурсі на зайняття вакантних посад суддів в апеляційних судах 101 кандидата на посади суддів (додаток 4).

Згідно з підпунктом 6.4.2 пункту 6.4 розділу 6 Положення № 185/зп-24 у рішенні про затвердження декодованих результатів етапу іспиту зазначаються: прізвище, ім`я, по батькові учасника; код учасника; бал учасника; результат етапу іспиту («успішно складено» або «не складено»).

Відповідні відомості містить додаток 1 до оскарженого рішення Комісії.

Підпункт 6.5.3 пункту 6.5 розділу 6 Положення № 185/зп-24 визначає, що у рішенні про затвердження загальних результатів іспиту зазначаються: прізвище, ім`я, по батькові учасника; статус учасника: «кандидат на посаду судді» або «суддя»; інформація про участь в етапі іспиту (щодо кожного етапу іспиту окремо): код учасника; бал учасника; результат етапу іспиту («успішно складено» або «не складено»); загальний результат іспиту («успішно складено» або «не складено»); примітка щодо поважності причин неявки на іспит (для кандидатів на посаду судді місцевого суду та суддів, які виявили намір бути переведеними до іншого суду) заповнюється щодо учасників, які не з`явилися на один або більше його етапів: «визнано поважними» або «не визнано поважними»; дата затвердження результатів іспиту.

Зазначену інформацію містить додаток № 2 до оскарженого рішення Комісії.

За результатами одного етапу кваліфікаційного оцінювання судді ВККС ухвалює рішення щодо допуску судді до іншого етапу кваліфікаційного оцінювання (частина десята статті 85 Закону №1402-VIII).

Ураховуючи положення частини п`ятої статті 74 Закону № 1402-VIII, зміст якої наведено вище та яка стосується умов, за яких кандидат на посаду судді вважається таким, що склав кваліфікаційний іспит з вибраної спеціалізації, Комісія у додатках 3, 4 до оскаржуваного рішення навела інформацію щодо допуску учасників конкурсу до наступного етапу кваліфікаційного оцінювання.

Оскаржуване рішення Комісії складається із вступної, описової, мотивувальної та резолютивної частин, що відповідає нормам її Регламенту, затвердженого рішенням від 13 жовтня 2016 року №81/зп-16.

Рішенням ВККС від 12 березня 2025 року №49/зп-25 припинено участь позивачки у кваліфікаційному оцінюванні та оголошеному рішенням Комісії від 14 вересня 2023 року № 94/зп-23 (зі змінами) конкурсі на зайняття вакантних посад суддів в апеляційних адміністративних судах, тобто є рішенням, ухваленим за результатами проведення кваліфікаційного оцінювання.

Верховний Суд вважає, що в оскарженому рішенні ВККС відповідно до чинного нормативного врегулювання процедури кваліфікаційного іспиту належним чином навела підстави, на яких воно ґрунтується, послалася на відповідні правові норми й описала обставини, щодо яких вони (норми) застосовані.

Верховний Суд зауважує, що вимога позивачки зобов`язати Вищу кваліфікаційну комісію суддів України відновити участь ОСОБА_1 у конкурсі на зайняття вакантних посад суддів в апеляційних судах, оголошеного рішенням Комісії від 14 вересня 2023 року №94/зп-23, зі стадії перевірки практичних завдань іншими членами Вищої кваліфікаційної комісії суддів України з урахуванням висновків суду у даній справі та встановленням результатів практичних завдань (індивідуальні коди кандидата: 0053213 та 0041760) не менше від показника у 56,25 балів, є протиправним способом успішного подолання цього етапу конкурсу шляхом ухвалення судового рішення про те, що її поновлено у конкурсі, оскільки суд як орган правосуддя не може під час розгляду спору щодо реалізації дискреційних повноважень адміністративного органу заміщати собою цей орган та зобов`язувати такий орган здійснювати обов`язки, не визначені приписами чинного законодавства.

Так само, як не має права надавати оцінку виконаному нею завданню, встановлювати його недоліки, робити висновки, правильно чи неправильно члени екзаменаційної комісії оцінили її елементи за низьким/високим балом, оскільки це все в сукупності є дискрецією ВККС, а здійснення протилежного - підриває саму суть проведення цього конкурсу та нівелює призначення органу, на який покладено державою здійснювати саме такі повноваження.

До того ж Верховний Суд дійшов переконання, що рішення Комісії від 12 березня 2025 року №49/зп-25 у частині, що стосується позивачки, відповідає критеріям законності та обґрунтованості, визначеним статтею 2 КАС України, та не встановив розумних і справедливих підстав для визнання його протиправним і скасування. Враховуючи викладене, похідна вимога щодо зобов`язання Комісії поновити її участь у конкурсі на посаду судді також не підлягає задоволенню як така, що залежить від результату вирішення основної вимоги про скасування оскаржуваного рішення ВККС.

При цьому колегія суддів вважає необґрунтованими посилання позивача на можливе порушення процедури прийняття оскаржуваних рішень, у зв`язку з інформацією про нарахування балів екзаменатором, який перебував в стані тимчасової непрацездатності, що була розміщена на вебсайті «Судово-юридичної газети», з огляду на те, що сам лише факт перевірки і оцінки практичного завдання членом екзаменаційної комісії в неробочі дні (святкові, вихідні, дні відпустки тощо) не свідчить про необ`єктивність такої перевірки (оцінювання) та не тягне за собою жодних негативних наслідків. Крім того, позивачка не пояснила, яким чином вказана обставина вплинула на оцінювання в цілому практичної роботи кандидата та визначення індивідуального бала.

З огляду на встановлені в цій справі обставини та правове регулювання спірних правовідносин, оцінивши в сукупності наявні в матеріалах справи докази, а також аргументи та доводи сторін, Верховний Суд дійшов висновку про те, що оскаржувані рішення ВККС від 12 березня 2025 №48/зп-25, №49/зп-25 у частині, що стосується ОСОБА_1 , відповідають вимогам пункту 4 частини третьої статті 88 Закону № 1402-VIII щодо вмотивованості, прийняті на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України, відповідають критеріям, визначеним статтею 2 КАС України.

Керуючись статтями 22, 241-246, 255, 266, 295 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

УХВАЛИВ:

У задоволенні адміністративного позову ОСОБА_1 до Вищої кваліфікаційної комісії суддів України про визнання протиправними та скасування рішень Вищої кваліфікаційної комісії України від 12.03.2025 №48/зп-25, №49/зп-25, зобов`язання вчинити певні дії - відмовити.

Рішення Верховного Суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо таку скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення Верховного Суду у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду може бути подана до Великої Палати Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

...........................

...........................

...........................

...........................

...........................

В.П. Юрченко,

Л.І. Бившева,

Н.Є. Блажівська,

І.А. Гончарова,

І.Я.Олендер,

Судді Верховного Суду