Справа № 580/6478/24
Суддя: Сорочко Євген Олександрович
Дата ухвалення: 2025-12-22 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ШОСТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Справа № 580/6478/24 Суддя (судді) суду 1-ї інст.:
ПОСТАНОВА

Іменем України

22 грудня 2025 року м. Київ

Шостий апеляційний адміністративний суд у складі колегії суддів:

судді-доповідача Сорочка Є.О.,

суддів Коротких А.Ю.,

Єгорової Н.М.,

розглянувши у порядку письмового провадження апеляційну скаргу ОСОБА_1 на рішення Черкаського окружного адміністративного суду від 02 вересня 2024 року у справі за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Головного управління ДПС у Черкаській області про скасування рішення,

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 звернулася до Черкаського окружного адміністративного суду із позовом до Головного управління ДПС у Черкаській області, в якому просить визнати протиправним та скасувати наказ від 13.06.2024 №12-дс «Про притягнення до дисциплінарної відповідальності».

Позовні вимоги обґрунтовані тим, що посилання в оскарженому наказі на положення законодавства без належного наведення мотивів застосування певних норм права або незастосування інших норм при обранні виду дисциплінарного стягнення, а також не наведення обставин вчинення дисциплінарного проступку, не є належним обґрунтуванням оскаржуваного наказу. Позивачка стверджує, що нею не приймались рішення щодо суб`єкта господарювання, не надавалися переваги з прийняттям будь-яких рішень щодо його діяльності, не здійснювалося внесення жодних змін в ІКП платника, а також не здійснювалося коригування показників поданої звітності, тобто доводи дисциплінарної комісії в частині порушення вимог антикорупційного законодавства, наказів про врегулювання конфлікту інтересів не заслуговують на увагу через невчинення позивачкою будь-яких дій які створили б для нього необхідність вирішення конфлікту інтересів чи звернення з зовнішнім контролем. На думку позивачки, в її діях відсутня ознака протиправності поведінки, оскільки доступ до інформації отримано нею правомірно, в порядку визначеному чинним законодавством. Отримуючи наведену інформацію позивачка не переслідувала явно протиправну мету, доступ до інформації здійснено з метою формування та подачі щорічних декларацій. Крім того, подання Дисциплінарної комісії не містить жодних вказівок на настання негативних (шкідливих) наслідків в результаті вчинення позивачкою дій, які пов`язані з переглядом інформацій стосовно суб`єкта господарювання в ІКС ДПС, а також не містить жодних відомостей про ступінь тяжкості таких наслідків. Також у поданні Дисциплінарної комісії не зазначено, якої істотної шкоди дії позивачки завдали охоронюваним законом правам та інтересам окремих громадян або державним чи громадським інтересам, або інтересам юридичних осіб.

Рішенням Черкаського окружного адміністративного суду від 02 вересня 2024 року у задоволенні позову відмовлено.

Не погоджуючись з судовим рішенням, позивач подав апеляційну скаргу, в якій просить скасувати рішення суду першої інстанції та прийняти нове, яким задовольнити позовні вимоги у повному обсязі. Апеляційну скаргу обґрунтовано тим, що рішення суду першої інстанції прийнято з порушенням норм матеріального та процесуального права, без повного з`ясування усіх фактичних обставин у справі. Апелянт наголошує, що відсутні правові підстави для накладення на позивача стягнення у відповідності до п.4 ст.66 Закону України «Про державну службу». Також у поданні Дисциплінарної комісії не зазначено, якої істотної шкоди дії позивача завдали охоронюваним законом правам та інтересам окремих громадян або державним чи громадським інтересам, або інтересам юридичних осіб.

Відповідачем подано відзив на апеляційну скаргу в якому зазначено про безпідставність доводів апеляційної скарги, відсутність підстав для її задоволення та відсутність підстав для скасування рішення суду першої інстанції.

Згідно п.3 ч.1 ст.311 КАС України справу розглянуто в порядку письмового провадження.

Відповідно до ч. 1 ст. 308 КАС України, суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними у ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги.

Розглянувши доводи апеляційної скарги, перевіривши матеріали справи та дослідивши докази, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга підлягає задоволенню з наступних підстав.

Так, судом першої інстанції встановлено і підтверджується матеріалами справи, що листом Департаменту з питань запобігання та виявлення корупції ДПС України від 27.02.2024 №5264/7/99-00-14-02-07 повідомлено відділ з питань запобігання та виявлення корупції ГУ ДПС у Черкаській області щодо відпрацювання корупційного ризику - «Недоброчесність посадових осіб ДПС та її територіальних органів під час роботи із конфіденційною чи службовою інформацією та інформацією про персональні дані платників податків та показники їх фінансово-господарської діяльності», який визначений наказом ДПС від 10.04.2023 № 221 «Про затвердження Антикорупційної програми Державної податкової служби України на 2023-2025 роки», так встановлено непоодинокі факти вчинення дій в ІКС ДПС посадовими особами ГУ ДПС стосовно платників податків, які є близькими особами, перелік яких визначено Законом №1700, що може свідчити про можливе порушення вимог Закону № 1700 та Правил посадовими особами ГУ ДПС.

Вищезазначену інформацію встановлено за результатами аналізу направленої ГУ ДПС у Черкаській області листом від 29.01.2024 №698/8/23-00-14-09, сформованої на підставі даних структурних підрозділів ГУ ДПС, на виконання завдання ДПС від 24.01,2024 №2039/7/99-00-14-02-07 щодо посадових осіб територіальних органів ДПС, у яких близькі особи, перелік яких визначено Законом № 1700, є фізичними особами - підприємцями (далі - ФОП) та/або засновниками чи керівниками юридичних осіб.

Так, до листа від 27.02.2024 № 5264/7/99-00-14-02-07 Департаментом з питань запобігання та виявлення корупції ДПС було додано додатки у вигляді витягів з Журналів реєстрації подій в ІКС ДПС (моніторинг дій користувачів під час перегляду інформації в Податковому блоці, моніторинг дій користувачів під час перегляду інформації в Системі співставлення та Єдиному вікні подання електронної звітності), у яких було відображено факти використання ІКС ДПС відповідними працівниками ГУ ДПС, із зазначенням дати виконання дій, типом (описом/режимом) виконуваної операції, кодом суб`єкта господарювання щодо якого виконувалось дія, прізвищем, ім`ям, по батькові користувача - працівника ГУ ДПС, який виконував відповідні дії, кодом користувача у ІКС ДПС та іншими деталями проведення відповідних дій, зокрема, головним державним інспектором відділу розгляду звернень державних органів, податкових сервісів, організацій роботи ЦОП та надання адміністративних послуг управління податкових сервісів ГУ ДПС ОСОБА_1 під особистим логіном входу в ІКС ДПС здійснювались дії 03.10.2023 по платнику податків, а саме:

- ФОП ОСОБА_2 (РНОКПП НОМЕР_1 ) здійснено вхід через розділ «Журнал прийому» та вчинені дії «Вибір даних», «Перегляд документа», вказані дії здійснювались 03.10.2023- всього по вказаній даті вчинено 10 дій.

Відповідно до розпорядження Головного управління ДПС у Черкаській області від 05.03.2024 №23-р «Про проведення тематичної перевірки» (зі змінами, внесеними розпорядженням ГУ ДПС від 05.04.2024 №37-р), з метою виконання завдань і функцій, покладених на відділ з питань запобігання та виявлення корупції ГУ ДПС згідно з Положенням про відділ з питань запобігання та виявлення корупції ГУ ДПС, затвердженим наказом ГУ ДПС від 18.01.2024 №33, робочою групою відділу з питань запобігання та виявлення корупції проведено тематичну перевірку щодо з`ясування викладених у листі Департаменту з питань запобігання та виявлення корупції ДПС від 27.02.2024 №5264/7/99-00-14-02-07 обставин можливого вчинення порушень вимог Закону України від 14 жовтня 2014 року №1700-УІІ «Про запобігання корупції» (зі змінами) (далі - Закон № 1700) та Правил етичної поведінки в органах Державної податкової служби України, затверджених наказом ДПС від 02.09.2019 № 52 (зі змінами) (далі - Правила), працівниками структурних підрозділів ҐУ ДПС, а саме: управління оподаткування юридичних осіб, управління податкового аудиту, управління податкових сервісів, управління контролю за підакцизними товарами, управління по роботі з податковим боргом, управління оподаткування фізичних осіб, ДПІ у м. Черкасах, Смілянської, Кам`янської, Жашківської, Монастирищенської, Золотоніської, Драбівської, Чорнобаївської, Канівської ДПІ під час вчинення дій в ІКС ДПС стосовно платників податків, які є близькими особами, перелік яких визначено Законом №1700.

Під час проведення тематичної перевірки отримано пояснення від позивачки про те, що приблизно в 2018 році вона повідомила щодо наявного у неї конфлікту інтересів в зв`язку з виконанням службових повноважень із ФОП ОСОБА_2 , яка є її дочкою, тому конфлікт інтересів був урегульований відповідним наказом ГУ ДПС у Черкаській області, згідно якого був визначена уповноважена особа ( Кирильчук О.Є ). Додатково вказано, що вона дійсно входила в ІКС ДПС «Податковий блок» з метою перегляду податкових звітів її дочки ФОП ОСОБА_2 . Оскільки її дочка мала стан 11 (припинено, але не знято з обліку) та не планувала відновлювати діяльність, тому позивачка лише хотіла пересвідчитися щодо подання ОСОБА_2 всіх необхідних звітів, як наслідок, частину інформації позивачка скопіювала та роздрукувала на папері (звіти). Вказану інформацію ІКС ДПС вона обговорювала виключно із дочкою, нікого стороннього не повідомляла та не розголошувала. Щодо вищезазначених дій позивачка не повідомляла уповноваженого ( Кирильчука О. Є. ) або керівництво відділу про намір переглянути в ІКС звітність ФОП ОСОБА_2 .

У ході перевірки на адресу управління податкового боргу ГУ ДПС направлено лист від 13.03.2024 №136/23-00-14-10 про надання пояснень та інших документів, тому листом управління податкових сервісів ГУ ДПС від 18.03.2024 №411/23-00-12-10 надано пояснення начальника управління податкових сервісів ГУ ДПС ОСОБА_4 , а також копії документів.

Оскільки під час тематичної перевірки встановлено, що дії, які вчинялись позивачкою у ІКС ДПС, вчинені нею стосовно близької їй особи, а саме: ФОП ОСОБА_2 (РНОКПП НОМЕР_1 ), яка є дочкою позивачки, тому наказом Головного управління ДПС у Черкаській області «Про притягнення до дисциплінарної відповідальності» від 13.06.2024 №12-дс застосовано до позивачки дисциплінарне стягнення у виді попередження про неповну службову відповідність за вчинення нею дисциплінарного проступку, передбаченого пунктом 2 частини 2 статті 65 Закону №889.

Не погоджуючись із спірним наказом, позивач звернувся до суду із позовом за захистом своїх праві та інтересів.

Суд першої інстанції відмовляючи у задоволенні позовних вимог виходив з того, що перегляд інформативних даних, працівником ДПС щодо близьких осіб без інформування уповноважених осіб про наявність конфлікту інтересів через наміри або необхідність здійснювати дії в ІКС ДПС у відношенні її дочки ФОП ОСОБА_2 , є неналежним виконанням позивачем посадових обов`язків.

Колегія суддів суду апеляційної інстанції при прийнятті цієї постанови виходить з такого.

Принципи, правові та організаційні засади забезпечення публічної, професійної, політично неупередженої, ефективної, орієнтованої на громадян державної служби, яка функціонує в інтересах держави і суспільства, а також порядок реалізації громадянами України права рівного доступу до державної служби, що базується на їхніх особистих якостях та досягненнях, визначає Закону України «Про державну службу» від 10.12.2015 №889-VIII (далі Закон №889-VIII).

Згідно ст.7 Закону №889-VIII державний службовець має право на: 1) повагу до своєї особистості, честі та гідності, справедливе і шанобливе ставлення з боку керівників, колег та інших осіб; 2) чітке визначення посадових обов`язків; 3) належні для роботи умови служби та їх матеріально-технічне забезпечення; 4) оплату праці залежно від займаної посади, результатів службової діяльності, стажу державної служби, рангу та умов контракту про проходження державної служби (у разі укладення); 5) відпустки, соціальне та пенсійне забезпечення відповідно до закону; 6) професійне навчання, зокрема за державні кошти, відповідно до потреб державного органу; 7) просування по службі з урахуванням професійної компетентності та сумлінного виконання своїх посадових обов`язків; 8) участь у професійних спілках з метою захисту своїх прав та інтересів; 9) участь у діяльності об`єднань громадян, крім політичних партій у випадках, передбачених цим Законом; 10) оскарження в установленому законом порядку рішень про накладення дисциплінарного стягнення, звільнення з посади державної служби, а також висновку, що містить негативну оцінку за результатами оцінювання його службової діяльності; 11) захист від незаконного переслідування з боку державних органів та їх посадових осіб у разі повідомлення про факти порушення вимог цього Закону; 12) отримання від державних органів, підприємств, установ та організацій, органів місцевого самоврядування необхідної інформації з питань, що належать до його повноважень, у випадках, встановлених законом; 13) безперешкодне ознайомлення з документами про проходження ним державної служби, у тому числі висновками щодо результатів оцінювання його службової діяльності; 14) проведення службового розслідування за його вимогою з метою зняття безпідставних, на його думку, звинувачень або підозри.

Державні службовці також реалізують інші права, визначені у положеннях про структурні підрозділи державних органів та посадових інструкціях, затверджених керівниками державної служби в цих органах.

Згідно з ст.8 Закону №889-VIII що державний службовець зобов`язаний: 1) дотримуватися Конституції та законів України, діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України; 2) дотримуватися принципів державної служби та правил етичної поведінки; 3) поважати гідність людини, не допускати порушення прав і свобод людини та громадянина; 4) з повагою ставитися до державних символів України; 5) обов`язково використовувати державну мову під час виконання своїх посадових обов`язків, не допускати дискримінацію державної мови і протидіяти можливим спробам її дискримінації; 6) забезпечувати в межах наданих повноважень ефективне виконання завдань і функцій державних органів; 7) сумлінно і професійно виконувати свої посадові обов`язки та умови контракту про проходження державної служби (у разі укладення); 8) виконувати рішення державних органів, накази (розпорядження), доручення керівників, надані на підставі та у межах повноважень, передбачених Конституцією та законами України; 9) додержуватися вимог законодавства у сфері запобігання і протидії корупції; 10) запобігати виникненню реального, потенційного конфлікту інтересів під час проходження державної служби; 11) постійно підвищувати рівень своєї професійної компетентності та удосконалювати організацію службової діяльності; 12) зберігати державну таємницю та персональні дані осіб, що стали йому відомі у зв`язку з виконанням посадових обов`язків, а також іншу інформацію, яка відповідно до закону не підлягає розголошенню; 13) надавати публічну інформацію в межах, визначених законом.

Державні службовці виконують також інші обов`язки, визначені у положеннях про структурні підрозділи державних органів та посадових інструкціях, затверджених керівниками державної служби в цих органах, та контракті про проходження державної служби (у разі укладення).

У разі виявлення державним службовцем під час його службової діяльності або поза її межами фактів порушення вимог цього Закону з боку державних органів, їх посадових осіб він зобов`язаний звернутися для забезпечення законності до центрального органу виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну політику у сфері державної служби.

Відповідно до ст.64 Закону №889-VIII за невиконання або неналежне виконання посадових обов`язків, визначених цим Законом та іншими нормативно-правовими актами у сфері державної служби, посадовою інструкцією, а також порушення правил етичної поведінки та інше порушення службової дисципліни державний службовець притягається до дисциплінарної відповідальності у порядку, встановленому цим Законом.

Для державних службовців можуть встановлюватися особливості притягнення до дисциплінарної відповідальності у випадках, визначених законом.

У відповідності до ч. 1 ст. 69 Закону №889-VIII для здійснення дисциплінарного провадження з метою визначення ступеня вини, характеру і тяжкості вчиненого дисциплінарного проступку утворюється дисциплінарна комісія з розгляду дисциплінарних справ (далі - дисциплінарна комісія).

Норми ст. 71 Закону №889-VIII передбачають, що Порядок здійснення дисциплінарного провадження затверджується Кабінетом Міністрів України. Порядок здійснення дисциплінарного провадження визначає, зокрема: 1) повноваження та порядок роботи дисциплінарної комісії; 2) порядок формування дисциплінарної комісії; 3) порядок здійснення дисциплінарного провадження у разі неможливості утворення або функціонування дисциплінарної комісії у державному органі.

Порядок здійснення дисциплінарного провадження, затверджений постановою Кабінету Міністрів України від 04.12.2019 №1039 (далі - Порядок №1039).

У п. 4 Порядку № 1039 визначено, що дисциплінарне провадження розпочинається з дати видання наказу (розпорядження) про порушення дисциплінарного провадження та завершується виданням наказу (розпорядження) про накладення на державного службовця, стосовно якого здійснюється дисциплінарне провадження (далі - державний службовець), дисциплінарного стягнення чи закриття дисциплінарного провадження.

Відповідно до п. 7 Порядку №1039 для здійснення дисциплінарного провадження з метою визначення ступеня вини, характеру і тяжкості вчиненого дисциплінарного проступку утворюється дисциплінарна комісія.

З метою збору інформації про обставини, які стали підставою для порушення дисциплінарного провадження, для визначення ступеня вини, характеру і тяжкості дисциплінарного проступку Комісією, дисциплінарною комісією формується дисциплінарна справа (п. 24 Порядку №1039).

Системний аналіз наведених вище законодавчих норм свідчить про те, що для застосування дисциплінарного стягнення уповноваженому органу необхідно встановити наявність всіх елементів складу дисциплінарного проступку - об`єкту, об`єктивної сторони, суб`єкта, суб`єктивної сторони, а також врахувати інші обставини, що мають значення: ступінь тяжкості, наявність шкоди, особу працівника. Об`єктивна сторона дисциплінарного проступку складається з протиправної поведінки суб`єкта (працівника), шкідливих наслідків та причинного зв`язку між ними і поведінкою особи, що притягається до відповідальності. Протиправність поведінки полягає у порушенні трудових обов`язків, закріплених нормами загального та спеціального законодавства про працю: Кодексом законів про працю України, Законом № 889-VIII, правилами внутрішнього розпорядку, статутами, положеннями, посадовими інструкціями, а також у порушенні або невиконанні наказів і розпоряджень власника, уповноваженої ним адміністрації.

З матеріалів справи вбачається, що розпорядженням Головного управління ДПС у Черкаській області від 05.03.2024 №23-р «Про проведення тематичної перевірки» (зі змінами, внесеними розпорядженням ГУ ДПС від 05.04.2024 №37-р), з метою виконання завдань і функцій, покладених на відділ з питань запобігання та виявлення корупції ГУ ДПС згідно з Положенням про відділ з питань запобігання та виявлення корупції ГУ ДПС, затвердженим наказом ГУ ДПС від 18.01.2024 № 33, робочою групою відділу з питань запобігання та виявлення корупції проведено тематичну перевірку щодо з`ясування викладених у листі Департаменту з питань запобігання та виявлення корупції ДПС від 27.02.2024 №5264/7/99-00-14-02-07 обставин можливого вчинення порушень вимог Закону України від 14 жовтня 2014 року №1700-УІІ «Про запобігання корупції» (зі змінами) (далі - Закон № 1700) та Правил етичної поведінки в органах Державної податкової служби України, затверджених наказом ДПС від 02.09.2019 № 52 (зі змінами) (далі - Правила), працівниками структурних підрозділів ҐУ ДПС, а саме: управління оподаткування юридичних осіб, управління податкового аудиту, управління податкових сервісів, управління контролю за підакцизними товарами, управління по роботі з податковим боргом, управління оподаткування фізичних осіб, ДПІ у м. Черкасах, Смілянської, Кам`янської, Жашківської, Монастирищенської, Золотоніської, Драбівської, Чорнобаївської, Канівської ДПІ під час вчинення дій в ІКС ДПС стосовно платників податків, які є близькими особами, перелік яких визначено Законом №1700.

Відповідно до посадової інструкції головного державного інспектора відділу розгляду звернень державних органів, податкових сервісів, організацій роботи ЦОП та надання адміністративних послуг управління податкових сервісів ГУ ДПС ОСОБА_1, затвердженої 18.09.2023 керівником ГУ ДПС (ознайомлена 18.09.2023), до її посадових обов`язків належить:

- організація та контроль за роботою з питань приймання, реєстрації і комп`ютерної обробки податкової та іншої звітності платників;

- контроль за комп`ютерною обробкою податкової та іншої звітності, поданої засобами телекомунікацій;

- організація та контроль діяльності Центрів обслуговування платників;

- здійснення контролю за наданням адміністративних послуг, зокрема проведення перевірок з питань надання адміністративних послуг;

- забезпечення надання для розміщення на субсайті територіальних органів Головного управління ДПС у Черкаській області матеріалів щодо надання адміністративних послуг;

- організація і контроль за реєстрацією та обліком РРО, КОРО та розрахункових книжок;

- надання усних консультацій у межах компетенції.

Крім того, основними завданнями відділу розгляду звернень державних органів, податкових сервісів, організацій роботи ЦОП та надання адміністративних послуг управління податкових сервісів ГУ ДПС відповідно до положення є: організація робіт із приймання і комп`ютерної обробки податкової та іншої звітності; організація та контроль діяльності Центрів обслуговування платників та за наданням адміністративних послуг; організація і контроль за реєстрацією та обліком реєстраторів розрахункових операцій, програмних реєстраторів розрахункових операцій, книг облік) розрахункових операцій, розрахункових книжок.

З метою виконання вимог Закону України «Про запобігання корупції», позивачка перебуваючи на посаді головного державного інспектора відділу розгляду звернень державних органів, електронних сервісів та електронного документообігу, організації роботи ЦОП та надання адміністративних послуг управління електронних сервісів ГУ ДПС ОСОБА_1 02.02.2021 повідомлено безпосереднього керівника про наявність потенційного конфлікту інтересів, пов`язаного з ФОП ОСОБА_2 (РНОКПП НОМЕР_1 ). У подальшому, потенційний конфлікт інтересів врегульований наказом ГУ ДПС від 03.02.2021 №144 «Про врегулювання потенційного конфлікту інтересів у ОСОБА_1 ».

У подальшому, наказ ГУ ДПС від 03.02.2021 № 144 «Про врегулювання потенційного конфлікту інтересів у ОСОБА_1 » втратив чинність наказом ГУ ДПС від 29.07.2022 №181 «Про врегулювання потенційного конфлікту інтересів у ОСОБА_1 ».

Так, наказом ГУ ДПС від 29.07.2022 №181 визначено, зокрема:

1. Застосувати зовнішній контроль за використанням ОСОБА_1 повноважень на посаді головного державного інспектора відділу розгляду звернень державних органів, податкових сервісів, організацій роботи ЦОП та надання адміністративних послуг управління податкових сервісів ГУ ДПС, пов`язаних з ТОВ ФОП ОСОБА_2 (РНОКПП НОМЕР_1 );

2. Визначити, що особами, уповноваженими на проведення зовнішнього контролю, є заступник начальника управління податкових сервісів - начальник відділу обліку платників та об`єктів оподаткування, ведення реєстрів, Державного реєстру фізичних осіб - платників податків, реєстрації за окремими видами податків, управління податкових сервісів ГУ ДПС Кирильчук Олександр Євгенович, а у разі його тимчасової відсутності - головний державний інспектор відділу розгляду звернень державних органів, податкових сервісів, організацій роботи ЦОП та надання адміністративних послуг управління податкових сервісів ГУ ДПС Міщенко Ірина Олександрівна;

4. Головному державному інспектору відділу розгляду звернень державних органів, податкових сервісів, організацій роботи ЦОП та надання адміністративних послуг управління податкових сервісів ГУ ДПС ОСОБА_1:

4.1 узгоджувати з уповноваженими особами усі дії, зміст рішень чи проектів рішень, що приймаються або розробляються стосовно суб`єктів господарювання, зазначених у п. 1 цього наказу;

4.2 письмово повідомляти уповноважених осіб не пізніше наступного робочого дня, з моменту коли стало відомо про будь-які зміни чи обставини, що можуть призвести до виникнення реального конфлікту інтересів або інших порушень чи обмежень, визначених нормами чинного антикорупційного законодавства.»

Відповідно до ст. 33 Закону України «Про запобігання корупції» службові повноваження здійснюються особою, уповноваженою на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, прирівняною до неї особи під зовнішнім контролем у разі, якщо усунення особи від виконання завдання, вчинення дій, прийняття рішення чи участі в його прийнятті в умовах реального чи потенційного конфлікту інтересів, обмеження її доступу до інформації чи перегляд її повноважень є неможливим та відсутні підстави для її переведення на іншу посаду або звільнення.

Зовнішній контроль здійснюється в таких формах:

1) перевірка працівником, визначеним керівником органу, підприємства, установи, організації, стану та результатів виконання особою завдання, вчинення нею дій, змісту рішень чи проектів рішень, що приймаються або розробляються особою або відповідним колегіальним органом з питань, пов`язаних із предметом конфлікту інтересів;

2) виконання особою завдання, вчинення нею дій, розгляд справ, підготовка та прийняття нею рішень у присутності визначеного керівником органу працівника;

3) участь уповноваженої особи Національного агентства в роботі колегіального органу в статусі спостерігача без права голосу.

У рішенні про здійснення зовнішнього контролю визначаються форма контролю, уповноважений на проведення контролю працівник, а також обов`язки особи у зв`язку із застосуванням зовнішнього контролю за виконанням нею відповідного завдання, вчиненням нею дій чи прийняття рішень.

Матеріалами справи підтверджено, що під час тематичної перевірки встановлено факт вчинення позивачкою дій у ІКС ДПС стосовно близької їй особи, зокрема, ФОП ОСОБА_2 (РНОКПП НОМЕР_1 ), яка є її дочкою.

Так, Головним державним інспектором відділу розгляду звернень державних органів, податкових сервісів, організацій роботи ЦОП та надання адміністративних послуг управління податкових сервісів ГУ ДПС ОСОБА_1 під особистим логіном входу в ІКС ДПС здійснювались дії 03.10.2023 по платнику податків, а саме: ФОП ОСОБА_2 (РНОКПП НОМЕР_1 ) здійснено вхід через розділ «Журнал прийому» та вчинені дії «Вибір даних», «Перегляд документа», вказані дії здійснювались 03.10.2023 - всього по вказаній даті вчинено 10 дій.

Вищезазначені дії позивачки, за висновками здійсненого дисциплінарного провадження, призвели до порушень правил етичної поведінки державних службовців, що призвело до недотримання вимог п.п. 21.1.2, 21.1.3 ч. 1 ст. 21 Податкового кодексу України, п.п. 2, 3 ст. 4, п.п. 2, 7, 10 ч. 1 ст. 8 Закону України від 10 грудня 2015 року № 889-VII «Про державну службу», ст.ст. 33, 38, 43 Закону №1700, п.п. 4.1, 4.2 розділу 4, п. 5.1 розділу 5 Правил етичної поведінки, п.п. 7.2, 7.3 Порядку, п. 1 розділу IV Загальних правил етичної поведінки, наказу ГУ ДПС від 28.08.2023 №218, оскільки позивачкою вчинено дисциплінарний проступок, передбачений п. 2 ч. 2 ст. 65 Закону №889.

Наказом Державної податкової служби України 15.05.2020 №216 «Про затвердження Порядку доступу до інформації в інформаційних, електронних комунікаційних та інформаційно-комунікаційних системах Державної податкової служби України» (зі змінами) (далі - Порядок №216), визначено взаємодію між суб`єктами відносин, пов`язаних з реалізацією повноважень обробки і розпорядження інформацією в інформаційних, електронних комунікаційних та інформаційно-комунікаційних системах Державної податкової служби України (далі - система), умови отримання користувачами можливості обробляти інформацію в системі та правила обробки цієї інформації, а також порядок здійснення контролю за дотриманням вимог Порядку користувачами.

Відповідно пункту 7.2. Розділу 7 Порядку №216 користувач зобов`язаний: дотримуватися вимог Порядку; використовувати інформацію виключно в цілях, передбачених посадовою інструкцією або іншим організаційно-розпорядчим документом органу ДПС; не передавати інформацію стороннім особам; копіювати або зберігати інформацію системи тільки на обліковані носії інформації виключно для виконання функціональних обов`язків.

Згідно з пунктом 7.3. Розділу 7 Порядку №216 користувачу забороняється: використання інформації в цілях, не передбачених посадовою інструкцією; передача іншим особам свого ідентифікатора користувача в системі/мережі, пароля та інших засобів доступу до системи; передача конфіденційної інформації стороннім особам; копіювання або збереження конфіденційної інформації системи на будь-які носії інформації, якщо це не пов`язано з виконанням функціональних обов`язків.

Відповідно до пункту 7.4. Розділу 7 Порядку №216 відповідальність за порушення вимог Порядку покладається на користувачів та їхніх керівників.

Разом з цим, згідно з пунктом 5.1 частини 5 Правил етичної поведінки в органах Державної податкової служби, затверджених наказом Державної податкової служби України від 02.09.2019 №52 (із змінами) (далі - Наказ №52), працівники повинні використовувати своє службове становище, ресурси держави та територіальної громади (рухоме та нерухоме майно, кошти, службову інформацію, технології, інтелектуальну власність, робочий час, репутацію тощо) виключно для виконання своїх посадових обов`язків і доручень керівників, наданих на підставі та у межах повноважень, передбачених Конституцією та законами України.

Також згідно з вимогами пункту 1 Розділу IV Загальних правил етичної поведінки державних службовців та посадових осіб місцевого самоврядування, затверджених наказом Національного агентства України з питань державної служби від 05.08.2016 №158 (із змінами і доповненнями), державний службовець та посадова особа місцевого самоврядування повинні використовувати своє службове становище, ресурси держави та територіальної громади (рухоме та нерухоме майно, кошти, службову інформацію, технології, інтелектуальну власність, робочий час, репутацію тощо) виключно для виконання своїх посадових обов`язків і доручень керівників, наданих на підставі та у межах повноважень, передбачених Конституцією та законами України.

Відповідно до частини 1 статті 43 Закону України від 14.10.2014 №1700-VII «Про запобігання корупції» із змінами (далі - Закон №1700) особи, зазначені у пункті 1, підпункті "а" пункту 2 частини першої статті 3 цього Закону, не розголошують і не використовують в інший спосіб конфіденційну та іншу інформацію з обмеженим доступом, що стала їм відома у зв`язку з виконанням своїх службових повноважень та професійних обов`язків, крім випадків, встановлених законом.

Таким чином, отримання доступу до інформації ІКС «Податковий блок» та її перегляд не є формою вчинення дії чи прийняття рішення під час реалізації службового повноваження.

Колегія суддів звертає увагу, що відповідачем не було встановлено, що службова інформація позивачем використовувалася або ж передавалася в особистих цілях стороннім особам. У зв`язку з цим, у суду відсутні підстави для констатації факту використання позивачем інформації з ІКС «Податковий блок» у власних інтересах за наведеними обставинами.

Окрім того, Верховний Суд у постанові від 16.10.2020 у справі №806/1473/16, звертав увагу, що та обставина, що близькі родичі позивача займаються підприємницькою діяльністю, не встановлює між ними відносин прямого підпорядкування, оскільки жоден з них не наділений повноваженнями у відношенні до іншого у вирішенні питань прийняття на роботу, звільнення з роботи, застосування заохочень, дисциплінарних стягнень, надання вказівок, доручень тощо, контролю за їх виконанням.

Також, у цій постанові Верховний Суд вказав, що сама по собі наявність у будь-якої особи близьких родичів не свідчить про можливість потенційного впливу на об`єктивність або неупередженість прийняття рішень (вчинення або невчинення дій) державним службовцем. Такий потенційний вплив може мати місце і у випадку дружніх, особистих, інших позаслужбових стосунків. Кожна особа в процесі своєї життєдіяльності взаємодіє з різноманітними фізичними та юридичними особами у різних сферах. Рівні такої взаємодії, її зміст, спрямованість є важливою складовою приватного та сімейного життя особи, яке гарантоване статтею 8 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод. Втручання органів державної влади у таке право з метою протидії та запобігання корупції є виправданим за умови настання певних обставин, однак не може покладати на особу обов`язку беззастережно розкривати геть усі свої особисті стосунки.

Так, у Методичних рекомендаціях з питань запобігання та врегулювання конфлікту інтересів у діяльності осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, та прирівняних до них осіб Національного агентства з питань запобігання корупції зазначається, що законом не встановлюється заборон чи обмежень на наявність приватного інтересу (приватного життя), як такого. Йдеться про дотримання правил етичної поведінки службовця та відповідну оцінку приватних інтересів через призму можливого їх негативного впливу на об`єктивність прийняття рішень чи діянь службовця при реалізації своїх службових повноважень.

Колегія суддів звертає увагу, що перегляд ІКП здійснювався позивачем у межах виконання своїх функціональних обов`язків. Відповідачем не доведено того, що вказані дії не були пов`язані з предметом конфлікту інтересів чи із наданням фізичним особам (близьким особам) переваг з питань оподаткування та із прийняттям будь-яких рішень щодо його діяльності.

До суду не надано доказів тому, що позивачем здійснювалося внесення змін в ІКП «Податковий блок» щодо відповідних осіб, або ж здійснювалося коригування показників поданої ними звітності. Тобто, службова інформація в особистих цілях не використовувалася та не передавалася стороннім особам, її використання було виключно з метою виконання функціональних обов`язків.

Отримання доступу до інформації ІКС «Податковий блок» та її перегляд не є формою вчинення дії чи прийняття рішення під час реалізації службового повноваження, а є правом посадової особи на отримання відповідної інформації для реалізації своїх службових повноважень.

Таким чином, з огляду на викладене, відсутні підстави для констатації факту використання позивачем інформації з ІКС «Податковий блок» у власних інтересах за наведеними обставинами.

Положеннями ст. 65 Закону №889-VIII передбачено, що підставою для притягнення державного службовця до дисциплінарної відповідальності є вчинення ним дисциплінарного проступку, тобто протиправної винної дії або бездіяльності чи прийняття рішення, що полягає у невиконанні або неналежному виконанні державним службовцем своїх посадових обов`язків та інших вимог, встановлених цим Законом та іншими нормативно-правовими актами, за яке до нього може бути застосоване дисциплінарне стягнення.

Дисциплінарними проступками є: 1) порушення Присяги державного службовця; 2) порушення правил етичної поведінки державних службовців; 3) вияв неповаги до держави, державних символів України, Українського народу; 4) дії, що шкодять авторитету державної служби; 5) невиконання або неналежне виконання посадових обов`язків, актів органів державної влади, наказів (розпоряджень) та доручень керівників, прийнятих у межах їхніх повноважень; 6) недотримання правил внутрішнього службового розпорядку; 7) перевищення службових повноважень, якщо воно не містить складу кримінального або адміністративного правопорушення; 8) невиконання вимог щодо політичної неупередженості державного службовця; 9) використання повноважень в особистих (приватних) інтересах або в неправомірних особистих інтересах інших осіб; 9-1) порушення вимог Закону України «Про запобігання загрозам національній безпеці, пов`язаним із надмірним впливом осіб, які мають значну економічну та політичну вагу в суспільному житті (олігархів)» у частині подання, дотримання строків подання декларації про контакти державним службовцем, який займає посаду державної служби категорії «А» або «Б»; 10) подання під час вступу на державну службу недостовірної інформації про обставини, що перешкоджають реалізації права на державну службу, а також неподання необхідної інформації про такі обставини, що виникли під час проходження служби; 11) неповідомлення керівнику державної служби про виникнення відносин прямої підпорядкованості між державним службовцем та близькими особами у 15-денний строк з дня їх виникнення; 12) прогул державного службовця (у тому числі відсутність на службі більше трьох годин протягом робочого дня) без поважних причин; 13) поява державного службовця на службі в нетверезому стані, у стані наркотичного або токсичного сп`яніння; 14) прийняття державним службовцем необґрунтованого рішення, що спричинило порушення цілісності державного або комунального майна, незаконне їх використання або інше заподіяння шкоди державному чи комунальному майну, якщо такі дії не містять складу кримінального або адміністративного правопорушення; 15) прийняття державним службовцем рішення, що суперечить закону або висновкам щодо застосування відповідної норми права, викладеним у постановах Верховного Суду, щодо якого судом винесено окрему ухвалу.

Державний службовець не може бути притягнутий до дисциплінарної відповідальності, якщо минуло шість місяців з дня, коли керівник державної служби дізнався або мав дізнатися про вчинення дисциплінарного проступку, не враховуючи час тимчасової непрацездатності державного службовця чи перебування його у відпустці, або якщо минув один рік після його вчинення або постановлення відповідної окремої ухвали суд

За змістом ч. 4 ст. 66 Закону №889-VIII у разі допущення державним службовцем дисциплінарних проступків, передбачених пунктами 2 та 8 частини другої статті 65 цього Закону, а також вчинення систематично (повторно протягом року) дисциплінарних проступків, передбачених пунктами 4 та 5 частини другої статті 65 цього Закону, суб`єкт призначення або керівник державної служби може попередити такого державного службовця про неповну службову відповідність.

На переконання колегії суддів, застосований до позивача вид дисциплінарного стягнення у вигляді попередження про неповну службову відповідність цілком не відповідає характеру та наслідкам діянь позивача. Сам лише перегляд позивачем інформації у ІКС «Податковий блок» щодо близьких осіб у ході реалізації своїх службових повноважень, за відсутності відомостей про неправомірне використання такої інформації або ж внесення у ІКС «Податковий блок» змін у приватних інтересах, не є свідченням неповної службової відповідності позивача.

За таких обставин колегія суддів вважає необґрунтованими висновки відповідача, з якими помилково погодився також і суд першої інстанції, про наявність підстав для притягнення позивача до дисциплінарної відповідальності.

Підсумовуючи викладене, за результатами розгляду апеляційної скарги колегія суддів суду апеляційної інстанції дійшла висновку, що суд першої інстанції прийняв помилкове рішення про відмову у задоволенні позовних вимог.

Відповідно до пункту 30 рішення Європейського Суду з прав людини у справі «Hirvisaari v. Finland» від 27.09.2001, рішення судів повинні достатнім чином містити мотиви, на яких вони базуються для того, щоб засвідчити, що сторони були заслухані, та для того, щоб забезпечити нагляд громадськості за здійсненням правосуддя .

Згідно пункту 29 рішення Європейського Суду з прав людини у справі «Ruiz Torija v. Spain» від 09.12.1994, статтю 6 не можна розуміти як таку, що вимагає пояснень детальної відповіді на кожний аргумент сторін. Відповідно, питання, чи дотримався суд свого обов`язку обґрунтовувати рішення може розглядатися лише в світлі обставин кожної справи

Згідно пункту 41 висновку № 11 (2008) Консультативної ради європейських суддів до уваги Комітету Міністрів Ради Європи щодо якості судових рішень обов`язок суддів наводити підстави для своїх рішень не означає необхідності відповідати на кожен аргумент захисту на підтримку кожної підстави захисту. Обсяг цього обов`язку може змінюватися залежно від характеру рішення.

Решта доводів учасників справи висновків суду не спростовують, оскільки ґрунтуються на невірному трактуванні фактичних обставин та норм матеріального права, що регулюють спірні правовідносини.

Повноваження суду апеляційної інстанції за наслідками розгляду апеляційної скарги на судове рішення встановлені статтею 315 КАС.

Відповідно до пункту другого частини першої статті 315 КАС за наслідками розгляду апеляційної скарги на судове рішення суду першої інстанції суд апеляційної інстанції має право скасувати судове рішення повністю або частково і ухвалити нове судове рішення у відповідній частині або змінити судове рішення.

За змістом частини першої статті 317 КАС підставами для скасування судового рішення суду першої інстанції повністю або частково та ухвалення нового рішення у відповідній частині або зміни рішення є: неповне з`ясування судом обставин, що мають значення для справи; недоведеність обставин, що мають значення для справи, які суд першої інстанції визнав встановленими; невідповідність висновків, викладених у рішенні суду першої інстанції, обставинам справи; неправильне застосування норм матеріального права або порушення норм процесуального права.

Оскільки судом першої інстанції неправильно застосовано норми матеріального права, порушено норми процесуального права, то оскаржуване судове рішення підлягає скасуванню, а позов задоволенню.

Керуючись ст.ст. 242, 250, 308, 311, 315, 317, 321, 322 КАС України, суд

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 задовольнити.

Скасувати рішення Черкаського окружного адміністративного суду від 02 вересня 2024 року та ухвалити нове судове рішення, яким позов ОСОБА_1 до Головного управління ДПС у Черкаській області про скасування рішення задовольнити.

Визнати протиправним та скасувати наказ Головного управління ДПС у Черкаській області від 13.06.2024 №12-дс про притягнення ОСОБА_1 до дисциплінарної відповідальності.

Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дати прийняття та може бути оскаржена у випадках, передбачених пунктом другим частини п`ятої статті 328 Кодексу адміністративного судочинства України протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення шляхом подачі касаційної скарги безпосередньо до Верховного Суду. В інших випадках постанова не підлягає касаційному оскарженню.

Суддя-доповідач Є.О. Сорочко

Суддя А.Ю. Коротких

Суддя Н.М. Єгорова