Справа № 161/25909/25
Суддя: Олексюк А. В.
Дата ухвалення: 2025-12-22 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

Провадження № 2-а/161/452/25
У Х В А Л А

22 грудня 2025 року місто Луцьк

Суддя Луцького міськрайонного суду Волинської області Олексюк А.В., вивчивши матеріали адміністративного позову ОСОБА_1 до Головного управління Національної поліції у Волинській області про скасування постанови про адміністративне правопорушення, -

В С Т А Н О В И В :

17.12.2025 на адресу суду надійшов адміністративний позов ОСОБА_1 про скасування постанови про адміністративне правопорушення.

Адміністративний позов підлягає залишенню без руху, оскільки поданий з порушенням вимог ст. 161 КАС України.

Як вбачається з адміністративного позову, позивачем не дотримано вимог ч. 3 ст. 161 КАС України, якою передбачено, що до позовної заяви додається документ про сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Всупереч наведеній нормі Закону позивачка до свого позову документ про сплату судового збору не додала, вказала, що вона є учасником бойових дій, як на підставу звільнення від сплати судового збору.

Порядок сплати і розмір судового збору визначений Законом України «Про судовий збір».

Верховний Суд України в постанові від 13 грудня 2016 року (провадження № 21-1410а16) зазначив таке: «У справах про оскарження постанов у справах про адміністративне правопорушення у розумінні положень статей 287, 288 КУпАП, статей 2-4 Закону України «Про судовий збір» позивач звільняється від сплати судового збору. КУпАП дає вичерпний перелік осіб, які можуть мати статус позивача у справах про оскарження постанови про накладення адміністративного стягнення і на цій підставі не повинні сплачувати судовий збір при зверненні до суду першої інстанції.

Велика Палата Верховного Суду в своїй постанові від 18 березня 2020 року в справі № 543/775/17 відступила від такого правового висновку, вказавши, що чинне законодавство містить ставку судового збору, що підлягає сплаті при поданні позовної заяви, іншої заяви і скарги у справі про оскарження постанови про адміністративне правопорушення та подальшому оскарженні позивачем та відповідачем судового рішення.

За системного, цільового тлумачення до наведеного законодавчого регулювання відносин, пов`язаних зі сплатою судового збору, Велика Палата Верховного Суду в контексті фактичних обставин справи та зумовленого ними застосування норм процесуального права зазначає, що у справах щодо оскарження постанов про адміністративне правопорушення у розумінні положень статей 287, 288 КУпАП, як і в інших справах, які розглядаються судом у порядку позовного провадження, слід застосовувати статті 2-5 Закону України «Про судовий збір», які пільг за подання позовної заяви, відповідних скарг у цих правовідносинах не передбачають.

Разом з тим, з огляду на необхідність однакового підходу у визначенні розміру судового збору, який підлягає застосуванню у справах щодо накладення адміністративного стягнення та справляння судового збору, він складає за подання позовної заяви 0,2 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Відповідно до положень ч. 5 ст. 4 Закону України «Про судовий збір», розмір судового збору становить 605 грн. 60 коп. (0,2 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб).

Відповідно до п. 13 ст.5 Закону України «Про судовий збір» від сплати судового збору під час розгляду справи в усіх судових інстанціях звільняються учасники бойових дій, постраждалі учасники Революції Гідності, Герої України - у справах, пов`язаних з порушенням їхніх прав.

У постанові Великої Палати Верховного Суду від 12 лютого 2020 року у справі № 545/1149/17 (провадження № 14-730цс19) зазначено, що «відповідно до пункту 13 частини першої статті 5 Закону № 3674-VIучасники бойових дій під час розгляду справи в усіх судових інстанціях звільняються від сплати судового збору у справах, пов`язаних з порушенням їхніх прав.

А тому, посилання позивачки на приписи п. 13 ч.1 ст.5 Закону України «Про судовий збір» є помилковими, оскільки вищевказана справа не стосується порушення її прав, як учасника бойових дій.

Аналогічна правова позиція щодо застосування та тлумачення пункту 13 частини першої статті 5 Закону № 3674-VI викладена у постановах Великої Палати Верховного Суду від 26 травня 2022 року у справі № 640/14577/20, від 08 березня 2023 року у справі № 701/589/22.

Отже, враховуючи те, що адміністративний позов не оформлений у повній відповідності до вимог ст. 161 КАС України, суд вважає за необхідне залишити позов без руху, надати позивачеві строк для усунення недоліків, які зазначені у даній ухвалі.

При цьому суддя зауважує, що залишення адміністративного позову без руху не є обмеженням права позивача на доступ до правосуддя.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 160, 161, 169, 248, 293 КАС України, суддя

П О С Т А Н О В И В:

Адміністративний позов ОСОБА_1 до Головного управління Національної поліції у Волинській області про скасування постанови про адміністративне правопорушення - залишити без руху, надавши позивачу строк для усунення зазначених недоліків, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Якщо позивач відповідно до ухвали суду у встановлений строк виконає, зазначені в ухвалі недоліки, позовна заява вважається поданою в день первісного її подання до суду. Інакше заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та оскарженню не підлягає.

Суддя Луцького міськрайонного суду

Волинської області А.В. Олексюк