Справа № 380/23607/25
Суддя: Кравців Олег Романович
Дата ухвалення: 2025-12-22 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ЛЬВІВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А

про продовження процесуального строку на усунення недоліків позовної заяви

22 грудня 2025 рокусправа № 380/23607/25
Суддя Львівського окружного адміністративного суду Кравців О.Р. одержав матеріали позовної заяви Товариства з обмеженою відповідальністю «НАВІГАТОР ГРЕЙН ЕКСПО» до Головного управління ДПС у Волинській області, про зобов`язання вчинити дії,-

в с т а н о в и в :

До Львівського окружного адміністративного суду звернулося Товариство з обмеженою відповідальністю «НАВІГАТОР ГРЕЙН ЕКСПО» (далі позивач) з позовом до Головного управління ДПС у Волинській області (далі відповідач), в якому просив:

- зобов`язати Головне управління ДПС у Волинській області відновити у Системі електронного адміністрування ПДВ показники ТОВ «НАВІГАТОР ГРЕЙН ЕКСПО» (ліміт реєстрації, від?ємне значення), які були зменшені на підставі скасованих податкових повідомлень-рішень.

Суддя вказав про необхідність виконання вимог частини 5 статті 160 КАС України (пункти 2, 7,8); надання доказів сплати судового збору за подання цього позову, а також, документи, що підтверджують право Ківачук Т.С. діяти від імені ТОВ «НАВІГАТОР ГРЕЙН ЕКСПО».

На виконання вимог ухвали від 05.12.2025 позивача подав до суду 17.12.2025 заяву про зміну позовних вимог, в якій просить змінити позовні вимоги та викласти їх у такій редакції:

«- визнати протиправними та скасувати податкові повідомлення-рішення Головного управління ДПС у Волинській області: від 11 січня 2023 року № за формою «В1», яким зменшено суму бюджетного відшкодування з ПДВ, задекларовану на рахунок платника у банку за лютий 2022 на суму 14 672963 грн та нараховано штрафні санкції 7336481,5 грн; від 11 січня 2023 року № за формою «В3», яким відмовлено у наданні бюджетного відшкодування з податку на додану вартість, задекларовану на рахунок платника у банку за лютий 2022 року, у розмірі 518652,00 грн; від 11 січня 2023 року № за формою «В1», яким зменшено розмір від`ємного значення суми податку на додану вартість за лютий 2022 року, у розмірі 84479,00 грн».

Також, до заяви представник позивача долучив квитанцію про сплату судового збору на суму 30280,00 грн, статут підприємства та виписку з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань станом на 16.08.2022.

Відповідач подав до суду клопотання про відмову у відкритті провадження, оскільки між тими самими сторонами вже був спір щодо вказаних представником позивача податкових повідомлень-рішень. Наголосив, що на розгляді Львівського окружного адміністративного суду, Восьмого апеляційного адміністративного суду та Верховного Суду перебувала справа №380/10373/24 за позовом ТОВ «Навігатор Грейн Експо» до Головного управління ДПС у Волинській області про визнання протиправними та скасування податкових повідомлень-рішень від 11.01.2023 №, №, №. Рішенням Львівського окружного адміністративного суду від 30.01.2025, залишеним без змін постановою Восьмого апеляційного адміністративного суду від 29.04.2025, позов ТОВ «Навігатор Грейн Експо» задоволено в повному обсязі, визнано протиправними та скасовано оскаржені податкові повідомлення-рішення від 11.01.2023 №, № , №. Рішення у даній справі набрало законної сили згідно з постановою Верховного Суду від 09.09.2025. Касаційну скаргу Головного управління ДПС у Волинській області, утвореного на правах відокремленого підрозділу ДПС України задоволено частково. Рішення Львівського окружного адміністративного суду від 30.01.2025 та постанову Восьмого апеляційного адміністративного суду від 29.04.2025 у справі №380/10373/24 скасовано. Позовну заяву ТОВ «Навігатор Грейн Експо» до Головного управління ДПС у Волинській області про визнання протиправними та скасування податкових повідомлень-рішень у справі №380/10373/24 залишити без розгляду. Отже, позовна заява з якою звертається ТОВ «Навігатор Грейн Експо» містить аналогічний предмет і ті ж самі підстави спору, які були вирішені у справі №380/10373/24 та набрали законної сили. Подавши вдруге клопотання про усунення недоліків, позивач посилається на ті обставини пропуску строку, на які посилався і в справі №380/10373/24, які були розглянуті і яким повно надано оцінку судами у справі №380/10373/24 та визнані Верховним Судом неповажними. Ухвалою Львівського окружного адміністративного суду від 21.11.2025 у справі №380/19318/25 визнано неповажними причини пропуску позивачем строку звернення з позовом до суду, які зазначені у заяві від 10.11.2025 про поновлення процесуального строку. Позовну заяву ТОВ «Навігатор Грейн Експо» до Головного управління ДПС у Волинській області про визнання протиправним та скасування податкового повідомлення-рішення повернуто. У даній справі позивач звертався з позовом про визнання протиправним та скасування податкового повідомлення-рішення від 11.01.2023 №. Оскільки позивач вже звертався з аналогічним позовом, відповідач вважає, що непогодження з такими судовими рішеннями, позивач зловживає своїми процесуальними правами. Також, вказав, що позивач, зловживаючи процесуальними правами, подав до Львівського окружного адміністративного суду повторний позов до цього самого відповідача, з однаковим предметом та з однакових підстав, що може свідчити про дії, вчинені з метою маніпуляції автоматизованим розподілом справ між суддями (пункт 2 частини 2 статті 45 КАС України), у зв`язку із чим позов підлягає залишенню без розгляду.

Вирішуючи подані сторонами заяви та клопотання, суддя застосовує такі норми права.

Відповідно до пункту 4 частини 5 статті 160 КАС України в позовній заяві зазначаються зміст позовних вимог і виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, а в разі подання позову до декількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з відповідачів.

Зміст позову - це звернена до суду вимога позивача про здійснення судом дій із зазначенням способу судового захисту, яка повинна узгоджуватися із нормами статті 5 КАС України.

Частиною 1 статті 5 КАС України встановлено, що кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до адміністративного суду, якщо вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб`єкта владних повноважень порушені її права, свободи або законні інтереси, і просити про їх захист шляхом: 1) визнання протиправним та нечинним нормативно-правового акта чи окремих його положень; 2) визнання протиправним та скасування індивідуального акта чи окремих його положень; 3) визнання дій суб`єкта владних повноважень протиправними та зобов`язання утриматися від вчинення певних дій; 4) визнання бездіяльності суб`єкта владних повноважень протиправною та зобов`язання вчинити певні дії; 5) встановлення наявності чи відсутності компетенції (повноважень) суб`єкта владних повноважень; 6) прийняття судом одного з рішень, зазначених у пунктах 1 - 4 цієї частини та стягнення з відповідача - суб`єкта владних повноважень коштів на відшкодування шкоди, заподіяної його протиправними рішеннями, дією або бездіяльністю.

Способи захисту прав та інтересів позивача у публічно-правовому спорі визначені у частині першій статті 5 КАС України, якою передбачено, що кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до адміністративного суду, якщо вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб`єкта владних повноважень порушені її права, свободи або законні інтереси, і просити про їх захист шляхом, зокрема, визнання протиправним та скасування індивідуального акта чи окремих його положень; визнання дій суб`єкта владних повноважень протиправними та зобов`язання утриматися від вчинення певних дій; визнання бездіяльності суб`єкта владних повноважень протиправною та зобов`язання вчинити певні дії.

Водночас під змістом позовних вимог розуміється визначення способу захисту порушеного права, свободи чи інтересу згідно з частиною 1 статті 5 КАС України, який має бути сформульований максимально чітко і зрозуміло, оскільки від якості позовної заяви, юридично правильно сформованого змісту позовних вимог залежить і ефективність судового захисту, позаяк суд розглядає адміністративні справи лише в межах позовних вимог.

При цьому, обов`язок щодо визначення (формулювання) позовних вимог, з якими особа звертається до суду процесуальним законодавством покладено саме на позивача, для цього законодавцем визначені вимоги до позовної заяви, що міститься в статті 160 КАС України, і вказаний обов`язок не може бути перекладено на суд, оскільки саме позивач є зацікавленим в ефективному здійснені судочинства за його позовною заявою.

Отож, визначитися з предметом спору має саме позивач, оскільки саме він є ініціатором судового процесу, а суд створює умови для реалізації ним процесуальних прав сторони спору.

Аналогічні висновки викладені у постанові Верховного Суду від 31.10.2018 у справі №826/16958/17.

Велика Палата Верховного Суду у постанові від 22.02.2024 у справі №990/150/23 виклала такі висновки: «Звертаючись до суду, позивач самостійно визначає у позовній заяві, яке його право чи охоронюваний законом інтерес порушено особою, до якої пред`явлено позов, та зазначає, які саме дії необхідно вчинити суду для відновлення порушеного права. У свою чергу, суд має перевірити доводи, на яких ґрунтуються позовні вимоги, в тому числі щодо матеріально-правового інтересу у спірних відносинах.

Оцінка предмета заявленого позову як наслідок наявності підстав для захисту порушеного права позивача, про яке ним зазначається в позовній заяві, здійснюється судом, на розгляд якого передано спір, крізь призму оцінки спірних правовідносин та обставин (юридичних фактів), якими позивач обґрунтовує заявлені вимоги».

Також, зокрема, частиною 1 статті 47 КАС України передбачено, що крім прав та обов`язків, визначених у статті 44 цього Кодексу, позивач має право на будь-якій стадії судового процесу відмовитися від позову. Позивач має право змінити предмет або підстави позову, збільшити або зменшити розмір позовних вимог шляхом подання письмової заяви до закінчення підготовчого засідання або не пізніше ніж за п`ять днів до першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження.

Таким чином, на позивача покладається обов`язок щодо визначення (формулювання) позовних вимог, при цьому, позивач не позбавлений права уточнити такі позовні вимоги (у випадку позивача зміна позовних вимог), у тому числі до вирішення питання про відкриття провадження у справі.

Щодо покликаннь відповідача про відмову у відкритті провадження, суддя зазначає таке.

За результатами розгляду адміністративної справи №380/10373/24 за позовом ТОВ «Навігатор Грейн Експо» до Головного управління ДПС у Волинській області про визнання протиправними та скасування податкових повідомлень-рішень від 11.01.2023 №, №, № Верховний Суд прийняв постанову від 09.09.2025, якою касаційну скаргу Головного управління ДПС у Волинській області, утвореного на правах відокремленого підрозділу ДПС України задоволено частково. Рішення Львівського окружного адміністративного суду від 30.01.2025 та постанову Восьмого апеляційного адміністративного суду від 29.04.2025 у справі №380/10373/24 скасовано. Позовну заяву ТОВ «Навігатор Грейн Експо» до Головного управління ДПС у Волинській області про визнання протиправними та скасування податкових повідомлень-рішень у справі №380/10373/24 залишено без розгляду.

Як зазначає відповідач залишаючи без розгляду позову позивача Верховний Суд визнав неповажними причини пропуску строку звернення до суду щодо оскарження спірних податкових повідомлень-рішень. Також, вказує, що в клопотання позивач вказав обставини пропуску строку звернення, яким повно надано оцінку судами у справі №380/10373/24.

Підстави для відмови у відкритті провадження у справі визначені статтею 170 КАС України.

Пунктом 2 частини 1 статті 170 КАС України передбачено, що суддя відмовляє у відкритті провадження в адміністративній справі, якщо у спорі між тими самими сторонами, про той самий предмет і з тих самих підстав є такі, що набрали законної сили, рішення або постанова суду, ухвала про закриття провадження в адміністративній справі.

Отже, умовами для застосування вказаної підстави для відмови у відкритті провадження є: тотожність спору (підстави, предмет позову та сторони мають збігатися) та остаточне вирішення тотожного спору рішенням або постановою суду, ухвалою про закриття провадження в адміністративній справі, які набрали законної сили.

Статтею 241 КАС України визначено види судових рішень, якими є: 1) ухвали; 2) рішення; 3) постанови.

Згідно з пунктами 12 - 15 частини 1 статті 4 КАС України судовим рішенням є рішення, постанова, ухвала суду будь-якої інстанції. Рішенням суду є рішення суду першої інстанції, в якому вирішуються позовні вимоги; постанова - письмове рішення суду апеляційної або касаційної інстанції в адміністративній справі, у якому вирішуються вимоги апеляційної чи касаційної скарги; ухвала - письмове або усне рішення суду будь-якої інстанції в адміністративній справі, яким вирішуються питання, пов`язані з процедурою розгляду адміністративної справи, та інші процесуальні питання.

Відповідно до частини 3 статті 241 КАС України судовий розгляд в суді першої інстанції закінчується ухваленням рішення суду.

Положенням частини 4 статті 241 КАС України встановлено, що перегляд судових рішень в апеляційному та касаційному порядку закінчується ухваленням постанови.

Приписами частини 5 статті 241 КАС України визначено, що у випадках, визначених цим Кодексом, судовий розгляд закінчується постановленням ухвали.

За змістом частини 1 статті 14 КАС України судове рішення, яким закінчується розгляд справи в адміністративному суді, ухвалюється іменем України.

Аналізуючи викладені норми процесуального закону, Велика Палата Верховного Суду в постанові від 20.05.2020 у справі №800/98/17 (провадження №11-124заі20) зазначила, що закінченням розгляду справи є вирішення спору по суті судом першої, апеляційної або касаційної інстанції, зокрема, ухвалення рішення щодо частини позовних вимог, ухвалення додаткового судового рішення та вирішення вимог апеляційної й касаційної скарг.

Проте у випадку позивача за результатами розгляду адміністративної справи №380/10373/24 за позовом ТОВ «Навігатор Грейн Експо» до Головного управління ДПС у Волинській області про визнання протиправними та скасування податкових повідомлень-рішень від 11.01.2023 №, №, № Верховний Суд прийняв постанову від 09.09.2025, якою позов залишено без розгляду.

Тоді як, за нормами КАС України ухвала або постанова суду про залишення позову без розгляду не є рішенням, яким закінчено розгляд справи в розумінні викладених положень КАС України, що є підставами для прийняття ухвали про відмову у відкритті провадження у справі.

При цьому, відповідно до пункту 8 частини 1 статті 240 КАС України суд своєю ухвалою залишає позовну заяву без розгляду, якщо після відкриття провадження у справі суд дійде висновку, що викладений в ухвалі про відкриття провадження у справі висновок суду про визнання поважними причин пропуску строку звернення до адміністративного суду був передчасним, і суд не знайде інших підстав для визнання причин пропуску строку звернення до адміністративного суду поважними.

Згідно з частиною 4 статті 240 КАС особа, позов якої залишено без розгляду, після усунення підстав, з яких позов було залишено без розгляду, має право звернутися до адміністративного суду в загальному порядку.

З огляду на викладене суддя висновує, що у задоволення клопотання відповідача про відмову у відкритті провадження у справі слід відмовити.

Щодо покликань відповідача про зловживання позивачем процесуальними права, суддя зазначає таке.

Ухвалою суду від 21.11.2025 у справі №380/19318/25 позовну заяву Товариства з обмеженою відповідальністю «НАВІГАТОР ГРЕЙН ЕКСПО» до Головного управління ДПС у Волинській області про визнання протиправним та скасування податкового повідомлення-рішення повернуто позивачу.

Згідно з приписами частини 8 статті 169 КАС України повернення позовної заяви не позбавляє права повторного звернення до адміністративного суду в порядку, встановленому законом.

Позовна заяву у справі №380/23607/25 надійшла до суду 02.12.2025, тобто, вже після повернення позовної заяви у справі №380/19318/25, що не суперечить вказаним приписам процесуального закону.

Окрім цього, суддя звертає увагу на те, що питання поважності пропуску строків звернення до адміністративного суду вирішується в кожній справі окремо та залежить, зокрема, від предмета спору, фактичних обставин та тривалості часу, який пропущено.

Щодо поданої заяви позивача про зміну позовних вимог, суддя зазначає таке.

Відповідно до частин 1, 2 статті 122 КАС України, позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Для захисту прав, свобод та інтересів особи вказаним Кодексом та іншими законами можуть встановлюватися інші строки для звернення до адміністративного суду, які, якщо не встановлено інше, обчислюються з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів (частина 3 статті 122 КАС України).

Якщо законом передбачена можливість досудового порядку вирішення спору і позивач скористався цим порядком, або законом визначена обов`язковість досудового порядку вирішення спору, то для звернення до адміністративного суду встановлюється тримісячний строк, який обчислюється з дня вручення позивачу рішення за результатами розгляду його скарги на рішення, дії або бездіяльність суб`єкта владних повноважень (частина 4 статті 122 КАС України).

Спеціальним нормативно-правовим актом, який встановлює окремі правила та положення для регулювання відносин оподаткування та захисту прав учасників податкових відносин, в тому числі захисту порушеного права у судовому порядку, є Податковий кодекс України (далі ПК України).

Статтею 56 ПК України визначено порядок оскарження рішень контролюючих органів. Так, відповідно до пункту 56.1 статті 56 ПК України рішення, прийняті контролюючим органом, можуть бути оскаржені в адміністративному або судовому порядку.

Пунктом 56.18 статті 56 ПК України визначено, що з урахуванням строків давності, визначених статтею 102 цього Кодексу, платник податків має право оскаржити в суді податкове повідомлення-рішення або інше рішення контролюючого органу у будь-який момент після отримання такого рішення. Рішення контролюючого органу, оскаржене в судовому порядку, не підлягає адміністративному оскарженню. Процедура адміністративного оскарження вважається досудовим порядком вирішення спору.

Згідно з пунктом 56.19 статті 56 ПК України у разі коли до подання позовної заяви проводилася процедура адміністративного оскарження, платник податків має право оскаржити в суді податкове повідомлення-рішення або інше рішення контролюючого органу про нарахування грошового зобов`язання протягом місяця, що настає за днем закінчення процедури адміністративного оскарження відповідно до пункту 56.17 цієї статті.

Верховний Суд у складі судової палати з розгляду справ щодо податків, зборів та інших обов`язкових платежів Касаційного адміністративного суду у постанові від 26.11.2020 у справі №500/2486/19 уже сформував правовий висновок, відповідно до якого норма пункту 56.19 статті 56 ПК України є спеціальною щодо норми частини 4 статті 122 КАС України, має перевагу в застосуванні у податкових спорах і регулює визначену її предметом групу правовідносин - оскарження в судовому порядку податкових повідомлень-рішень та інших рішень контролюючих органів про нарахування грошових зобов`язань за умови попереднього використання позивачем досудового порядку вирішення спору (застосування процедури адміністративного оскарження - абзац 3 пункту 56.18 статті 56 ПК України). Вона встановлює строк для їх оскарження протягом місяця, що настає за днем закінчення процедури адміністративного оскарження відповідно до пункту 56.17 цієї статті.

Отже, в адміністративному судочинстві можна виділити такі строки оскарження рішень/дій/бездіяльності суб`єкта владних повноважень:

1) якщо платник податків не оскаржував рішення контролюючого органу в досудовому (адміністративному) порядку - строк звернення до суду становить 6 місяців (частина 2 статті 122 КАС України);

2) якщо платник податків оскаржував рішення контролюючого органу в досудовому (адміністративному) порядку, яке не стосується нарахування грошових зобов`язань (наприклад, блокування ПН; присвоєння ризикового статусу тощо), - строк звернення до суду становить 3 місяці (частина 4 статті 122 КАС України);

3) якщо платник податків оскаржував рішення контролюючого органу в досудовому (адміністративному) порядку, яке передбачає нарахування грошових зобов`язань (наприклад, податкове повідомлення-рішення), - строк звернення до суду становить 1 місяць (пункт 56.19 статті 56 ПК України).

Аналогічна правова позиція викладена в постанові Великої Палати Верховного Суду від 16.07.2025 у справі №500/2276/24.

Суддя з`ясував, що позивач змінюючи предмет позову та позовні вимоги просить визнати протиправними та скасувати податкові повідомлення-рішення від 11.01.2023 №, №, №.

Верховний Суд у постанові від 09.09.2025 у справі №380/10373/24 встановив, що «[…] У матеріалах цієї справи міститься копія рекомендованого повідомлення про вручення поштового відправлення №353 з відміткою щодо направлення позивачу на його адресу саме оскаржуваних податкових повідомлень-рішень №, №, №.

Рекомендоване повідомлення про вручення поштового відправлення, яким на адресу позивача було направлено спірні податкові повідомлення-рішення, повернулось на адресу ГУ ДПС у Волинській області із відміткою «За закінченням терміну зберігання», проставленою 20.02.2023 №353.

[…] поштова кореспонденція направлялась на адресу: 079039, м. Львів, Шевченківський район, вул. Скляна, буд. 11-А, офіс 220. Зазначена адреса є місцезнаходженням позивача згідно Виписки з Єдиного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань, що долучена позивачем до позовної заяви (т.1 а.с.27).

Відповідно до пункту 45.2 статті 45 Податкового кодексу України податковою адресою юридичної особи (відокремленого підрозділу юридичної особи) є місцезнаходження такої юридичної особи, відомості про що містяться у Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань.

Позивач не вказував про зміну місцезнаходження, у відзиві на касаційну скаргу зазначена аналогічна адреса Товариства. Також позивач не надавав доказів, що невручення рекомендованого поштового відправлення відбулось через дії працівників відповідача або працівників поштової служби.

Отже спірні податкові повідомлення-рішення були відправлені на адресу Товариства та вважаються врученими платнику податків у день, зазначений поштовою службою в повідомленні про вручення із зазначенням причин невручення, а саме 20.02.2023».

Таким чином, ще з лютого 2023 року спірні податкові повідомлення-рішення вважаються врученими позивачу, а позивач вважається повідомленим про такі.

При цьому, доказів оскарження спірних податкових повідомлень-рішень в досудовому (адміністративному) порядку до суду не надано.

Отже, позовна заява надійшла до суду лише 02.12.2025, із суттєвим пропуском шестимісячного строку, встановленого частиною 2 статті 122 КАС України.

Згідно із частиною 6 статті 161 КАС України у разі пропуску строку звернення до адміністративного суду позивач зобов`язаний додати до позову заяву про поновлення цього строку та докази поважності причин його пропуску.

Частинами 1 та 2 статті 123 КАС України визначено, що у разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду з заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду або вказати інші підстави для поновлення строку.

Якщо заяву не буде подано особою в зазначений строк або вказані нею підстави для поновлення строку звернення до адміністративного суду будуть визнані неповажними, суд повертає позовну заяву.

Проте суддя зауважує, що ні до позовної заяви, ні до заяви про зміну позовних вимог представник позивача не долучив клопотання про поновлення строку звернення до адміністративного суду.

Таким чином, позивач звернувся до суду 02.12.2025 із суттєвим пропуском шестимісячного строку звернення до суду та не долучив клопотання про поновлення строку звернення до адміністративного суду.

Враховуючи викладене, а також завдання адміністративного судочинства, встановлені частиною 1 статті 2 КАС України, суд вважає за доцільне продовжити строк для усунення недоліків позовної заяви на 10 днів з моменту отримання цієї ухвали.

Також, суд зауважує про необхідність додержання приписів частини 5 статті 44 КАС України.

Керуючись статтями 121 ,160, 161, 169, 241-243, 248, 293 КАС України, суддя,-

у х в а л и в :

1. У задоволенні клопотання відповідача про відмову у відкритті провадження у справі відмовити.

2. Продовжити Товариству з обмеженою відповідальністю «НАВІГАТОР ГРЕЙН ЕКСПО» процесуальний строк, встановлений ухвалою судді Львівського окружного адміністративного суду від 05.12.2025 про залишення позовної заяви без руху, для усунення недоліків позовної заяви.

3. Позивачу усунути недоліки позовної заяви, вказані в мотивувальній частині ухвали у строк, що не перевищує десять днів з дня вручення ухвали.

4. Роз`яснити позивачу, що у випадку неусунення у встановлений строк недоліків позовна заява вважатиметься неподаною та буде повернута позивачу.

5. Копію ухвали невідкладно надіслати особі, що звернулася із позовною заявою.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання. Заперечення на ухвалу може бути включено до апеляційної скарги на рішення суду.

Суддя Кравців Олег Романович