Справа № 280/11120/25
Суддя: Стрельнікова Наталя Вікторівна
Дата ухвалення: 2025-12-22 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ЗАПОРІЗЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
УХВАЛА

ПРО ЗАЛИШЕННЯ ПОЗОВНОЇ ЗАЯВИ БЕЗ РУХУ

22 грудня 2025 року Справа № 280/11120/25 м.Запоріжжя

Суддя Запорізького окружного адміністративного суду Стрельнікова Н.В., перевіривши матеріали позовної заяви

ОСОБА_1

до Управління забезпечення примусового виконання рішень у Запорізькій області Південного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Одеса)

про визнання бездіяльності протиправною та зобов`язання вчинити певні дії,

ВСТАНОВИВ:

До Запорізького окружного адміністративного суду надійшла позовна заява ОСОБА_1 (далі - позивач) до Управління забезпечення примусового виконання рішень у Запорізькій області Південного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Одеса) (далі - відповідач), в якій позивач просить суд:

визнати протиправною бездіяльність Управління забезпечення примусового виконання рішень у Запорізькій області Південного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Одеса) щодо не зняття арешту з рухомого та нерухомого майна ОСОБА_1 , накладеного постановою державного виконавця Бердянського відділу ДВС у Бердянському районі Запорізької області Південного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Одеса) від 22.05.2018 в межах виконавчого провадження №56367996 та не внесення запису до Єдиного реєстру боржників, до Єдиного реєстру заборон відчуження нерухомого майна про скасування запису про арешт нерухомого майна;

зобов`язати Управління забезпечення примусового виконання рішень у Запорізькій області Південного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Одеса) зняти арешт з усього рухомого та нерухомого майна, яке належить ОСОБА_1 , накладеного постановою державного виконавця Бердянського відділу ДВС у Бердянському районі Запорізької області Південного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Одеса) від 22.05.2018 у виконавчому провадженні №56367996, вчинити дії щодо реєстрації припинення обтяження такого майна та скасування запису в Єдиному реєстрі боржників.

Згідно з пунктом 3 частини першої статті 171 Кодексу адміністративного судочинства України (далі КАС України), суддя після одержання позовної заяви з`ясовує, чи відповідає позовна заява вимогам, встановленим статтями 160, 161, 172 цього Кодексу.

Відповідно до пункту 5 частини першої статті 171 КАС України суддя після одержання позовної заяви з`ясовує, чи позов подано у строк, установлений законом (якщо позов подано з пропущенням встановленого законом строку звернення до суду, то чи достатньо підстав для визнання причин пропуску строку звернення до суду поважними).

За результатами перевірки матеріалів позовної заяви в порядку статті 171 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України), суддя встановила, що адміністративний позов подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 КАС України.

Відповідно до частин першої, другої статті 122 КАС України встановлено, що позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами. Для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлений шестимісячний строк, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Разом з тим, суддя зазначає, що предметом судового оскарження у даній справі є зняття арешту з майна, накладений на підставі постанови державного виконавця Бердянського відділу ДВС у Бердянському районі Запорізької області під час примусового виконання судового наказу, виданого Бердянським міськрайонним судом Запорізької області.

Особливості провадження у справах з приводу рішень, дій або бездіяльності органу державної виконавчої служби, приватного виконавця встановлені статтею 287 КАС України.

Відповідно до частин першої, другої статті 287 КАС України учасники виконавчого провадження (крім державного виконавця, приватного виконавця) та особи, які залучаються до проведення виконавчих дій, мають право звернутися до адміністративного суду із позовною заявою, якщо вважають, що рішенням, дією або бездіяльністю державного виконавця чи іншої посадової особи органу державної виконавчої служби або приватного виконавця порушено їхні права, свободи чи інтереси, а також якщо законом не встановлено інший порядок судового оскарження рішень, дій чи бездіяльності таких осіб.

Позовну заяву може бути подано до суду: 1) у десятиденний строк з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення її прав, свобод чи інтересів; 2) у триденний строк з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення її прав, свобод чи інтересів, у разі оскарження постанови про відкладення провадження виконавчих дій.

Позивач звернувся до суду з даним адміністративним позовом 15.12.2025 (дата поштового конверту), у свою чергу просить зняти арешт з майна, накладений постановою від 22.05.2018 у виконавчому провадженні №56367996, тобто, позивач звернулася до суду після спливу десятиденного строку для звернення до суду, встановленого частиною другою статті 287 КАС України.

При цьому позивач у позовній заяві не зазначає моменту, з якого він дізнався про порушення своїх прав.

Також суддя вважає за необхідне зазначити, що позивач 10.09.2025 звернувся до відповідача із заявою про виключення відомостей з Єдиного реєстру боржників, знятті арешту з майна (коштів).

Відповідач листом від 16.09.2025 надав відповідь на звернення позивача. Разом з тим, суддя зауважує, що в спірних правовідносинах підлягає застосуванню десятиденний строк звернення, який обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення її прав, свобод чи інтересів, тому у випадку обчислення перебігу строку звернення з вересня 2025 року (з дати відповіді відповідача), десятиденний строк звернення до суду пропущено.

Частиною шостою статті 161 КАС України передбачено, що у разі пропуску строку звернення до адміністративного суду позивач зобов`язаний додати до позову заяву про поновлення цього строку та докази поважності причин його пропуску.

Суддя зауважує, що поважними причинами визнаються лише ті обставини, які були чи об`єктивно є непереборними, тобто не залежать від волевиявлення особи, що звернулась з адміністративним позовом, пов`язані з дійсно істотними обставинами, перешкодами чи труднощами, що унеможливили своєчасне звернення до суду. Такі обставини мають бути підтверджені відповідними та належними доказами (постанова Верховного Суду від 17.07.2018 у справі №521/21851/16-а, від 31.03.2021 у справі №240/12017/19). Позивачу недостатньо лише послатись на необізнаність про порушення прав та інтересів; при зверненні до суду позивач повинен довести той факт, що вона не могла дізнатися про порушення свого права й саме із цієї причини не звернулась за його захистом до суду не у визначений законом строк.

Поряд з цим, суддя зазначає, що законодавче обмеження строку, протягом якого особа може звернутися до суду, обумовлено специфікою спорів, які розглядаються в порядку адміністративного судочинства, а запровадження таких строків обумовлене досягненням юридичної визначеності у публічно-правових відносинах.

Дотримання строків звернення до адміністративного суду є однією з умов дисциплінування учасників публічно-правових відносин у випадку, якщо вони стали спірними. У випадку пропуску строку звернення до суду, підставами для визнання поважними причин такого пропуску є лише наявність обставин, які є об`єктивно непереборними, не залежать від волевиявлення особи, та пов`язані з дійсними істотними перешкодами чи труднощами для своєчасного вчинення відповідних дій та підтверджені належними доказами. Незнання про порушення через байдужість до своїх прав або небажання дізнатися не є поважною причиною пропуску строку звернення до суду.

Необхідно зазначити, що інститут строків у адміністративному процесі сприяє досягненню юридичної визначеності у публічно-правових відносинах та стимулює суд і учасників адміністративного процесу добросовісно ставитися до виконання своїх обов`язків.

Строки звернення до адміністративного суду з позовом обмежують час, протягом якого такі правовідносини вважаються спірними. Після їх завершення, якщо ніхто не звернувся до суду за вирішенням спору, відносини стають стабільними, оскільки реалізація позивачем права на звернення до суду з позовною заявою в рамках строку звернення до суду залежить виключно від нього самого, а не від дій чи бездіяльності посадових осіб відповідача.

Частиною першою, другою статті 123 КАС України визначено, що у разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду з заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду або вказати інші підстави для поновлення строку.

Якщо заяву не буде подано особою в зазначений строк або вказані нею підстави для поновлення строку звернення до адміністративного суду будуть визнані неповажними, суд повертає позовну заяву.

Таким чином, позивачу слід подати до суду заяву про поновлення пропущеного строку звернення до суду із позовною заявою, вказавши обґрунтовані підстави для поновлення строку з наданням належних доказів на підтвердження поважності причин пропуску цього строку.

Згідно із ч. 1 ст. 161 КАС України до позовної заяви додаються її копії, а також копії доданих до позовної заяви документів відповідно до кількості учасників справи, крім випадків, визначених частиною другою цієї статті.

Згідно з ч. 4. ст. 161 КАС України позивач зобов`язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги (якщо подаються письмові чи електронні докази - позивач може додати до позовної заяви копії відповідних доказів).

У відповідності до ст. 94 КАС України, письмовими доказами є документи (крім електронних документів), які містять дані про обставини, що мають значення для правильного вирішення спору. Письмові докази подаються в оригіналі або в належним чином засвідченій копії, якщо інше не визначено цим Кодексом. Якщо для вирішення спору має значення лише частина документа, подається засвідчений витяг з нього.

Позивач в позовній заяві просить визнати протиправною бездіяльність відповідача, щодо не зняття арешту з рухомого та нерухомого майна позивача накладеного постановою державного виконавця Бердянського відділу ДВС у Бердянському районі Запорізької області Південного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Одеса) від 22.05.2018 в межах виконавчого провадження №56367996 та не внесення запису до Єдиного реєстру боржників, до Єдиного реєстру заборон відчуження нерухомого майна про скасування запису про арешт нерухомого майна та зобов`язати відповідача відновити порушене право позивача. Також зазначає, що державним виконавцем Бердянського відділу ДВС у Бердянському районі Запорізької області Південного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Одеса) 22.05.2018 відкрито виконавче провадження ВП №56367996 про конфіскацію майна, що належить на праві власності позивачу. При винесенні постанови про повернення виконавчого документу стягувачу від 29.11.2018 ВП №56367996 не вчинено таких дій, як зняття арешту, накладеного на майно (кошти) боржника. Проте до матеріалів позовної зави позивачем не долучено копій вищевказаних постанов.

Відповідно до частин першої, другої статті 169 КАС України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху. В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

За таких обставин позов підлягає залишенню без руху з наданням строку для усунення недоліків позовної заяви.

Керуючись статтями 161, 169, 171, 241, 243, 248, 287 КАС України, суддя

УХВАЛИВ:

Адміністративний позов ОСОБА_1 до Управління забезпечення примусового виконання рішень у Запорізькій області Південного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Одеса) про визнання бездіяльності протиправною та зобов`язання вчинити певні дії, залишити без руху.

Надати позивачу строк для усунення недоліків позовної заяви строком 10 днів від дня одержання ухвали суду про залишення позовної заяви без руху.

Роз`яснити позивачу, що недоліки позовної заяви можуть бути усунені шляхом надання суду:

- належним чином оформленої відповідно до статті 167 КАС України заяви про поновлення строків звернення до суду з доказами поважності причин пропуску строку звернення до суду, з визначенням обставин, які були б об`єктивно непереборними та не залежали від його волевиявлення, були б пов`язані з дійсними істотними перешкодами чи труднощами для своєчасного вчинення у справі процесуальних дій;

- засвідчених належним чином копій письмових доказів, а саме: постанови державного виконавця Бердянського відділу ДВС у Бердянському районі Запорізької області Південного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Одеса) від 22.05.2018 про відкриття виконавчого провадження №56367996, постанови державного виконавця Бердянського відділу ДВС у Бердянському районі Запорізької області Південного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Одеса) від 22.05.2018 про арешт майна в межах виконавчого провадження №56367996, постанови державного виконавця Бердянського відділу ДВС у Бердянському районі Запорізької області Південного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Одеса) про повернення виконавчого документу стягувачу від 29.11.2018 ВП №56367996 (екз. для суду та всіх учасників справи).

Роз`яснити позивачу, що відповідно до п.1 ч.4 ст.169 КАС України позовна заява повертається позивачеві, якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви, яку залишено без руху, у встановлений судом строк.

Якщо позивач усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, вона вважається поданою у день первинного її подання до адміністративного суду та приймається до розгляду, про що суд постановляє ухвалу в порядку, встановленому статтею 171 цього Кодексу (ч.3 ст.169 КАС України) .

Ухвала набирає законної сили з моменту підписання та оскарженню не підлягає.

Суддя Н.В. Стрельнікова