Справа № 520/32465/24
Суддя: Любчич Л.В.
Дата ухвалення: 2025-12-22 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

22 грудня 2025 р. Справа № 520/32465/24
Другий апеляційний адміністративний суд у складі колегії:

Головуючого судді: Любчич Л.В.,

Суддів: Спаскіна О.А. , Присяжнюк О.В. ,

розглянувши в порядку письмового провадження у приміщенні Другого апеляційного адміністративного суду адміністративну справу за апеляційною скаргою Головного управління Пенсійного фонду України в Харківській області на рішення Харківського окружного адміністративного суду від 17.04.2025, головуючий суддя І інстанції: Панов М.М., майдан Свободи, 6, м. Харків, 61022, повний текст складено 17.04.25 по справі № 520/32465/24

за позовом ОСОБА_1

до Головного управління Пенсійного фонду України в Харківській області

про визнання протиправним та скасування рішення, зобов`язання вчинити певні дії,

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 (далі ОСОБА_1 , позивач) звернувся до Харківського окружного адміністративного суду з позовною заявою до Головного управління Пенсійного фонду України в Харківській області (далі по тексту ГУ ПФУ в Харківській області, відповідач, апелянт), в якій просив:

- визнати протиправним та скасувати рішення ГУ ПФУ в Харківській області від 01.07.2024 №20001-24-2 про відмову у призначенні йому одноразової грошової допомоги за шкоду життю та здоров`ю;

- зобов`язати ГУ ПФУ в Харківській області призначити йому одноразову грошову допомогу за шкоду життю та здоров`ю, згідно з Законом України «Про одноразову грошову допомогу за шкоду життю та здоров`ю, завдану працівникам об`єктів критичної інфраструктури, державним службовцям, посадовим особам місцевого самоврядування внаслідок військової агресії російської федерації проти України» від 20.03.2023 №2980-ІХ (далі - Закон №2980-ІХ) у зв`язку з нещасним випадком, який стався 08.04.2022 при виконанні ним своїх трудових обов`язків на АТ «Харківобленерго».

Рішенням Харківського окружного адміністративного суду від 17 квітня 2025 року позов задоволено.

Визнано протиправним та скасовано рішення ГУ ПФУ в Харківській області від 01.07.2024 №20001-24-2 про відмову у призначенні одноразової грошової допомоги за шкоду життю та здоров`ю ОСОБА_1 .

Зобов`язано ГУ ПФУ в Харківській області призначити ОСОБА_1 одноразову грошову допомогу за шкоду життю та здоров`ю, згідно з Законом №2980-ІХ у зв`язку з нещасним випадком, який стався 08.04.2022 при виконанні ОСОБА_1 своїх трудових обов`язків на АТ «Харківобленерго».

Не погодившись із рішенням суду першої інстанції відповідач подав апеляційну скаргу, оскільки вважає, що рішення ухвалене із неправильним застосуванням норм матеріального права, просив суд апеляційної інстанції скасувати рішення Харківського окружного адміністративного суду від 17.04.2025 та ухвалити нове рішення, яким відмовити у задоволенні позовних вимог ОСОБА_1 у повному обсязі.

В обґрунтування вимог апеляційної скарги відповідач зазначив, що за інформацією Адміністрації Держспецзв`язку об`єкт АТ «Харківобленерго» не віднесено до Реєстру об`єктів критичної інфраструктури, а тому підстави для призначення позивачу одноразової грошової допомоги за шкоду життю та здоров`ю відсутні.

Позивач надав до Другого апеляційного адміністративного суду відзив на апеляційну скаргу, в якому, посилаючись на законність та обґрунтованість судового рішення, просив апеляційну скаргу ГУ ПФУ в Харківській області залишити без задоволення, а рішення Харківського окружного адміністративного суду від 17.04.2025 - без змін.

Відповідно до положень ч. 1 ст. 308 , п. 3 ч. 1 ст. 311 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України) розгляд справи проведено в порядку письмового провадження за наявними у ній доказами та в межах доводів та вимог апеляційної скарги.

Колегія суддів, вислухавши суддю-доповідача, перевіривши законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги, дослідивши докази, що стосуються фактів, на які апелянт посилається в апеляційній скарзі дійшла висновку, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню з наступних підстав.

Судовим розглядом встановлено обставини, які не оспорено сторонами.

Згідно з копією трудової книжки ОСОБА_1 серії НОМЕР_1 від 21.08.2018, він з 06.04.2021 працює в АТ «Харківобленерго» (а.с.20).

08.04.2022 із ОСОБА_1 при виконанні трудових обов`язків на АТ «Харківобленерго» стався нещасний випадок (наїзд на мінно-вибуховий пристрій), внаслідок якого ОСОБА_1 отримав 2 групу інвалідності (трудове каліцтво).

Зазначене підтверджується довідкою до акту огляду МСЕК серії 12 ААВ №682411, відповідно до якої ОСОБА_1 первинно встановлено інвалідність 2 групи з 29.11.2022 до 01.12.2023 внаслідок трудового каліцтва; довідкою акту огляду МСЕК серії 12 ААВ №704814, відповідно до якої ОСОБА_1 повторно встановлено інвалідність 2 групи з 29.11.2023 до 01.12.2024 внаслідок трудового каліцтва; актом розслідування (спеціального розслідування) нещасного випадку, гострого професійного захворювання (отруєння) аварії, що стався 08 квітня 2022 року, о 12 годині 00 хвилин (а.с.21-25).

03.04.2024 позивач звернувся до ГУ ПФУ в Харківській області з метою отримання одноразової грошової допомоги за шкоду життю та здоров`ю, передбаченої Законом №2980-ІХ.

01.07.2024 рішенням ГУ ПФУ в Харківській області №20001-24-2 ОСОБА_1 відмовлено у призначенні одноразової грошової допомоги за шкоду життю та здоров`ю відповідно до Закону №2980-ІХ.

В обґрунтування прийнятого рішення про відмову у призначенні одноразової грошової допомоги за шкоду життю та здоров`ю відповідачем зазначено, що згідно з відповіддю уповноваженого органу у сфері захисту критичної інфраструктури України Акціонерне товариство «Харківобленерго» () станом на 12:00 08.04.2022 до Реєстру об`єктів критичної інфраструктури не внесено.

Не погоджуючись із зазначеним рішенням відповідача, позивач звернувся до суду з даним позовом.

Задовольняючи позовні вимоги, суд першої інстанції дійшов висновку, що подані позивачем разом із заявою від 03.04.2024 документи у повному обсязі надавали змогу відповідачу встановити право позивача на призначення та виплату останньому одноразової грошової допомоги за шкоду життю та здоров`ю, передбаченої Законом №2980-ІХ/

Колегія суддів погоджується із вказаними висновками суду першої інстанції та зазначає.

Відповідно до ст. 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Указом Президента України від 24.02.2022 №64/2022 «Про введення воєнного стану в Україні», затвердженим Законом України від 24.02.2022 №2102-ІХ, введено в Україні воєнний стан із 05 години 30 хвилин 24 лютого 2022 року строком на 30 діб, який в подальшому неодноразово продовжувався. Тобто, введений воєнний стан триває станом і на сьогодні.

Відшкодування працівникам та роботодавцям пов`язаних із трудовими відносинами грошових сум, втрачених внаслідок збройної агресії Російської Федерації проти України, здійснюється за рахунок коштів держави-агресора, а також коштів, отриманих з відповідних фондів на відновлення України, у тому числі міжнародних, міжнародної технічної та/або поворотної чи безповоротної фінансової допомоги, інших джерел, передбачених законодавством. Порядок визначення і відшкодування працівникам та роботодавцям пов`язаних із трудовими відносинами грошових сум, втрачених внаслідок збройної агресії проти України, встановлюється Кабінетом Міністрів України (стаття 15 Закону України «Про організацію трудових відносин в умовах воєнного стану»).

З метою підтримки осіб, які стали особами з інвалідністю у зв`язку з пораненням, каліцтвом, контузією або внаслідок захворювання, пов`язаних з виконанням посадових (службових, професійних) обов`язків у період військової агресії проти України в районах проведення воєнних (бойових) дій або в районах, що піддавалися бомбардуванням, авіаударам та іншим збройним нападам, а у разі загибелі (смерті) зазначених осіб на підтримку членів їхніх сімей, було прийнято Закон №2980-ІХ.

Частиною 1 статті 1 Закону №2980-ІХ визначено, що право на призначення і виплату одноразової грошової допомоги за шкоду життю та здоров`ю мають особи з числа працівників об`єктів критичної інфраструктури, державних службовців, посадових осіб місцевого самоврядування, які стали особами з інвалідністю у зв`язку з пораненням, каліцтвом, контузією або внаслідок захворювання, пов`язаних з виконанням посадових (службових, професійних) обов`язків у період військової агресії Російської Федерації проти України в районах проведення після 24 лютого 2022 року воєнних (бойових) дій або в районах, що піддавалися після цієї дати бомбардуванням, авіаударам та іншим збройним нападам.

Згідно п.1 ч.2 ст.6 Закону №2980-ІХ право на отримання одноразової грошової допомоги за шкоду життю та здоров`ю, передбаченої цим Законом, мають також особи, визначені частиною першою статті 1 цього Закону, визнані особами з інвалідністю у період з 24 лютого 2022 року до набрання чинності цим Законом (тобто до 01.05.2023).

Відповідно до ч.1 ст. 3 Закону №2980-ІХ одноразова грошова допомога за шкоду життю та здоров`ю призначається і виплачується за рішенням органу, визначеного Кабінетом Міністрів України. Визначений Кабінетом Міністрів України орган безоплатно в порядку електронної взаємодії отримує необхідну інформацію від державних органів, які є власниками (розпорядниками, держателями, володільцями, адміністраторами тощо) інформаційних (автоматизованих), інформаційно-комунікаційних, комунікаційних і довідкових систем, реєстрів та банків даних, у тому числі з Єдиного державного демографічного реєстру, Державного реєстру актів цивільного стану громадян, Єдиного державного реєстру судових рішень, Єдиного реєстру осіб, зниклих безвісти за особливих обставин, банку даних про дітей-сиріт, дітей, позбавлених батьківського піклування, і сім`ї потенційних усиновлювачів, опікунів, піклувальників, прийомних батьків, батьків-вихователів тощо, про осіб, які мають право на отримання одноразової грошової допомоги. Порядок отримання інформації з реєстрів та інформаційних баз даних визначається розпорядником персональних даних, що містяться у відповідних реєстрах або базах даних.

Під час судового розгляду встановлено, що згідно з Актом розслідування нещасного випадку, гострого професійного захворювання (отруєння) аварії, що стався 08.04.2022 о 12 год в Акціонерному товаристві "Харківобленерго" визнано груповий нещасний випадок таким, що пов`язаний з виробництвом.

Враховуючи положення вище зазначених правових норм, а також те, що нещасний випадок на виробництві із ОСОБА_1 , як працівником об`єкта критичної інфораструктури, стався у період військової агресії Російської Федерації проти України в районі, що піддавався після 24 лютого 2022 бомбардуванням, авіаударам та іншим збройним нападам, колегія суддів вважає правомірними висновки суду першої інстанції щодо наявності права у позивача на призначення та отримання одноразової грошової допомоги, передбаченої Законом №2980-ІХ.

Посилання апелянта на відсутність права у позивача на отримання одноразової грошової допомоги за шкоду здоров`ю в зв`язку з не включенням АТ "Харківобленерго" до Реєстру об`єктів критичної інфраструктури та набуття ним статусу об`єкта критичної інфраструктури на момент настання страхового випадку колегія суддів вважає необґрунтованими та зазначає наступне.

Відповідно до п. 13 ч. 1 ст. 1 Закону України «Про критичну інфраструктуру» від 16 листопада 2021 року №1882-IX (далі - Закон №1882-IX) об`єкти критичної інфраструктури - об`єкти інфраструктури, системи, їх частини та їх сукупність, які є важливими для економіки, національної безпеки та оборони, порушення функціонування яких може завдати шкоди життєво важливим національним інтересам.

Згідно з п. 18 ч. 1 ст. 1 Закону №1882-IX реєстр об`єктів критичної інфраструктури - автоматизована система, що містить перелік найбільш важливої для життєдіяльності суспільства та держави критичної інфраструктури, щодо якої встановлюються особливі вимоги із забезпечення її безпеки та стійкості і здійснюється моніторинг їх дотримання.

Відповідно до ч. 1 ст. 8 Закону №1882-IX віднесення об`єктів до критичної інфраструктури здійснюється в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.

Частиною 4 статті 6 Закону №2980-ІХ установлено, що до завершення формування реєстру об`єктів критичної інфраструктури відповідно до Закону №1882-IXУ перелік об`єктів критичної інфраструктури, на працівників яких поширюється дія цього Закону, визначається Кабінетом Міністрів України.

Відповідно до ч. 7 ст. 6 Закону №2980-ІХ Кабінету Міністрів України доручено, в тому числі, затвердити перелік об`єктів критичної інфраструктури, на працівників яких поширюється дія цього Закону.

Перелік об`єктів критичної інфраструктури паливно-енергетичного сектору критичної інфраструктури затверджено Наказом Міненерго від 07.09.2022 №1-ДСК.

Постановою Кабінету Міністрів України від 28.04.2023 №415 затверджено Порядок ведення Реєстру об`єктів критичної інфраструктури, включення таких об`єктів до Реєстру, доступу та надання інформації з нього (далі-Порядок №415), який визначає процедури формування і ведення Реєстру об`єктів критичної інфраструктури (далі - Реєстр), включення об`єктів критичної інфраструктури до Реєстру, внесення до нього інформації про об`єкти критичної інфраструктури та їх виключення, доступу та надання інформації з Реєстру.

Відповідно до п. 4 Порядку №415, Адміністрації Державної служби спеціального зв`язку та захисту інформації під час воєнного стану, а також протягом дванадцяти місяців після його припинення чи скасування з дня набрання чинності цією постановою забезпечити: функціонування, формування і ведення Реєстру в автоматизованій системі, що забезпечує роботу як одномашинний однокористувачевий комплекс, який обробляє інформацію однієї або кількох ступенів обмеження доступу; внесення відомостей про об`єкти критичної інфраструктури до Реєстру.

Тобто, як вбачається з вищевикладеного, Порядок ведення Реєстру об`єктів критичної інфраструктури, включення таких об`єктів до Реєстру, доступу та надання інформації з нього, який визначає процедури формування і ведення Реєстру об`єктів критичної інфраструктури було затверджено більш ніж через рік з дня настання нещасного випадку з позивачем (08.04.2022).

Отже, посилання апелянта на те, що саме станом на 08.04.2022 об`єкт Акціонерне товариство «Харківобленерго» ( Код ), розташований за адресою: вул. Плеханівська (перейменована на Георгія Тарасенка), буд. 149, м. Харків, Слобідського району, Харківської області не був включений до Реєстру є необґрунтованим.

Крім того, колегія суддів зазначає, що частиною 4 статті 6 Закону №2980-ІХ установлює, що до завершення формування реєстру об`єктів критичної інфраструктури відповідно до Закону України "Про критичну інфраструктуру" перелік об`єктів критичної інфраструктури, на працівників яких поширюється дія цього Закону, визначається Кабінетом Міністрів України.

Так, постановою Кабінету Міністрів України №1109 від 09.10.2020 «Деякі питання об`єктів критичної інфраструктури» (в редакції, чинній на 07.04.2022, далі - Постанова №1109) затверджено Перелік об`єктів критичної інфраструктури, серед яких в розділі 1 «Паливно-енергетичний сектор» вказана «електроенергетика», а саме: виробництво електричної енергії, забезпечення функціонування ринку електричної енергії, організація купівлі-продажу електричної енергії на ринку, управління системами передачі та енергопостачання, розподіл електричної енергії, експлуатація гідротехнічних споруд.

Згідно з відомостями ЄДР юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань, основним КВЕДом діяльності АТ «Харківобленерго» є 35.13 Розподілення електроенергії, що свідчить про відповідність АТ «Харківобленерго» по всім критеріям, визначеним Кабінетом Міністрів України, до об`єктів критичної інфраструктури.

Також АТ «Харківобленерго» внесене до переліку об`єктів державної власності, що мають стратегічне значення для економіки і безпеки держави (розділ - Паливно-енергетичний комплекс), затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 4 березня 2015 року № 83.

Про належність АТ «Харківобленерго» до об`єктів критичної інфраструктури станом на 08.04.2022 свідчить також наступне.

У відповіді №26/1.2-14-26820 від 05.11.2024 Міністерство енергетики України повідомило, що АТ «Харківобленерго» є оператором критичної інфраструктури (а.с.30).

Відповідно до ст.14 Закону №1882-ІХ суб`єктами національної системи захисту критичної інфраструктури є:

п. 16) оператори критичної інфраструктури.

Відповідно до п. 14 ч. 1 ст. 1 Закону №1882-ІХ оператор критичної інфраструктури - юридична особа будь-якої форми власності та/або фізична особа - підприємець, що на правах власності, оренди або на інших законних підставах здійснює управління об`єктом критичної інфраструктури та відповідає за його поточне функціонування.

У відповіді №17-47/7907 від 31.10.2024 АТ «Харківобленерго» повідомлено, що відповідно до наказу Міністерства енергетики України від 07.09.2022 №1-ДСК (зі змінами) АТ "Харківобленерго" внесено до Переліку об`єктів критичної інфраструктури паливно-енергетичного сектору критичної інфраструктури (а.с.36).

Відтак, з огляду на вказане, як станом на 08.04.2022, так і на час прийняття оскаржуваного рішення, АТ «Харківобленерго» відповідно до Постанови №1109 відносилось до переліку об`єктів критичної інфраструктури.

У зв`язку з викладеним, колегія суддів вважає, що суд першої інстанції дійшов обґрунтованого висновку про задоволення позовних вимог ОСОБА_1 у повному обсязі.

Ухвалюючи дане судове рішення, колегія суддів керується ст.322 КАС України, ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, практикою Європейського суду з прав людини (рішення "Серявін та інші проти України") та Висновком № 11 (2008) Консультативної ради європейських суддів (п.41) щодо якості судових рішень.

Згідно рішення Європейського суду з прав людини по справі "Серявін та інші проти України"(п.58) суд повторює, що згідно з його усталеною практикою, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішенні судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча п. 1 ст.6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожний аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення.

Пунктом 41 Висновку №11 (2008) Консультативної ради європейських суддів зазначено, що обов`язок суддів наводити підстави для своїх рішень не означає необхідності відповідати на кожен аргумент захисту на підтримку кожної підстави захисту. Обсяг цього обов`язку може змінюватися залежно від характеру рішення. Згідно з практикою Європейського суду з прав людини очікуваний обсяг обґрунтування залежить від різних доводів, що їх може наводити кожна зі сторін, а також від різних правових положень, звичаїв та доктринальних принципів, а крім того, ще й від різних практик підготовки та представлення рішень у різних країнах. З тим, щоб дотриматися принципу справедливого суду, обґрунтування рішення повинно засвідчити, що суддя справді дослідив усі основні питання, винесені на його розгляд.

Враховуючи вищезазначені положення, дослідивши фактичні обставини та питання права, що лежать в основі спору у цій справі, колегія суддів дійшла висновку про відсутність необхідності надання відповіді на інші аргументи апелянта, оскільки судом були досліджені усі основні питання, які є важливими для прийняття даного судового рішення.

Відповідно до ст. 242 КАС України, рішення суду повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права при дотриманні норм процесуального права. Обґрунтованим є рішення, ухвалене судом на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин в адміністративній справі, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні, з наданням оцінки всім аргументам учасників справи.

Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 315 КАС України за наслідками розгляду апеляційної скарги на судове рішення суду першої інстанції суд апеляційної інстанції має право залишити апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення - без змін.

Згідно зі статтею 316 КАС України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Оскільки доводи апеляційної скарги не знайшли свого підтвердження та спростовуються висновками суду першої інстанції, які зроблені на підставі повного, всебічного та об`єктивного аналізу відповідних правових норм та фактичних обставин справи колегія суддів дійшла висновку, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права, а тому оскаржуване рішення слід залишити без змін.

Керуючись ст. ст. 242, 243, 308, 311, 315, 316, 325, 328 Кодексу адміністративного судочинства України, суд,

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу Головного управління Пенсійного фонду України в Харківській області - залишити без задоволення.

Рішення Харківського окружного адміністративного суду від 17 квітня 2025 року у справі № 520/32465/24 - залишити без змін.

Постанова набирає законної сили з дати її ухвалення та не підлягає касаційному оскарженню, крім випадків, передбачених п. 2 ч. 5 ст. 328 КАС України.

Головуючий суддя Л.В. Любчич
Судді О.А. Спаскін О.В. Присяжнюк