Справа № 307/4970/25
Суддя: Стецюк М. Д.
Дата ухвалення: 2025-12-24 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

Справа № 307/4970/25 Провадження № 2-а/307/111/25
У Х В А Л А

24 грудня 2025 року м. Тячів

Суддя Тячівського районного суду Закарпатської області Стецюк М.Д. ознайомившись з адміністративним позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про скасування постанови у справі про адміністративне правопорушення,

ВСТАНОВИВ:

До Тячівського районного суду Закарпатської області надійшов позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про скасування постанови у справі про адміністративне правопорушення.

Дослідивши матеріали позовної заяви,приходжу до висновку, що подана позовна заява подана без додержання вимог, встановлених статтею 160, 161 КАС України, та містить такі недоліки.

Зокрема, відповідно до пункту 2 частини 5 статті 160 КАС України позовна заява повинна містити: повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові) (для фізичних осіб) сторін та інших учасників справи, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), поштовий індекс, ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України), реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серія паспорта для фізичних осіб - громадян України (якщо такі відомості відомі позивачу), відомі номери засобів зв`язку, адреса електронної пошти, відомості про наявність або відсутність електронного кабінету.

Всупереч наведеній вимозі процесуального закону позивачем не зазначено у позовній заяві відомості про відомі номери засобів зв`язку, адреса електронної пошти відповідача, а також відомості про та наявність або відсутність електронного кабінету у відповідача.

Крім того, згідно з ч. 3 ст. 161 КАС України, до позовної заяви додається документ про сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Статтею 3 Закону України «Про судовий збір» визначено перелік об`єктів справляння судового збору. Зокрема, відповідно до ч. 1 статті 3 Закону України «Про судовий збір», судовий збір справляється за подання до суду позовної заяви. Винятки з цього правила встановлені у ч. 2 цієї статті, у якій відсутній вказівка, що судовий збір не справляється за подання позовної заяви про скасування постанови про накладення адміністративного стягнення по справі про адміністративне правопорушення.

У статті 5 Закону України «Про судовий збір», якою встановлені перелік осіб, що під час розгляду справи в усіх судових інстанціях звільняються від сплати судового збору, також відсутня норма про звільнення від сплати судового збору особи, яка подала до суду позовну заяву про скасування постанови про накладення адміністративного стягнення по справі про адміністративне правопорушення.

Відповідно до висновку про застосування норм права, викладеного у постанові Великої Палати Верховного Суду від 18.03.2020 у справі № 543/775/17 (провадження № 11-1287апп18), у справах щодо оскарження постанов про адміністративне правопорушення у розумінні статей 287, 288 КУпАП, як і в інших справах, які розглядаються судом у порядку позовного провадження, слід застосовувати статті 2-5 Закону України «Про судовий збір», як і пільг за подання позовної заяви, відповідних скарг у цих правовідносинах не передбачають. Розмір судового збору за подання позовної заяви складає 0,2 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Отже, позивач за подання до суду позовної заяви про скасування постанови про скасування постанови про притягнення до адміністративної відповідальності має сплатити судовий збір.

Відповідно до ч. 1 ст. 4 Закону України «Про судовий збір», судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Прожитковий мінімум для працездатних осіб станом на 1 січня 2025 року, відповідно до Закону України «Про державний бюджет України на 2025 рік» складає 3028,00 гривень.

Згідно частини третьої статті 4 Закону України «Про судовий збір» при поданні до суду процесуальних документів, передбачених частиною другою цієї статті, в електронній формі - застосовується коефіцієнт 0,8 для пониження відповідного розміру ставки судового збору.

Сума не сплаченого судового збору по даному позову складає 0,2 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб (що станом на 01.01.2025 рік становить 605,60 грн.), 605,60*0,8=484,48 грн.

Таким чином, позивачу необхідно сплатити судовий збір у розмірі 484,48 грн. (Реквізити для зарахування судового збору: отримувач коштів ГУК у Зак. обл/Тячівська тг/22030101, код отримувача (код за ЄДРПОУ) 37975895, Банк отримувача Казначейство України (ел. адм. подат.), код банку отримувача (МФО) 899998, рахунок отримувача UA0007373, код класифікації доходів бюджету 22030101) та надати до суду відповідний документ, що підтверджує сплату судового збору або надати докази, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до Закону України "Про судовий збір".

Крім того, зі змісту позовної заяви вбачається, що відповідачем у справі зазначено: ОСОБА_2 .

Пунктом 9 частини першої статті 4 КАС України встановлено, що відповідач - це суб`єкт владних повноважень, а у випадках, визначених законом, й інші особи, до яких звернена вимога позивача.

Згідно положень статті 46 КАС України сторонами в адміністративному процесі є позивач та відповідач. Відповідачем в адміністративній справі є суб`єкт владних повноважень, якщо інше не встановлено цим Кодексом.

Відповідно до ст. 222 КУпАП органи Національної поліції розглядають справи про адміністративні правопорушення, передбачені зокрема ч.1 ст. 126 КУпАП.

Отже, працівники органів і підрозділів Національної поліції (поліцейські) при розгляді справи про адміністративне правопорушення діють від імені органів Національної поліції.

У постановах Верховного Суду від 17 вересня 2020 року у справі №742/2298/17 та від 26 грудня 2019 р. у справі за №724/716/16-а, Верховний Суд виклав правовий висновок про те, що у справах про оскарження постанов про адміністративне правопорушення належним відповідачем у таких справах є саме орган, а не особа, яка перебуває з цим органом у трудових відносинах та від його імені здійснює розгляд справ про адміністративні правопорушення та накладає адміністративні стягнення.

Отже, належним відповідачем у справах про скасування постанов про накладення адмінстягнення є орган, який таке стягнення застосував, а не конкретна посадова особа вказаного органу.

Тому позивачу слід визначитися з колом відповідачів у справі, оскільки ОСОБА_2 є посадовою особою Головного управління Національної поліції в Закарпатській області, у зв`язку із чим належним відповідачем за заявленими вимогами являється саме Головне управління Національної поліції в Закарпатській області, як орган, на який, зокрема положеннями статті 222 КУпАП покладено функціональний обов`язок розглядати справи про адміністративні правопорушення.

Згідно з ч. 1ст. 169 КАС України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160,161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Відповідно до ч. 2ст. 169 КАС України, в ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Роз`яснити позивачеві, що якщо недоліки позовної заяви, яку залишено без руху, не будуть усунуті у встановлений судом строк, позовна заява буде повернута відповідно до вимог п. 1 ч. 4 ст. 169 Кодексу адміністративного судочинства України.

Керуючись статтями 160, 161, 169, КАС України, суддя,

ПОСТАНОВИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про скасування постанови у справі про адміністративне правопорушення - залишити без руху.

Надати позивачці строк для усунення вказаних у даній ухвалі недоліків позовної заяви протягом десяти днів з дня вручення копії цієї ухвали.

Роз`яснити, що в разі не усунення у визначений строк недоліків позов буде залишено без розгляду.

Копію ухвали надіслати позивачеві.

Ухвала окремому оскарженню не підлягає.

Суддя М.Д.Стецюк