Справа № 520/19613/24
Суддя: Любчич Л.В.
Дата ухвалення: 2025-12-22 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

22 грудня 2025 р. Справа № 520/19613/24
Другий апеляційний адміністративний суд у складі колегії:

Головуючого судді: Любчич Л.В.,

Суддів: Присяжнюк О.В. , Спаскіна О.А. ,

розглянувши в порядку письмового провадження у приміщенні Другого апеляційного адміністративного суду адміністративну справу за апеляційною скаргою Головного управління ДПС у Харківській області на рішення Харківського окружного адміністративного суду від 15.10.2024, головуючий суддя І інстанції: Котеньов О.Г., майдан Свободи, 6, м. Харків, 61022, повний текст складено 15.10.24 по справі № 520/19613/24

за позовом Приватного підприємства "Торговий дім "Золота миля"

до Головного управління ДПС у Харківській області

про визнання протиправним та скасування податкового повідомлення-рішення,

ВСТАНОВИВ:

Приватне підприємство "Торговий дім "Золота миля" (далі по тексту ПП ТД Золота миля, позивач) звернулося до Харківського окружного адміністративного суду з позовом до Головного управління ДПС у Харківській області (далі по тексту - ГУ ДПС в Харківській області, відповідач), в якому просило суд визнати протиправним та скасувати податкове повідомлення-рішення від 03.04.2024 року №, яким зобов`язано сплатити штраф у розмірі 5% у сумі 79 285,21 грн.

Рішенням Харківського окружного адміністративного суду від 15.10.2024 у справі № 520/19613/24 задоволено позов ПП "ТД "Золота миля" до ГУ ДПС у Харківській області.

Визнано протиправним та скасовано податкове повідомлення - рішення від 03.04.2024 №.

Стягнуто за рахунок бюджетних асигнувань ГУ ДПС у Харківській області на користь ПП "ТД "Золота миля" судовий збір у сумі 2422, 40 грн.

Відповідач, не погодившись з вказаним рішенням суду першої інстанції, подав апеляційну скаргу, в якій, посилаючись на порушення судом норм матеріального та процесуального права, просив суд апеляційної інстанції скасувати рішення Харківського окружного адміністративного суду від 15.10.2024 у справі № 520/19613/24 та прийняти нове, яким у задоволенні позовних вимог відмовити.

Обґрунтовуючи вимоги апеляційної скарги, відповідач наполягав на правомірності оскаржуваного податкового повідомлення - рішення від 03.04.2024 №, оскільки проведеною контролюючим органом камеральною перевіркою було встановлено несвоєчасну сплату позивачем податкового зобов`язання з податку на прибуток за перше півріччя 2023 року, із затримкою на 1 календарний день, чим порушено п. 57.3 статті 57 Податкового кодексу України (далі - ПК України). Відтак, ГУ ДПС у Харківській області правомірно застосовано до позивача штрафну санкцію в розмірі 79 285, 21 грн.

Позивач у відзиві на апеляційну скаргу просив залишити її без задоволення, а рішення суду першої інстанції - без змін.

Пояснив, що затримка у зарахуванні податкових зобов`язань з податку на прибуток за 1 півріччя 2023 року відбулась у зв`язку з технічними пошкодженнями електропостачання та мережі інтернет, спричиненими ворожими обстрілами по енергетичній структурі, тому платіж з податку на прибуток за 1 півріччя 2023 року у сумі 1 585 704,24 грн було зараховано на рахунок Держказначейства зранку 22.08.2023, тобто на наступний день. Дана обставина підтверджується інформаційним листом-повідомленням ТОВ «РОСТНЕТ» вих. №2/1-1 від 23.08.2023, яким останнє повідомило, що 21.08.2023 внаслідок здійснення бойових дій у м. Харкові та ворожих обстрілів по енергетичній структурі зв`язок глобальної мережі Інтернет був нестабільній з фактичними перебоями.

Відповідно до положень ч.1 ст. 308 , п.3 ч.1 ст. 311 Кодексу адміністративного судочинства України ( далі - КАС України) розгляд справи проведено в порядку письмового провадження за наявними у ній доказами та в межах доводів та вимог апеляційної скарги.

Колегія суддів вислухавши суддю-доповідача, перевіривши законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги, дослідивши докази, що стосуються фактів, на які відповідач посилається в апеляційній скарзі, прийшла до висновку, що апеляційна скарга задоволенню не підлягає з наступних підстав.

Судом першої інстанції встановлено, що ГУ ДПС у Харківській області проведено камеральну перевірку щодо порушення термінів сплати ПП ТД Золота миля узгодженої суми податкового зобов`язання з податку на прибуток підприємств за 1 півріччя 2023 року, за результатами якої складено Акт про результати камеральної перевірки щодо порушення термінів сплати узгодженої суми податкового зобов`язання з податку на прибуток ПП «ТД «Золота Миля» від 14.03.2024 №9730/20-40-04-15-02/34470937.

В Акті №9730/20-40-04-15-02/34470937 від 14.03.2024 за результатами камеральної перевірки контролюючим органом встановлено, що ПП «ТД «Золота Миля» несвоєчасно сплачені узгоджені суми податкових зобов`язань з податку на прибуток за 1 півріччя 2023 року (від 31.07.2023 №) у сумі 1 585 704,24 грн, сплачено із затримкою на 1 (один) календарний день, чим порушено п.57.1 ст. 57 ПК України (а.с. 8-9).

На підставі висновку Акту перевірки від 14.03.2024 №9730/20-40-04-15-02/34470937 відповідачем прийнято податкове повідомлення рішення від 03.04.2024 №, яким у зв`язку з порушенням п. 57.1 ст. 57 ПК України, та на підставі п. 124.1 ст. 124 ПК України за затримку на 1 (один) календарний день сплати/зарахування банком або органом, що здійснює казначейське обслуговування бюджетних коштів / грошового зобов`язання в сумі 1 585 704,24 грн. зобов`язано сплатити штраф у розмірі 5% у сумі 79 285,21 грн (а.с. 11-12).

Не погоджуючись з висновками, викладеними в Акті перевірки від 14.03.2024 №9730/20-40-04-15-02/34470937 та прийнятим на підставі цього акту податковим повідомленням рішенням від 03.04.2024 №, 13.04.2024 позивач звернувся до Державної податкової служби України зі скаргою на вказане податкове повідомлення рішення. Рішенням Державної податкової служби України від 13.06.2024 №17888/6/99-00-06-03- 01-06 податкове повідомлення рішення від 03.04.2024 № без змін, а скаргу без задоволення.

Вважаючи вказане податкове повідомлення-рішення протиправним, а свої права порушеними, позивач звернувся до суду з позовом у цій справі.

Приймаючи рішення про задоволення позову, суд першої інстанції виходив з протиправності застосування до позивача санкції, передбаченої п.п. 124.2 ст. 124 ПК України та, відповідно, наявності підстав для скасування податкового повідомлення - рішення від 03.04.2024 №, оскільки, за висновком суду першої інстанції надані ТОВ "РОСТНЕТ" та АТ «Східно-Український Банк «Грант» листи свідчать про неумисність дій платника податків щодо несвоєчасного виконання податкового обов`язку та порушення строку сплати узгоджених грошових зобов`язань на 1 день, оскільки затримка у проведенні платежу зумовлена перебоями у роботі інтернету внаслідок ворожої агресії, у той час як позивачем 21.08.2023 створено проект платіжної інструкції із очевидним, поза розумним сумнівом, наміром сплатити задекларовану ним суму податку на прибуток, що було ним зроблено наступного дня.

Надаючи правову оцінку встановленим обставинам справи та доводам апеляційної скарги, а також виходячи з меж апеляційного перегляду справи, визначених статтею 308 КАС України, колегія суддів зазначає наступне.

Відносини, що виникають у сфері справляння податків і зборів, зокрема вичерпний перелік податків та зборів, що справляються в Україні, та порядок їх адміністрування, платників податків та зборів, їх права та обов`язки, компетенцію контролюючих органів, повноваження і обов`язки їх посадових осіб під час адміністрування податків та зборів, а також відповідальність за порушення податкового законодавства врегульовані ПК України.

Цим Кодексом передбачено функції та правові основи діяльності контролюючих органів, визначених пунктом 41.1 статті 41 цього Кодексу, та центрального органу виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну фінансову політику (пункт 1.1 статті 1 ПК України).

Зокрема, як встановлено підпунктом 20.1.4 пункту 20.1 статті 20 ПК України, контролюючі органи, визначені підпунктом 41.1.1 пункту 41.1 статті 41 цього Кодексу, мають право проводити відповідно до законодавства перевірки і звірки платників податків (крім Національного банку України), у тому числі після проведення процедур митного контролю та/або митного оформлення.

Відповідно до пункту 75.1 статті 75 ПК України контролюючі органи мають право проводити камеральні, документальні (планові або позапланові; виїзні або невиїзні) та фактичні перевірки.

Камеральні та документальні перевірки проводяться контролюючими органами в межах їх повноважень виключно у випадках та у порядку, встановлених цим Кодексом, а фактичні перевірки - цим Кодексом та іншими законами України, контроль за дотриманням яких покладено на контролюючі органи.

У розумінні підпункту 75.1.1. пункту 75.1 статті 75 ПК України камеральною вважається перевірка, яка проводиться у приміщенні контролюючого органу виключно на підставі даних, зазначених у податкових деклараціях (розрахунках) платника податків та даних системи електронного адміністрування податку на додану вартість (даних центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері казначейського обслуговування бюджетних коштів, в якому відкриваються рахунки платників у системі електронного адміністрування податку на додану вартість, даних Єдиного реєстру податкових накладних та даних митних декларацій), а також даних Єдиного реєстру акцизних накладних та даних системи електронного адміністрування реалізації пального та спирту етилового.

Предметом камеральної перевірки також може бути своєчасність подання податкових декларацій (розрахунків) та/або своєчасність реєстрації податкових накладних та/або розрахунків коригування до податкових накладних у Єдиному реєстрі податкових накладних, акцизних накладних та/або розрахунків коригування до акцизних накладних у Єдиному реєстрі акцизних накладних, виправлення помилок у податкових накладних та/або своєчасність сплати узгодженої суми податкового (грошового) зобов`язання виключно на підставі даних, що зберігаються (опрацьовуються) у відповідних інформаційних базах.

Судом апеляційної інстанції встановлено, що контролюючим органом проведено камеральну перевірку щодо порушення ПП ТД Золота миля термінів сплати узгодженої суми податкового зобов`язання з податку на прибуток підприємств за 1 півріччя 2023 року.

За результатами проведеної перевірки встановлено, що ПП «ТД «Золота Миля» несвоєчасно сплачені узгоджені суми податкових зобов`язань з податку на прибуток за 1 півріччя 2023 року (від 31.07.2023 №) у сумі 1 585 704,24 грн, сплачено із затримкою на 1 (один) календарний день, чим порушено п.57.1 ст. 57 ПК України.

З огляду на висновки контролюючого органу про несвоєчасну сплату узгоджених сум податкових зобов`язань з податку на прибуток, відповідачем прийнято спірне податкове повідомлення-рішення від 03.04.2024 № про застосування штрафних санкцій на підставі п. 124.1 ст. 124 ПК України у розмірі 79 285,21 грн.

Колегія суддів зауважує, що на виконання приписів підпункту 16.1.4 пункту 16.1 статті 16 ПК України платник податків зобов`язаний сплачувати податки та збори в строки та у розмірах, встановлених цим Кодексом та законами з питань митної справи.

За змістом положень статті 38 ПК України виконанням податкового обов`язку визнається сплата в повному обсязі платником відповідних сум податкових зобов`язань у встановлений податковим законодавством строк.

Сплата податку та збору здійснюється платником податку безпосередньо, а у випадках, передбачених податковим законодавством, - податковим агентом, або представником платника податку.

Пунктом 31.1 статті 31 ПК України встановлено, що строком сплати податку та збору визнається період, що розпочинається з моменту виникнення податкового обов`язку платника податку із сплати конкретного виду податку і завершується останнім днем строку, протягом якого такий податок чи збір повинен бути сплачений у порядку, визначеному податковим законодавством. Податок чи збір, що не був сплачений у визначений строк, вважається не сплаченим своєчасно.

Момент виникнення податкового обов`язку платника податків, у тому числі податкового агента, визначається календарною датою.

Згідно з пунктом 54.1 статті 54 ПК України крім випадків, передбачених податковим законодавством, платник податків самостійно обчислює суму податкового та/або грошового зобов`язання та/або пені, яку зазначає у податковій (митній) декларації або уточнюючому розрахунку, що подається контролюючому органу у строки, встановлені цим Кодексом. Така сума грошового зобов`язання та/або пені вважається узгодженою.

За визначенням, наведеним у пункті 137.4 статті 137 ПК України податковими (звітними) періодами для податку на прибуток підприємств, крім випадків, передбачених пунктом 137.5 цієї статті, є календарні: квартал, півріччя, три квартали, рік. При цьому податкова декларація розраховується наростаючим підсумком.

Відповідно до пункту 57.1 статті 57 ПК України платник податків зобов`язаний самостійно сплатити суму податкового зобов`язання, зазначену у поданій ним податковій декларації протягом 10 календарних днів, що настають за останнім днем відповідного граничного строку передбаченого цим Кодексом для подання податкової декларації, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Згідно з п.124.1 ст. 124 ПК України, у разі якщо платник податків не сплачує узгоджену суму грошового зобов`язання (крім грошового зобов`язання у вигляді штрафних (фінансових) санкцій, застосованих до нього па підставі цього Кодексу чи іншого законодавства, контроль за яким покладено на контролюючі органи, а також пені, застосованої до нього на підставі цього Кодексу чи іншого законодавства, контроль за яким покладено на контролюючі органи) протягом строків, визначених цим Кодексом, такий платник податків притягується до відповідальності у вигляді штрафу в таких розмірах: при затримці до 30 календарних днів включно, наступних за останнім днем строку сплати суми грошового зобов`язання, - у розмірі 5 відсотків погашеної суми податкового боргу; при затримці більше 30 календарних днів, наступних за останнім днем строку сплати суми грошового зобов`язання, - у розмірі 10 відсотків погашеної суми податкового боргу.

Як зазначалось вище, під час проведення камеральної перевірки позивача контролюючим органом зафіксовано факт несвоєчасної сплати останнім узгодженої суми грошового зобов`язання по податковій декларації з податку на прибуток підприємств за 1 півріччя 2023 року у сумі 1 585 704,24 грн., чим порушено положення п.57.1 ст. 57 ПК України. Граничний строк подання податкової декларації з податку на прибуток підприємств за 1 півріччя 2023 року - 11.08.2023 року, граничний строк сплати податкових зобов`язань, визначених відповідно до декларації за 1 півріччя 2023 року - 21.08.2023 року.

Враховуючи вище зазначені правові норми та дату сплати ПП "ТД "Золота миля" узгодженої суми грошового зобов`язання по податковій декларації з податку на прибуток підприємств за 1 півріччя 2023 року, колегія суддів зазначає, що підприємством були порушені строки сплати зазначеної узгодженої суми грошового зобов`язання на 1 день. Тобто вчинене податкове порушення, відповідальність за яке передбачене п.124.1 ст. 124 ПК України.

Під час судового розгляду справи встановлено, що зазначені порушення були допущені позивачем у зв`язку з технічними пошкодженнями електропостачання та мережі інтернет, спричиненими ворожими обстрілами по енергетичній структурі. Як наслідок платіж з податку на прибуток за 1 півріччя 2023 року у сумі 1 585 704,24 грн було зараховано на рахунок Держказначейства зранку 22.08.2023, тобто на наступний день.

Відповідно до підпункту 112.8.9 пункту 112.8 статті 112 ПК України обставинами, що звільняють від фінансової відповідальності за вчинення податкових правопорушень та порушення іншого законодавства, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи, є також і вчинення діяння (дії або бездіяльності) внаслідок обставин непереборної сили (форс-мажору).

Позивач, на підтвердження своїх доводів щодо відсутності підстав для накладення штрафних санкцій на нього за допущені порушення щодо своєчасної сплати узгоджених зобов`язань надав до суду лист - повідомлення ТОВ «РОСТНЕТ» вих. №2/1-1 від 23.08.2023, в якому вказано, що 21.08.2023 внаслідок здійснення бойових дій у м. Харкові та ворожих обстрілів по енергетичній структурі зв`язок глобальної мережі Інтернет був нестабільній з фактичними перебоями та лист АТ «Східно-Український Банк «Грант» від 23.08.2024 №8-22-2634, в якому зазначено, що за результатами проведеної перевірки 21.08.2023 засобами Клієнтської частини системи дистанційного банківського обслуговування «Клієнт-Банк» ПП "ТОРГОВИЙ ДІМ "ЗОЛОТА МИЛЯ" () було створено проект платіжної інструкції №898055 на суму 1605000,00 грн., призначення платежу: 101 П-к на прибуток підприємств який сплачують інші підприємства за 2 кв.2023р., отримувач: ГУК Харків обл/МТГ Харків/11011000, код отримувача 37874947, рахунок отримувача UA0020649. Вищевказана платіжна інструкція №898055 від 21.08.2023 на виконання до АТ «БАНК ГРАНТ» не надходила.

Враховуючи вище зазначене, а також те, що загальновідомим фактом є перебування території Харківської області та м. Харкова з 24.02.2022 по теперішній час під постійними ворожими обстрілами, внаслідок чого відбувається пошкодження об`єктів критичної інфраструктури, колегія суддів прийшла до висновку про наявність підстав для звільнення позивача від відповідальності за порушення строків сплати узгоджених зобов`язань (з податку на прибуток підприємств за 1 півріччя 2023 року у сумі 1 585 704,24 грн) відповідно до підпункту 112.8.9 пункту 112.8 статті 112 ПК України, оскільки факт наявності форс-мажорних обставин знайшов своє підтвердження під час судового розгляду.

Як наслідок позовні вимоги ПП "ТД "Золота миля" підлягають задоволенню з підстав зазначених в цій постанові.

Посилання апелянта на правомірність винесення оскаржуваного податкового повідомлення-рішення колегія суддів вважає необґрунтованими з вище зазначених підстав.

Ухвалюючи дане судове рішення, колегія суддів керується ст. 322 КАС України, ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, практикою Європейського суду з прав людини (рішення «Серявін та інші проти України») та Висновком №11 (2008) Консультативної ради європейських суддів (п.41) щодо якості судових рішень.

Згідно з рішенням Європейського суду з прав людини по справі «Серявін та інші проти України»(п.58) суд повторює, що згідно з його усталеною практикою, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішенні судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча п. 1 ст.6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожний аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення.

Пунктом 41 Висновку №11 (2008) Консультативної ради європейських суддів зазначено, що обов`язок суддів наводити підстави для своїх рішень не означає необхідності відповідати на кожен аргумент захисту на підтримку кожної підстави захисту. Обсяг цього обов`язку може змінюватися залежно від характеру рішення. Згідно з практикою Європейського суду з прав людини очікуваний обсяг обґрунтування залежить від різних доводів, що їх може наводити кожна зі сторін, а також від різних правових положень, звичаїв та доктринальних принципів, а крім того, ще й від різних практик підготовки та представлення рішень у різних країнах. З тим, щоб дотриматися принципу справедливого суду, обґрунтування рішення повинно засвідчити, що суддя справді дослідив усі основні питання, винесені на його розгляд.

Враховуючи вищезазначені положення, дослідивши фактичні обставини та питання права, що лежать в основі спору у цій справі, колегія суддів дійшла висновку про відсутність необхідності надання відповіді на інші аргументи апелянта, оскільки судом були досліджені всі основні питання, які є важливими для прийняття даного судового рішення.

Відповідно до ч.2, 4 КАС України суд розглядає адміністративні справи не інакше як за позовною заявою, поданою відповідно до цього Кодексу, в межах позовних вимог. Суд може вийти за межі позовних вимог, якщо це необхідно для ефективного захисту прав, свобод, інтересів людини і громадянина, інших суб`єктів у сфері публічно-правових відносин від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.

Суд вживає визначені законом заходи, необхідні для з`ясування всіх обставин у справі, у тому числі щодо виявлення та витребування доказів з власної ініціативи.

Згідно зі статтею 242 КАС України рішення суду повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права при дотриманні норм процесуального права. Обґрунтованим є рішення, ухвалене судом на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин в адміністративній справі, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні, з наданням оцінки всім аргументам учасників справи.

Оскільки суд першої інстанції, задовольняючи позовні вимоги, помилково виходив з протиправності застосування до позивача санкції, передбаченої п.п. 124.2 ст. 124 ПК України, то судове рішення , з урахуванням. п.2 ч.1 ст. 317 КАС України, підлягає зміні, а саме щодо підстав та мотивів задоволення позову. Вимоги апеляційної скарги є такими, що не підлягають задоволенню.

Керуючись ч. 4 ст. 241, ст. ст. 243, 250, 308, 311, 317, 321, 322, 325, 326 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу Головного управління ДПС у Харківській області - залишити без задоволення.

Рішення Харківського окружного адміністративного суду від 15 жовтня 2024 року по справі № 520/19613/24 - змінити з підстав та мотивів задоволення позовних вимог Приватного підприємства "Торговий дім "Золота миля".

Постанова набирає законної сили з дати її ухвалення та не підлягає касаційному оскарженню, крім випадків, передбачених п. 2 ч. 5 ст. 328 КАС України.

Головуючий суддя Л.В. Любчич
Судді О.В. Присяжнюк О.А. Спаскін