Справа № 580/11079/25
Суддя: Валентина ОРЛЕНКО
Дата ухвалення: 2025-12-19 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

19 грудня 2025 року справа № 580/11079/25
м. Черкаси
Черкаський окружний адміністративний суд у складі судді Орленко В.І., розглянувши у місті Черкаси в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи (у письмовому провадженні) у змішаній (паперовій та електронній) формі адміністративну справу за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "Ленд Фарм Кепітал" до Головного управління ДПС у Черкаській області про визнання протиправним рішення та зобов`язання вчинити певні дії,

ВСТАНОВИВ:

03.10.2025 представник позивача звернувся в інтересах позивача до Черкаського окружного адміністративного суду з позовною заявою, де просить:

- визнати протиправним та скасувати рішення Комісії регіонального рівня з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних Головного управління ДПС в Черкаській області № 22286 від 05.03.2025 року про відповідність ТОВ «ЛЕНД ФАРМ КНПІТЛЛ» () критеріям ризиковості платника податку на підставі пункту 8 Критеріїв ризиковості платника податку.

- визнати протиправним та скасувати рішення Комісії регіонального рівня з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних Головного управління ДПС в Черкаській області K« 41734 від 20.05.2025 року про відповідність ТОВ «ЛЕНД ФАРМ КЕПІТАЛ» () критеріям ризиковості платника податку на підставі пункту 8 Критеріїв ризиковості платника податку

- визнати протиправним та скасувати рішення Комісії регіонального рівня з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних Головного управління ДПС в Черкаській області № 52342 від 20.06.2025 про відповідність ТОВ «ЛЕНД ФАРМ КЕПІТАЛ» () критеріям ризиковості платника податку на підставі пункту 8 Критеріїв ризиковості платника податку.

- визнати протиправним та скасувати рішення Комісії регіонального рівня з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних Головного управління ДПС в Черкаській області № 58331 від 15.07.2025 року про відповідність ТОВ «ЛЕНД ФАРМ КЕПІТАЛ» () критеріям ризиковості платника податку на підставі пункту 8 Критеріїв ризиковості платника податку.

- зобов`язати Головне управління ДПС в Черкаській області виключити ТОВ «ЛЕНД ФАРМ КЕПІТАЛ» () з переліку платників податків, які відповідають критеріям ризиковості платника податку на додану вартість.

Позовні вимоги обґрунтовуються тим, що позивач отримав рішення комісії Головного управління ДПС у Черкаській області з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних або відмову у такій реєстрації від 05.03.2025 №22286, від 20.05.2025 №41734, від 20.06.2025 №52342, від 15.07.2025 №58331 про відповідність/невідповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника, яким позивача включено до переліку платників, що відповідають критеріям ризиковості платника податків. Підставою прийняття такого рішення є відповідність платника податку п. 8 Критеріїв ризиковості платника податку. На переконання позивача оскаржені рішення Головного управління ДПС у Черкаській області про відповідність критеріям ризиковості платника податку, не відповідає завданням та основним засадам адміністративного судочинства. При цьому, оскаржуване рішення не містить обґрунтувань підстав віднесення позивача до ризикових платників податків.

Ухвалою суду від 08.10.2025 позовну заяву залишено без руху для усунення недоліків. 13.10.2025 представник позивача надав до суду заяву з доказом сплати судового збору.

Ухвалою суду від 20.10.2025 відкрито провадження у цій справі та вирішено здійснювати її розгляд за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи (у письмовому провадженні).

Відповідач через підсистему "Електронний суд" надіслав відзив на позовну заяву від 07.11.2025, в якому відповідач просить відмовити у задоволенні позову.

Відповідач зазначає, що пунктом 6 Порядку №91165 передбачено, що питання відповідності/ невідповідності платника податку критеріям ризиковості платника податку розглядається комісією регіонального рівня.

У разі встановлення відповідності платника податку хоча б одному з критеріїв ризиковості платника податку комісією регіонального рівня приймається рішення про відповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку.

У разі виявлення обставин та/або отримання інформації, визначених абзацом сьомим цього пункту, та прийняття комісією регіонального рівня рішення про невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку платник податку отримує таке рішення в електронному кабінеті в день його прийняття.

Відповідач вказує, що платника включено до переліку ризикових за рішенням Комісії від 05.03.2025 №22286, від 20.05.2025 №41734, від 20.06.2025 №52342, від 15.07.2025 №58331 на підставі відповідності п.8 Критеріїв ризиковості платника податку.

ТОВ «Ленд Фарм Кепітал» 12.05.2025, 11.06.2025, 04.07.2025 було надано повідомлення №1 про подання інформації та копій документів щодо невідповідності платника податку критеріям ризиковості платника податку.

Представник відподача у відзиві зазначає, що ТОВ «Ленд Фарм Кепітал» не спростовано підстави включення його до переліку ризикових платників податку та не надано достатніх пояснень та документів необхідних для прийняття комісією регіонального рівня рішення про невідповідності платника податку критеріям ризиковості платника податку, а саме договір з додатками до нього; довіреність, акт керівного органу платника податку, якими оформлено повноваження осіб, які одержують продукцію в інтересах платника податку для здійснення операції: первинні документи щодо постачання/придбання товарів/посдуг; первинні документи щодо зберігання: первинні документи щодо транспортування: первинні документи щодо навантаження продукції; первинні документи щодо розвантаження продукції: складські документи (інвентаризаційні описи): рахунки-Фактури/інвойси; акт приймання-передачі товарів (робіт. послуг): накладна: розрахунковий документ: банківська виписка з особових рахунків; документ щодо підтвердження відповідності продукції (декларації про відповідність): паспорт якості: сертифікат відповідності.

Комісією ГУ ДПС у Черкаській області було прийнято рішення від 05.03.2025 №22286, від 20.05.2025 №41734, від 20.06.2025 №52342, від 15.07.2025 №58331 про відповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податку.

Крім того, представник відповідача звернув увагу суду на той факт, що приймаючи вищезазначені рішення про відповідність платника ПДВ критеріям ризиковості платника податку здійснювалися дискреційні повноваження, тому суд не може підміняти державний орган до компетенції якого належить вирішення спірних питань.

11.11.2025 до суду надійшло клопотання представника позивача, де просить повернути без розгляду відзив на адміністративний позов, оскільки вважає його поданим з порушенням процесуальних строків і таким, що не може бути прийнятим судом до уваги.

Оцінюючи питання щодо дотримання відповідачем строку на подання відзиву на позовну заяву з урахуванням доводів представника позивача, суд зазначає, що до ч. 1 ст. 118 КАС України процесуальні строки це встановлені законом або судом строки, у межах яких вчиняються процесуальні дії. Процесуальні строки встановлюються законом, а якщо такі строки законом не визначені встановлюються судом.

Згідно з ч.ч. 1-2 ст. 121 ККАС України суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення.

Встановлений судом процесуальний строк може бути продовжений судом за заявою учасника справи, поданою до закінчення цього строку, чи з ініціативи суду.

За приписами частини п`ятої статті 162 КАС України відзив подається в строк, встановлений судом, який не може бути меншим п`ятнадцяти днів з дня вручення ухвали про відкриття провадження у справі. Суд має встановити такий строк подання відзиву, який дасть змогу відповідачу підготувати його та відповідні докази, а іншим учасникам справи отримати відзив до початку першого підготовчого засідання у справі.

Отже, 15-денний строк для подання відзиву це визначений законом мінімальний строк для вчинення відповідної процесуальної дії. Відповідно, саме такий мінімальний строк і був визначений судом в ухвалі про відкриття провадження у справі. Разом з тим цей строк необхідно вважати саме строком, встановленим судом, а не законом, оскільки праводавець відніс на розсуд суду питання щодо встановлення строку на подання відзиву у кожній конкретній справі, який, однак, не може бути меншим, ніж 15 календарних днів.

З матеріалів справи видно, що відповідач дійсно недотримався встановленого судом строку для подання відзиву, оскільки отримав електронну копію ухвали суду про відкриття провадження у справі 20.10.2025, тоді як подав до суду відзив 07.11.2025.

Разом з тим суд вважає за можливе врахувати, що у постанові від 29.09.2022 у справі № 500/1912/22 Верховним Судом акцентовано на тому, що протягом усього періоду дії воєнного стану, запровадженого на території України у зв`язку із збройною агресією російської федерації, суворе застосування адміністративними судами процесуальних строків стосовно звернення до суду із позовними заявами, апеляційними і касаційними скаргами, іншими процесуальними документами може мати ознаки невиправданого обмеження доступу до суду, гарантованого статтями 55, 124, 129 Конституції України.

Також, за висновками, наведеними у постанові Верховного Суду № 500/787/19 від 30.01.2020, з урахуванням практики Європейського суду з прав людини, реалізуючи положення Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод, необхідно уникати занадто формального ставлення до передбачених законом вимог, оскільки доступ до правосуддя повинен бути не лише фактичним, але і реальним.

В цьому контексті суд бере до уваги, що строк подання відзиву відповідачем пропущено неістотно, що не дає підстав вважати, що відповідач зловживає своїми правами або умисно вчинив дії, спрямовані на затягування розгляду справи. Крім того, подання відзиву із деякою затримкою ніяк не вплинуло на загальний перебіг судового процесу.

Насамкінець суд зважає на те, що нормами процесуального права не визначені процесуальні наслідки несвоєчасного подання відзиву на позовну заяву, а в силу приписів ч. 6 ст. 162 КАС України суд вирішує справу за наявними матеріалами лише у разі ненадання відповідачем відзиву у встановлений судом строк без поважних причин.

З огляду на викладене суд вважає, що пріоритетним є вирішення справи на засадах змагальності та з`ясування усіх обставин справи, а не дотримання надмірного формалізму.

Відтак, з метою повного та всебічного встановлення обставин справи, забезпечення процесуальних прав відповідача, суд доходить висновку про необхідність прийняття відзиву до розгляду. Відтак, клопотання представника позивача про застосування наслідків пропущення відповідачем строку на подання відзиву на позовну заяву (залишити відзив без розгляду) до задоволення не належить.

Згідно з ч. 5 ст. 250 КАС України датою ухвалення судового рішення в порядку письмового провадження є дата складення повного судового рішення.

Розглянувши подані документи і матеріали, суд зазначає, що відповідно до пункту 122 розділу VI «Перехідні положення» Положення №1845/0/15-21 до початку функціонування всіх підсистем (модулів) ЄСІТС справи можуть розглядатися (формуватися та зберігатися) в паперовій, електронній чи змішаній формі залежно від наявних у суді можливостей. Електронні документи та електронні копії паперових документів вносяться до АСДС та зберігаються в централізованому файловому сховищі. Документи, що надійшли до суду в електронній формі, за потреби можуть роздруковуватися та приєднуватися до матеріалів справи у паперовій формі.

Згідно з абзацом 21 пункту 1 розділу VII Формування і оформлення судових справ Інструкції з діловодства в місцевих та апеляційних судах України, затвердженої наказом Державної судової адміністрації України від 20.08.2019 № 814 (у редакції наказу Державної судової адміністрації України від 17 жовтня 2023 року № 485) у випадку прийняття суддею (суддею-доповідачем), у провадженні якого перебуває судова справа, рішення щодо розгляду (формування та зберігання) судової справи (матеріалів кримінального провадження) в електронній чи змішаній (паперовій та електронній) формі, формування матеріалів судової справи здійснюється у відповідній(их) формі(ах) (паперовій та/або електронній).

Отже, процесуальне законодавство передбачає можливість розгляду справи у змішаній формі (паперовій та електронній) та прийняття рішення про такий розгляд суддею, у провадженні якого перебуває судова справа.

Враховуючи вищевикладені обставини, суд вважає за доцільне здійснити розгляд справи у змішаній (паперовій та електронній) формі.

Дослідивши подані документи і матеріали, оцінивши належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності, суд зазначає наступне.

Вивчивши матеріали справи у їх сукупності, оцінивши наведені сторонами доводи, суд встановив, що Товариство з обмеженою відповідальністю "Ленд Фарм Кепітал" є юридичною особою реального сектору економіки, згідно виписки з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань, зареєстрована 06.08.2024, номер запису про державну реєстрацію 000000863 та здійснює види діяльності за КВЕД серед яких є 46.36 46.21 Оптова торгівля зерном, необробленим тютюном, насінням і кормами для тварин (основний).

Рішенням комісії Головного управління ДПС у Черкаській області з питань зупинення реєстрації податкової накладної/ розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних (далі Комісія), 05.03.2025 прийнято рішення №22286 про відповідність ТОВ «ЛЕНД ФАРМ КЕП1ТАЛ» критеріям ризиковості платника податку згідно п.8 Критеріїв ризиковості платника податку, а саме по кодах податкової інформації:

01- постачання товару, походження якого не прослідковується за ланцюгом постачання.

02- придбання товару, походження якого не прослідковується за ланцюгом постачання.

В Рішенні вказано, що інформація, за якою встановлена відповідальність платника податку критеріям ризикованості платника податку: «Придбання товару, код згідно УКТ ЗЕД операції, визначеної як ризикова 1201 в період з 05.03.2025 по 05.03.2025 року. Постачання товару, код згідно УКТ ЗЕД операції, визначеної як ризикова 1201 в період з 05.03.2025 по 05.03.2025 року».

20.05.2025 з урахуванням отриманих пояснень, Комісією прийнято рішення №41734 про відповідність/невідповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податку.

Визнано позивача таким, що відповідає критеріям ризиковості за п.8 Критеріїв ризиковості платника податку, а саме по кодах податкової інформації:

« 01- постачання вивезення за межі митної території України товару, походження якого не прослідковується за ланцюгом придбання , якщо постачальник не є виробником такого товару.

02 - придбання товару, походження якого не прослідковується за ланцюгом придбання, якщо придбання здійснюється не у виробника товару».

В Рішенні вказано, що інформація, за якою встановлена відповідальність платника податку критеріям ризикованості платника податку: «Придбання товару, код згідно УКТ ЗЕД операції, визначеної як ризикова 1201 в період з 05.02.2025 по 05.03.2025 року. Постачання товару, код згідно УКТ ЗЕД операції, визначеної як ризикова 1201 в період з 05.03.2025 по 05.03.2025 року».

Зазначено про ненадання платником податку копій документів, які можуть свідчити про невідповідність критеріям ризикованості.

11.06.2025 позивач повторно подав контролюючому органу повідомлення про надання інформації та копій документів щодо невідповідності критеріям ризиковості платників податків, в якому викладені пояснення № 1106-1 від 11.06.2025. До пояснень додані документи, які підтверджують надані пояснення.

20.06.2025 за наслідками розгляду поданих пояснень та документів, Комісією прийнято рішення про відповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податку №52342. Підстави прийняття такого рішення аналогічні, як і при прийнятті попередніх рішень.

04.07.2025 позивач повторно подав контролюючому органу повідомлення про надання інформації та копій документів щодо невідповідності критеріям ризиковості платників податків, в якому викладені пояснення № 0407-1 від 04.07.2025.До пояснень додані документи, які підтверджують надані пояснення.

15.07.2025 за наслідками розгляду поданих пояснень та документів, Комісією прийнято рішення про відповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податку №58331. Підстави прийняття такого рішення аналогічні, як і при прийнятті попередніх рішень.

В рішенні зазначено, що не надано наступні документи, які можуть свідчити про невідповідність критеріям ризиковості платника податку. В графі «Документи» зазначено, «договір з додатками до нього , довіреність, акт керівника органу платника податку, яким оформлено повноваження осіб , які одержують продукцію в інтересах платника податку для здійснення операцій, первинні документи щодо постачання/придбання товарів/послуг, первинні документи щодо зберігання, первинні документи щодо транспортування паспорт якості , первинні документи щодо розвантаження продукції , первинні документи щодо навантаження продукції, складські документи (інвентаризаційні описи), акти приймання-передачі товарів (робіт, послуг), накладна, розрахунковий документ, банківська виписка з особових рахунків, документи щодо підтвердження відповідності продукції (декларація про відповідність), паспорт якості, сертифікат відповідності».

Не погоджуючись із вказаними рішеннями, позивач звернувся до суду з вказаним позовом.

Вирішуючи спір по суті, суд враховує, що відповідно до п. 201.10 ст. 201 Податкового кодексу України при здійсненні операцій з постачання товарів/послуг платник податку - продавець товарів/послуг зобов`язаний в установлені терміни скласти податкову накладну, зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних та надати покупцю за його вимогою.

Податкова накладна та/або розрахунок коригування до неї, складені та зареєстровані після 1 липня 2017 року в Єдиному реєстрі податкових накладних платником податку, який здійснює операції з постачання товарів/послуг, є для покупця таких товарів/послуг достатньою підставою для нарахування сум податку, що відносяться до податкового кредиту, та не потребує будь-якого іншого додаткового підтвердження.

Підтвердженням продавцю про прийняття його податкової накладної та/або розрахунку коригування до Єдиного реєстру податкових накладних є квитанція в електронному вигляді у текстовому форматі, яка надсилається протягом операційного дня.

Відповідно до пункту 201.16 статті 201 Податкового кодексу України реєстрація податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних може бути зупинена в порядку та на підставах, визначених Кабінетом Міністрів України.

Постановою Кабінету Міністрів України від 11.12.2019 № 1165 на виконання вимог пункту 201.16 статті 201 ПК України затверджено Порядок з питань зупинення реєстрації податкової накладної / розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних (далі - Порядок № 1165), який визначає механізм зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, організаційні та процедурні засади діяльності комісій з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі, права та обов`язки їх членів.

Відповідно до пункту 5 Порядку № 1165 платник податку, яким складено та/або подано для реєстрації в Реєстрі податкову накладну/розрахунок коригування, що не відповідають жодній з ознак безумовної реєстрації, перевіряється щодо відповідності критеріям ризиковості платника податку (додаток 1), показникам, за якими визначається позитивна податкова історія платника податку (додаток 2).

Додатком 1 до Порядку № 1165 установлено наступні Критерії ризиковості платника податку на додану вартість:

1. Платника податку на додану вартість (далі - платник податку) зареєстровано (перереєстровано) на підставі недійсних (втрачених, загублених) та підроблених документів згідно з інформацією, наявною в контролюючих органах.

2. Платника податку зареєстровано (перереєстровано) в органах державної реєстрації фізичними особами з подальшою передачею (оформленням) у володіння чи управління неіснуючим, померлим, безвісти зниклим особам згідно з інформацією, наявною в контролюючих органах.

3. Платника податку зареєстровано (перереєстровано) в органах державної реєстрації фізичними особами, що не мали наміру провадити фінансово-господарської діяльності або здійснювати повноваження, згідно з інформацією, наданою такими особами.

4. Платника податку зареєстровано (перереєстровано) та ним проваджено фінансово- господарську діяльність без відома і згоди його засновників і призначених у законному порядку керівників згідно з інформацією, наданою такими засновниками та/або керівниками.

5. Платник податку - юридична особа не має відкритих рахунків у банківських установах, крім рахунків в органах Казначейства (крім бюджетних установ).

6. Платником податку не подано контролюючому органу податкової звітності з податку на додану вартість за два останніх звітних (податкових) періоди всупереч нормам підпункту 16.1.3 пункту 16.1 статті 16 та абзацу першого пункту 49.2 і пункту 49.18 статті 49 Податкового кодексу України.

7. Платником податку на прибуток підприємств не подано контролюючому органу фінансової звітності за останній звітний період всупереч нормам підпункту 16.1.3 пункту 16.1 статті 16 та пункту 46.2 статті 46 Податкового кодексу України.

8. У контролюючих органах наявна податкова інформація, яка стала відома у процесі провадження поточної діяльності під час виконання покладених на контролюючі органи завдань і функцій, що визначає ризиковість здійснення господарської операції, зазначеної в поданих для реєстрації податковій накладній/розрахунку коригування.

Пунктом 6 Порядку № 1165 передбачено, що у разі коли за результатами автоматизованого моніторингу платник податку, яким складено податкову накладну/розрахунок коригування, відповідає хоча б одному критерію ризиковості платника податку, реєстрація таких податкової накладної/розрахунку коригування зупиняється.

Питання відповідності/невідповідності платника податку критеріям ризиковості платника податку розглядається комісією регіонального рівня.

У разі встановлення відповідності платника податку хоча б одному з критеріїв ризиковості платника податку комісією регіонального рівня приймається рішення про відповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку.

Включення платника податку до переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості платника податку, здійснюється в день проведення засідання комісії регіонального рівня та прийняття відповідного рішення.

Платник податку отримує рішення про відповідність критеріям ризиковості платника податку через електронний кабінет у день прийняття такого рішення (додаток 4).

У рішенні зазначається підстава, відповідно до якої встановлено відповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку.

Документами, необхідними для розгляду питання виключення платника податку з переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості платника податку, можуть бути:

- договори, зокрема зовнішньоекономічні контракти, з додатками до них;

- договори, довіреності, акти керівного органу платника податку, якими оформлено повноваження осіб, які одержують продукцію в інтересах платника податку для здійснення операції;

- первинні документи щодо постачання/придбання товарів/послуг, зберігання і транспортування, навантаження, розвантаження продукції, складські документи (інвентаризаційні описи), у тому числі рахунки-фактури/інвойси, акти приймання-передачі товарів (робіт, послуг) з урахуванням наявних типових форм та галузевої специфіки, накладні;

- розрахункові документи та/або банківські виписки з особових рахунків;

- документи щодо підтвердження відповідності продукції (декларації про відповідність, паспорти якості, сертифікати відповідності), наявність яких передбачено договором та/або законодавством;

- інші документи, що підтверджують невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку.

Інформацію та копії документів, подані платником податку, комісія регіонального рівня розглядає протягом семи робочих днів, що настають за датою їх надходження, та приймає відповідне рішення.

За результатами розгляду інформації та копій документів комісією регіонального рівня приймається рішення про відповідність/невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку, яке платник податку отримує в електронному кабінеті у день його прийняття (додаток 4).

Виключення платника податку з переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості платника податку, здійснюється в день проведення засідання комісії регіонального рівня та прийняття відповідного рішення.

Якщо комісією регіонального рівня протягом семи робочих днів, що настають за датою надходження зазначеної інформації та документів, не прийнято відповідного рішення, платник податку виключається з переліку платників податку, які відповідають критеріям ризиковості платника податку.

У разі надходження до контролюючого органу відповідного рішення суду, яке набрало законної сили, комісія регіонального рівня виключає платника податку з переліку платників податку, які відповідають критеріям ризиковості платника податку.

Комісія регіонального рівня постійно проводить моніторинг щодо відповідності/невідповідності платників податку критеріям ризиковості платника податку.

Відповідно до пункту 25 Порядку № 1165 комісії регіонального рівня приймають рішення про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі або відмову в такій реєстрації, врахування або неврахування таблиці даних платника податку, відповідність/невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку.

Комісія регіонального рівня діє в межах повноважень, визначених Порядком № 1165 та Порядком прийняття рішень про реєстрацію/відмову в реєстрації податкових накладних/розрахунків коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, затвердженим Мінфіном.

За змістом пункту 40 Порядку № 1165 засідання комісії контролюючого органу є правоможним за умови присутності на ньому не менше двох третин її затвердженого персонального складу.

Засідання комісії контролюючого органу проводиться у разі наявності матеріалів для розгляду.

Під час засідання секретарем комісії контролюючого органу ведеться протокол, в якому фіксуються прийняті рішення та надані доручення.

Ведення обліку матеріалів щодо роботи комісії контролюючого органу здійснюється секретарем такої комісії.

Присутній на засіданні комісії контролюючого органу член комісії, який не згоден з рішенням комісії або утримався від голосування, повинен викласти у письмовій формі свою окрему думку, яка додається до матеріалів засідання такої комісії.

Згідно пункту 44 Порядку № 1165 Комісія контролюючого органу перевіряє подані платником податку копії документів щодо їх достовірності шляхом звірки даних, які містяться в таких копіях документів, з даними, що надходять або можуть бути отримані з інших джерел інформації (реєстри, що ведуться державними органами, документи, зокрема електронні).

Відповідно до пункту 46 Порядку № 1165 у протоколі засідання комісії контролюючого органу зазначається перелік осіб, присутніх на засіданні, порядок денний засідання, питання, що розглядалися на засіданні, перелік осіб, які виступали під час засідання, результати голосування, прийняті такою комісією рішення.

У додатку 4 до Порядку № 1165 зазначено, що рішення про відповідність/невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку може бути оскаржено в адміністративному або судовому порядку.

Вирішуючи питання про правомірність рішень від 05.03.2025 №22286, від 20.05.2025 №41734, від 20.06.2025 №52342, від 15.07.2025 №58331, суд враховує, що Верховний Суд у постановах від 16.12.2020 у справі № 340/474/20, від 05.01.2021 у справі №640/11321/20 та у справі № 640/10988/20 вказав, що при вирішенні спорів такої категорії (щодо оскарження рішення комісії з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних про відповідність платника податку на додану вартість пункту 8 Критеріїв ризиковості платника податку) суди з огляду на правове регулювання характер цих відносин мають досліджувати і надавати оцінку змісту оскаржуваного рішення та наданих податковим органом документів.

У затвердженій формі рішення про відповідність/невідповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податку передбачено необхідність зазначення контролюючим органом однієї із двох підстав для прийняття такого рішення, а саме: у зв`язку з виявленням обставин та/або отриманням інформації контролюючим органом у процесі поточної діяльності або з урахуванням отриманих від платника податку інформації та копій відповідних документів.

У формі рішенні вказано про необхідність зазначення пункту критерію ризиковості платника податку, а у разі відповідності суб`єкта пункту 8 критеріїв ризиковості платника податку необхідно також зазначити, яка саме інформація була підставою для висновків про відповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку.

Навіть, якщо Порядком № 1165 затверджено форму рішення, яка не передбачає конкретизації підстав у разі відповідності пунктам 1 - 8 критеріїв ризиковості платника податку, проте невиконання відповідачем обов`язку доказування, встановленого частиною другою статті 77 КАС України, а саме недоведеність суду правомірності прийняття рішення (що воно прийняте обґрунтовано, добросовісно, розсудливо, за наявності визначених Порядком №1165 підстав), є підставою для визнання протиправним та скасування оскаржуваного рішення.

Підставою прийняття рішень позивача визнано таким, що відповідає пункту 8 Критеріїв ризиковості платників податків: « 01 - постачання вивезення за межі митної території України товару, походження якого не прослідковується за ланцюгом придбання , якщо постачальник не є виробником такого товару; 02 - придбання товару, походження якого не прослідковується за ланцюгом придбання , якщо придбання здійснюється не у виробника товару».

У постанові від 25 листопада 2022 року у справі № 320/3484/21 Верховний Суд зазначив, що комісія контролюючого органу, приймаючи рішення з посиланням на те, що у контролюючих органах наявна податкова інформація, яка стала відома у процесі провадження поточної діяльності під час виконання покладених на контролюючі органи завдань і функцій, що визначає ризиковість здійснення господарської операції, зазначеної в поданих для реєстрації податковій накладній/розрахунку коригування, має обґрунтувати суду, на підставі якої інформації комісія дійшла такого висновку та надати належні, допустимі докази в підтвердження цієї інформації.

Проте, оскаржених рішеннях не зазначено яка саме податкова інформація наявна у контролюючих органів, що визначає ризиковість здійснення господарської операції, зазначеної в оскаржених рішеннях відповідача. Також невідомо, щодо яких податкових накладних/розрахунку коригування встановлено таку інформацію. Крім того, належні, допустимі докази в підтвердження вказаної інформації відповідачем до суду не надано.

Отже, оскаржуване у даній справі рішення не відповідає критеріям чіткості та зрозумілості акта індивідуальної дії та породжує їх неоднозначне трактування, що, в свою чергу, впливає на можливість реалізації права або виконання обов`язку Позивача виконати юридичне волевиявлення суб`єкта владних повноважень.

Верховний Суд у постановах від 02 квітня 2020 року у справі №160/93/19, від 04 червня 2020 року у справі №340/422/19 та від 16 квітня 2021 року у справі №813/1301/15 зазначив: "Будь-яка податкова інформація, що наявна в інформаційно-аналітичних базах відносно контрагентів суб`єкта господарювання по ланцюгах постачання, а також податкова інформація надана іншими контролюючими органами, в тому числі і складена з причин неможливості проведення документальних перевірок, носить виключно інформативний характер та не є належним доказом в розумінні процесуального Закону".

Верховний Суд у постанові від 22 липня 2021 року у справі №520/480/20 вказав, що саме лише посилання контролюючого органу про те, що аналіз діяльності товариства свідчить про наявність ризиків маніпулювання показниками податкової звітності та даними Єдиного реєстру податкових накладних, а також мінімізації платежів до бюджету, без належного обґрунтування і документального підтвердження, не може свідчити про відповідність рішення критеріям правомірності, які пред`являються до рішень суб`єктів владних повноважень і закріплені у частині другій статті 2 КАС України.

У постанові Верховного Суду у складі колегії Касаційного адміністративного суду від 04.09.2018 року по справі №818/1249/17, суд зазначив: «Суд визнає, що сумніви або припущення у будь-якому випадку не можуть бути доказами податкового правопорушення..".

Відповідач не вказав, які саме документи, достатні для прийняття комісією рішення про виключення позивача з переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості платника податку, той мав надати на розгляд комісії, але не надав.

У справі "Рисовський проти України" Європейський суд з прав людини підкреслює особливу важливість принципу належного урядування. Цей принцип передбачає, що у разі, коли йдеться про питання загального інтересу, зокрема, якщо справа впливає на такі основоположні права людини, як майнові права, державні органи повинні діяти вчасно та в належний і якомога послідовніший спосіб. Зокрема, на державні органи покладено обов`язок запровадити внутрішні процедури, які посилять прозорість і ясність їхніх дій, мінімізують ризик помилок … і сприятимуть юридичній визначеності у цивільних правовідносинах, які зачіпають майнові інтереси. Державні органи, які не впроваджують або не дотримуються своїх власних процедур, не повинні мати можливість отримувати вигоду від своїх протиправних дій або уникати виконання своїх обов`язків. Ризик будь-якої помилки державного органу повинен покладатися на саму державу, а помилки не можуть виправлятися за рахунок осіб, яких вони стосуються.

Враховуючи наведене, суд доходить до висновку, що відповідач не довів існування підстав для застосування до позивача п. 8 Критеріїв ризиковості платників податку з відповідним внесенням до переліку ризикових суб`єктів господарювання, тобто відповідач діяв не у спосіб визначений законодавством.

З огляду на викладене суд доходить висновку, що рішення від 05.03.2025 №22286, від 20.05.2025 №41734, від 20.06.2025 №52342, від 15.07.2025 №58331 про відповідність позивача критеріям ризиковості є протиправним, що дає підстави для його скасування судом.

Щодо позовних вимог в частині зобов`язання Головного управління ДПС у Черкаській області виключити позивача ТОВ «ЛЕНД ФАРМ КЕПІТАЛ» з переліку платників податку, які відповідають критеріям ризиковості платника податку, суд зазначає таке.

Положеннями пункту 6 Порядку № 1165 визначено, що у разі надходження до контролюючого органу відповідного рішення суду, яке набрало законної сили, комісія регіонального рівня виключає платника податку з переліку платників податку, які відповідають критеріям ризиковості платника податку.

Згідно з положеннями частини 3 статті 245 КАС України у разі скасування нормативно-правового або індивідуального акта суд може зобов`язати суб`єкта владних повноважень вчинити необхідні дії з метою відновлення прав, свобод чи інтересів позивача, за захистом яких він звернувся до суду.

Таким чином, оскільки рішення про визначення ТОВ «ЛЕНД ФАРМ КЕПІТАЛ» таким, що відповідає п. 8 Критеріїв ризиковості платника податку визнано протиправним та скасовано, зобов`язання відповідача виключити позивача з переліку платників податку, які відповідають критеріям ризиковості, є належним та ефективним способом захисту порушеного права платника податків. Крім цього, такий спосіб захисту є дотриманням судом гарантій того, що спір між сторонами буде остаточно вирішений. Тому позовні вимоги у зазначеній частині також підлягають задоволенню.

Аналогічна правова позиція викладена в постанові Верховного Суду від 30 листопада 2021 року у справі № 340/1098/20.

Щодо решти доводів сторін суд застосовує позицію Європейського суду з прав людини (в аспекті оцінки аргументів учасників справи у касаційному провадженні), сформовану, зокрема у справах «Салов проти України» (заява № 65518/01; від 6 вересня 2005 року; пункт 89), «Проніна проти України» (заява № 63566/00; 18 липня 2006 року; пункт 23) та «Серявін та інші проти України» (заява № 4909/04; від 10 лютого 2010 року; пункт 58): принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, передбачає, що у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються; хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент; міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (рішення у справі «Руїс Торіха проти Іспанії» (Ruiz Torija v.) серія A. 303-A; 09 грудня 1994 року, пункт 29).

В силу приписів ч. 2 ст. 77 КАС України в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Згідно з позицією ЄСПЛ, викладеною, зокрема, у справі "Компанія Вестберґа таксі Актіеболаґ" та Вуліч проти Швеції", заява № 36985/97, рішення від 23 липня 2002 року, п. 110, адміністративні суди, які розглядають скарги заявників стосовно рішень податкового управління, мають повну юрисдикцію у цих справах та повноваження скасувати оскаржені рішення. Справи мають бути розглянуті на підставі поданих доказів, а довести наявність підстав, передбачених відповідними законами, для призначення податкових штрафів має саме податкове управління.

Перевіривши обґрунтованість доводів сторін, оцінивши докази суб`єктів владних повноважень на підтримку правомірності своєї позиції та докази, надані позивачем, суд приходить до переконання, що позов є обґрунтованим та підлягає задоволенню.

Вирішуючи питання про розподіл судових витрат у справі, суд враховує, що відповідно до ч. 1 ст. 139 КАС України при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.

Таким чином, у зв`язку з повним задоволенням позову, судові витрати позивача зі сплати судового збору належить стягнути на його користь за рахунок бюджетних асигнувань відповідача.

Керуючись ст.ст. 72, 77, 90, 139, 242, 245, 246, 255, 295 КАС України, суд

ВИРІШИВ:

Адміністративний позов задовольнити.

Визнати протиправним та скасувати рішення Комісії регіонального рівня з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних Головного управління ДПС в Черкаській області № 22286 від 05.03.2025 про відповідність ТОВ «ЛЕНД ФАРМ КЕПІТАЛ» () критеріям ризиковості платника податку на підставі пункту 8 Критеріїв ризиковості платника податку.

Визнати протиправним та скасувати рішення Комісії регіонального рівня з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних Головного управління ДПС в Черкаській області №41734 від 20.05.2025 про відповідність ТОВ «ЛЕНД ФАРМ КЕПІТАЛ» () критеріям ризиковості платника податку на підставі пункту 8 Критеріїв ризиковості платника податку.

Визнати протиправним та скасувати рішення Комісії регіонального рівня з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних Головного управління ДПС в Черкаській області №52342 від 20.06.2025 про відповідність ТОВ «ЛЕНД ФАРМ КЕПІТАЛ» () критеріям ризиковості платника податку на підставі пункту 8 Критеріїв ризиковості платника податку.

Визнати протиправним та скасувати рішення Комісії регіонального рівня з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних Головного управління ДПС в Черкаській області №58331 від 15.07.2025 про відповідність ТОВ «ЛЕНД ФАРМ КЕПІТАЛ» () критеріям ризиковості платника податку на підставі пункту 8 Критеріїв ризиковості платника податку.

Зобов`язати Головне управління ДПС в Черкаській області виключити ТОВ «ЛЕНД ФАРМ КЕПІТАЛ» () з переліку платників податків, які відповідають критеріям ризиковості платника податку на додану вартість.

Стягнути на користь ТОВ «ЛЕНД ФАРМ КЕПІТАЛ» () судовий збір у сумі 9689 грн (дев`ять тисяч шістсот вісімдесят дев`ять) 60 коп за рахунок бюджетних асигнувань Головного управління ДПС в Черкаській області ().

Рішення набирає законної сили відповідно до вимог статті 255 Кодексу адміністративного судочинства України після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, що може бути подана протягом тридцяти днів з дня проголошення рішення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Рішення може бути оскаржене в апеляційному порядку повністю або частково за правилами, встановленими статтями 293, ст. 56 Закону України "Про статус і соціальний захист громадян, які постраждали внаслідок Чорнобильської катастрофи" до Шостого апеляційного адміністративного суду у зв`язку із початком функціонування модулів ЄСІТС з урахуванням підпунктів 15.1, 15.5 пункту 15 частини 1 Розділу VII Перехідних положень Кодексу адміністративного судочинства України відповідно до рішення ВРП від 17.08.2021 №1845/О/15-21 «Про затвердження Положення про порядок функціонування окремих підсистем Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи».

Копію рішення направити сторонам справи.

Рішення складене та підписане 19.12.2025.

Суддя Валентина ОРЛЕНКО