Справа № 440/16587/23
Суддя: Юрченко В.П.
Дата ухвалення: 2025-12-23 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

23 грудня 2025 року

м. Київ

справа №440/16587/23

адміністративне провадження № К/990/22364/24

Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду:

судді-доповідача - Юрченко В.П.,

суддів: Ханової Р.Ф., Васильєвої І.А.,

розглянувши в порядку письмового провадження адміністративну справу №440/16587/23

за позовом Публічного акціонерного товариства "Транснаціональна фінансово-промислова нафтова компанія "Укртатнафта" до Центрального міжрегіонального управління ДПС по роботі з великими платниками податків про визнання дій протиправними та зобов`язання вчинити певні дії, провадження по якій відкрито

за касаційною скаргою Центрального міжрегіонального управління ДПС по роботі з великими платниками податків на рішення Полтавського окружного адміністративного суду від 29.01.2024 (суддя Шевяков І.С.) та постанову Другого апеляційного адміністративного суду від 29.04.2024 (головуючий суддя Любчич Л.В., судді: Присяжнюк О.В., Спаскін О.А.),

В С Т А Н О В И В :

У листопаді 2023 року Публічне акціонерне товариство "Транснаціональна фінансово-промислова нафтова компанія "Укртатнафта" (далі також - позивач, Товариство) звернулося до суду з адміністративним позовом до Центрального міжрегіонального управління ДПС по роботі з великими платниками податків (далі також - відповідач, контролюючий орган), в якому просило:

- визнати протиправними дії контролюючого органу стосовно нарахування позивачеві пені в сумі 1 576 301,01 грн;

- зобов`язати відповідача відкоригувати дані інтегрованої картки Товариства шляхом скасування пені на суму 1576301,01 грн та відображення в інтегрованій картці позивача суми переплати в розмірі 100000,00 грн, що відповідає розміру незаконно нарахованої та погашеної пені.

Позовні вимоги обґрунтовано тим, що контролюючим органом безпідставно нараховано Товариству пеню під час воєнного стану, оскільки відповідно до підпункту 129.9.7 пункту 129.9 статті 129 Податкового кодексу України (далі також - ПК України) пеня не нараховується, а нарахована пеня підлягає анулюванню у разі вчинення діяння (дії або бездіяльності) особою внаслідок введення воєнного, надзвичайного стану. При цьому, на переконання позивача, вказана норма є спеціальною та жодним чином не пов`язана з можливістю або неможливістю виконання податкових обов`язків платником податків.

Полтавський окружний адміністративний суд рішенням від 29.01.2024, залишеним без змін постановою Другого апеляційного адміністративного суду від 29.04.2024, позов задовольнив. Визнав протиправними дії Центрального міжрегіонального управління ДПС по роботі з великими платниками податків, що полягали у нарахуванні пені з податку на прибуток підприємств Публічному акціонерному товариству "Транснаціональна фінансово-промислова нафтова компанія "Укртатнафта" у загальній сумі 1 498 413,20 грн за період з 18.07.2023 по 03.08.2023 за фактом порушення термінів сплати грошових зобов`язань за податковою декларацією з податку на прибуток підприємств № від 18.04.2023; зобов`язав Центральне міжрегіональне управління ДПС по роботі з великими платниками податків виключити з інтегрованої картки платника податків Публічного акціонерного товариства "Транснаціональна фінансово-промислова нафтова компанія "Укртатнафта" () суму неправомірно нарахованої пені з податку на прибуток підприємств у загальному розмірі 1 498 413,20 грн.

В ході розгляду справи судами встановлено, що ПАТ "ТФПНК Укртатнафта" зареєстровано у якості юридичної особи, ідентифікаційний код за .

Сертифікатом Полтавської торгово-промислової палати №5301-22-1224 від 24.10.2022 було засвідчено для Товариства форс-мажорні обставини щодо виконання податкового обов`язку (зобов`язання) відносно: 5) складання та подання податкової декларації з податку на прибуток підприємств за 2021 рік відповідно до п.137.4 ст.137, пп.49.18.6 п.49.18 ст.49, аб.1 п.49.4 ст.49 ПК України. Період дії форс-мажорних обставин визначений з 24.02.2022.

В сертифікаті підтверджено, що військова агресія Російської Федерації проти України, що стала підставою введення воєнного стану в Україні з 24 лютого 2022 року, та ракетні атаки (обстріли) по технологічних об`єктах на території ПАТ "Укртатнафта", руйнування і пошкодження об`єктів інфраструктури, вихід з ладу серверу IBM eServer pSeries Model 650 (s/n: 11897Р2372УL) з програмним забезпеченням у вигляді корпоративної системи управління підприємством mySАР.соm (R/3) - SАР R/3 Еnterprise, унеможливлюють виконання податкового обов`язку щодо подачі декларацій з податку на прибуток підприємств за 2021 рік в строк, визначений законодавством.

Рішенням Центрального міжрегіонального управління ДПС по роботі з великими платниками податків від 28.10.2022 №788/Ж10831-00-04-01-01 щодо можливості чи неможливості своєчасного виконання платником податків свого податкового обов`язку, прийнято рішення, зокрема, щодо:

- неможливості ПАТ "ТФПНК "Укртатнафта" подавати податкову та фінансову звітність, передбачену статтею 46 Податкового кодексу України.

- можливості ПАТ "ТФПНК "Укртатнафта" своєчасного виконання свого податкового обов`язку, зокрема, але не виключно, сплати податків та зборів.

Листом від 23.03.2023 №1/12 Товариство повідомило контролюючий орган про відновлення виконання податкових обов`язків, що будуть здійснюватися поступово з урахуванням обсягу господарських операцій, які підлягають обліку та відображенню у податковій звітності.

18.04.2023 позивач подав податкову декларацію з податку на прибуток підприємств за 2021 рік № .

На підставі платіжної інструкції № від 03.08.2023 Товариство сплатило податок на прибуток в сумі 135 476 439,67 грн (136 708 304,00 грн - 1 331 864,33 грн переплата).

03.08.2023 в інтегрованій картці ПАТ "ТФПНК "Укртатнафта" з`явилася сума 1 576 301,01 грн як нарахована пеня за період з 18.07.2023 по 03.08.2023 (з урахуванням Закону України щодо періоду поширення короновірусної хвороби (COVID-19)).

Відповідно даних інформаційної системи органу ДПС "Податковий блок" в інтегрованій картці платника ПАТ "Транснаціональна фінансово-промислова нафтова компанія "Укртатнафта" з податку на прибуток приватних підприємств (код платежу 11021000) 03.08.2023 засобами програмного забезпечення автоматично нарахована пеня на виконання підпункту 129.1.3 пункту 129.1 статті 129 ПК України в сумі 1 498 413,20 грн у зв`язку із порушенням термінів сплати згідно поданої платником податкової декларації з податку на прибуток підприємств № від 18.04.2023.

Враховуючи наявність у позивача переплати з податку на прибуток в розмірі 100 000,00 грн, 03.08.2023 контролюючий орган погасив частину нарахованої пені за рахунок вказаної переплати.

Листом №13-2574 від 17.08.2023 Товариство повідомило відповідача про незгоду з нарахованою пенею та просило анулювати нараховану в інтегрованій картці пеню.

Листом від 14.09.2023 №9705/6/31-00-04-01-01-06 контролюючий орган повідомив позивача про відсутність підстав для скасування пені, яка була нарахована в його інтегрованій картці.

Позивач не погодився з нарахуванням пені та звернувся до суду з цим позовом.

Задовольняючи позовні вимоги, суд першої інстанції, позицію якого підтримав апеляційний суд, виходив з того, що приписи п.п. 129.9.7 п. 129.9 ст. 129 ПК України, якими визначено, що пеня не нараховується, а нарахована пеня підлягає анулюванню в таких випадках: вчинення діяння (дії або бездіяльності) особою внаслідок введення воєнного, надзвичайного стану, є самостійними та не мають бланкетного характеру, а тому на спірні правовідносини не розповсюджуються вимоги п. 69 підрозділу 10 розділу XX ПК України стосовно не притягнення позивача до відповідальності за несвоєчасну сплату податкових зобов`язань лише у випадку наявності відповідного рішення податкового органу про відсутність у платника податків можливості своєчасно виконати свій податковий обов`язок.

Суди ствердили, що приписи п. 69 підрозділу 10 розділу XX ПК України, у контексті спірних правовідносин, мають застосовуватися лише при вирішенні питання про притягнення платника податків до відповідальності у вигляді штрафу, визначеного ст. 124 ПК України, що не є спірним у цій справі, та жодним чином не стосуються питання нарахування пені у випадках вчинення діяння (дії або бездіяльності) особою внаслідок введення воєнного, надзвичайного стану.

З такими рішеннями судів попередніх інстанцій не погодився контролюючий орган та подав касаційну скаргу, в якій, посилаючись на порушення судами норм матеріального та процесуального права, просить їх скасувати та ухвалити нове рішення, яким у задоволенні позову відмовити.

Обґрунтовуючи вимоги касаційної скарги, відповідач наполягає на тому, що пеня за несвоєчасне виконання податкових обов`язків під час військового стану не застосовується виключно у разі звільнення платника податків від відповідальності з підстав, визначених абзацами четвертим - восьмим підпункту 69.1 пункту 69 підрозділу 10 розділу XX «Перехідні положення» ПК України. В інших випадках пеня за несвоєчасне виконання податкових обов`язків підлягає застосуванню.

Контролюючий орган, звертаючись з касаційною скаргою, послався на пункт 3 частини четвертої статті 328 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України), на підставі якого Верховний Суд ухвалою від 21.08.2024 відкрив касаційне провадження у цій справі з метою перевірки зазначених доводів скаржника.

У відзиві на касаційну скаргу позивач просить касаційну скаргу залишити без задоволення, а судові рішення - без змін, як законні та обґрунтовані.

Заслухавши доповідь судді-доповідача, обговоривши доводи касаційної скарги, які стали підставою для відкриття касаційного провадження, перевіривши правильність застосування судами першої та апеляційної інстанцій норм матеріального права та дотримання ними норм процесуального права, колегія суддів вважає, що касаційна скарга підлягає задоволенню з огляду на таке.

Статтею 19 Конституції України встановлено, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Відносини, що виникають у сфері справляння податків і зборів, вичерпний перелік податків та зборів, що справляються в Україні, та порядок їх адміністрування, платників податків та зборів, їх права та обов`язки, компетенцію контролюючих органів, повноваження і обов`язки їх посадових осіб під час здійснення податкового контролю, а також відповідальність за порушення податкового законодавства регулює та визначає ПК України, в редакції, чинній на момент виникнення спірних правовідносин.

Спірним питанням у цій справі є правомірність нарахування пені за несвоєчасну сплату самостійно узгодженого податкового зобов`язання з податку на прибуток підприємств у період дії воєнного стану.

Пунктом 137.1 статті 137 ПК України визначено, що податок на прибуток підприємств нараховується платником самостійно за ставкою, визначеною статтею 136 цього Кодексу, від бази оподаткування, визначеної згідно зі статтею 135 цього Кодексу.

Згідно з п.п. 49.18.6 п. 49.18. ст. 49 ПК України податкові декларації, крім випадків, передбачених цим Кодексом, подаються за базовий звітний (податковий) період, що дорівнює: календарному року для платників податку на прибуток (у тому числі платників частини чистого прибутку (доходу)), для податкової декларації (у тому числі розрахунку частини чистого прибутку (доходу), дивідендів на державну частку), яка розраховується наростаючим підсумком за рік, - протягом 60 календарних днів, що настають за останнім календарним днем звітного (податкового) року.

Згідно з пунктом 57.1 статті 57 ПК України платник податків зобов`язаний самостійно сплатити суму податкового зобов`язання, зазначену у поданій ним податковій декларації, протягом 10 календарних днів, що настають за останнім днем відповідного граничного строку, передбаченого цим Кодексом для подання податкової декларації, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Згідно з підпунктом 14.1.162 пункту 14.1 статті 14 ПК України пеня - сума коштів у вигляді відсотків, нарахована на суми податкових зобов`язань та/або на суми штрафних (фінансових) санкцій, не сплачених у встановлені законодавством строки, а також нарахована в інших випадках та порядку, передбачених цим Кодексом або іншим законодавством, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи.

Пунктами 112.3 та 112.4 статті 112 ПК України встановлено, що особа не може бути притягнута до фінансової відповідальності за вчинення податкового правопорушення інакше, як на підставах і в порядку, передбачених цим Кодексом, а також особа не може бути притягнута двічі до відповідальності одного виду за вчинення одного і того самого податкового правопорушення.

Відповідно до підпункту 129.1.3. пункту 129.1 статті 129 ПК України нарахування пені розпочинається при нарахуванні суми грошового зобов`язання, визначеного платником податків або податковим агентом, у тому числі у разі внесення змін до податкової звітності внаслідок самостійного виявлення платником податків помилок відповідно до статті 50 цього Кодексу, - після спливу 90 календарних днів, наступних за останнім днем граничного строку сплати податкового зобов`язання.

На суми грошового зобов`язання, визначеного підпунктом 129.1.3 пункту 129.1 цієї статті (включаючи суму штрафних санкцій за їх наявності та без урахування суми пені), нараховується пеня за кожний календарний день прострочення його сплати, починаючи з 91 календарного дня, що настає за останнім днем граничного строку сплати податкового зобов`язання, включаючи день погашення, із розрахунку 100 відсотків річних облікової ставки Національного банку України, діючої на кожний такий день (пункт 129.4 статті 129 ПК України).

Відповідно до пункту 129.9 статті 129 ПК України пеня не нараховується, а нарахована пеня підлягає анулюванню в таких випадках:

129.9.1. закінчення 1095 дня, що настає за днем, коли у контролюючого органу відповідно до цього Кодексу виникло право нарахувати пеню платнику податків;

129.9.2. вчинення діяння (дії або бездіяльності) особою, що діяла у відповідності до індивідуальної чи узагальнюючої податкової консультації та/або висновку про застосування норми права Верховного Суду України;

129.9.3. вчинення діяння (дії або бездіяльності) внаслідок незаконних рішень, дій або бездіяльності контролюючих органів, визнаних такими у встановленому законом порядку;

129.9.4. вчинення діяння (дії чи бездіяльності) з вини банку, органу, що здійснює казначейське обслуговування бюджетних коштів, небанківського надавача платіжних послуг, еквайра, емітента електронних грошей;

129.9.5. виявлення в роботі електронного кабінету технічної та/або методологічної помилки чи технічного збою і визнання такої помилки/збою технічним адміністратором та/або методологом електронного кабінету або згідно з повідомленням на офіційному веб-сайті центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну податкову політику, або підтвердження її існування рішенням суду, якщо порушення були зумовлені виключно технічною та/або методологічною помилкою чи технічним збоєм у роботі електронного кабінету;

129.9.6. протягом строку прийняття спадщини - на грошові зобов`язання та/або податковий борг спадкодавців;

129.9.7. вчинення діяння (дії або бездіяльності) особою внаслідок введення воєнного, надзвичайного стану;

129.9.8. у разі помилкової сплати платником податків, у тому числі податковим агентом, грошового зобов`язання на інший бюджетний рахунок (без порушення законодавчо визначеного строку сплати податку або узгодженої суми грошового зобов`язання до бюджету). Умовою підтвердження таких обставин є вчинення платником дій, передбачених статтею 43 цього Кодексу, щодо повернення помилково сплачених грошових зобов`язань;

129.9.9. в інших випадках, передбачених цим Кодексом.

Колегія суддів зауважує, що Законом України «Про внесення змін до Податкового кодексу України та інших законодавчих актів України щодо дії норм на період дії воєнного стану» від 15.03.2022 №2120-ІХ у зв`язку з військовою агресією Російської Федерації проти України Верховна Рада України постановила внести до Податкового кодексу України зміни, зокрема у пункт 129.9 статті 129: 1) підпункт 129.9.7 викласти в такій редакції « 129.9.7. вчинення діяння (дії або бездіяльності) особою внаслідок введення воєнного, надзвичайного стану»; 2) доповнити підпунктом 129.9.8 такого змісту: « 129.9.8. в інших випадках, передбачених цим Кодексом».

До внесення змін вищевказаним законом пункт 129.9. статті 129 ПК України передбачав, що пеня не нараховується, а нарахована пеня підлягає анулюванню в таких випадках:

129.9.1. закінчення 1095 дня, що настає за днем, коли у контролюючого органу відповідно до цього Кодексу виникло право нарахувати пеню платнику податків;

129.9.2. вчинення діяння (дії або бездіяльності) особою, що діяла у відповідності до індивідуальної чи узагальнюючої податкової консультації та/або висновку про застосування норми права Верховного Суду України;

129.9.3. вчинення діяння (дії або бездіяльності) внаслідок незаконних рішень, дій або бездіяльності контролюючих органів, визнаних такими у встановленому законом порядку;

129.9.4. вчинення діяння (дії чи бездіяльності) з вини банку, органу, що здійснює казначейське обслуговування бюджетних коштів, установи - учасника платіжної системи, еквайрія;

129.9.5. виявлення в роботі електронного кабінету технічної та/або методологічної помилки чи технічного збою і визнання такої помилки/збою технічним адміністратором та/або методологом електронного кабінету або згідно з повідомленням на офіційному веб-сайті центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну податкову політику, або підтвердження її існування рішенням суду, якщо порушення були зумовлені виключно технічною та/або методологічною помилкою чи технічним збоєм у роботі електронного кабінету;

129.9.6. протягом строку прийняття спадщини - на грошові зобов`язання та/або податковий борг спадкодавців;

129.9.7. в інших випадках, передбачених цим Кодексом.

Відтак, зміни до пункту 129.9 статті 129 ПК України було внесено саме у зв`язку з військовою агресією Російської Федерації проти України.

Так, Указом Президента України «Про введення воєнного стану в Україні» № 64/2022 від 24 лютого 2022 року в Україні введений воєнний стан, який на підставі Указів Президента України «Про продовження строку дії воєнного стану в Україні» продовжувався та станом на час розгляду справи триває.

З метою реалізації необхідних заходів щодо підтримки військових і правоохоронних підрозділів у відбитті збройного нападу російської федерації та забезпечення прав і обов`язків платників податків Верховна Рада прийняла Закон України «Про внесення змін до Податкового кодексу України та інших законодавчих актів України щодо особливостей оподаткування та подання звітності у період дії воєнного стану» від 3 березня 2022 року №2118-IX, який набрав чинності 7 березня 2022 року (далі - Закон № 2118-IX).

Законом №2118-IX підрозділ 10 розділу XX «Перехідні положення» ПК України доповнений пунктом 69, яким установлено, що тимчасово, на період до припинення або скасування воєнного стану на території України, справляння податків і зборів здійснюється з урахуванням особливостей, визначених у цьому пункті.

В подальшому Верховна Рада України прийняла Закон України «Про внесення змін до Податкового кодексу України та інших законів України щодо особливостей податкового адміністрування податків, зборів та єдиного внеску під час дії воєнного, надзвичайного стану» від 12 травня 2022 року № 2260-IX (далі - Закон № 2260-IX).

У зв`язку із набранням чинності 27 травня 2022 року Закону № 2260-IX підпункт 69.1 пункту 69 підрозділу 10 розділу ХХ ПК України викладено у такій редакції:

«У разі відсутності у платника податків можливості своєчасно виконати свій податковий обов`язок щодо дотримання термінів сплати податків та зборів, подання звітності, у тому числі звітності, передбаченої пунктом 46.2 статті 46 цього Кодексу, реєстрації у відповідних реєстрах податкових або акцизних накладних, розрахунків коригування, подання електронних документів, що містять дані про фактичні залишки пального та обсяг обігу пального або спирту етилового тощо, платники податків звільняються від передбаченої цим Кодексом відповідальності з обов`язковим виконанням таких обов`язків протягом шести місяців після припинення або скасування воєнного стану в Україні.

Платники податків, які мають можливість своєчасно виконувати податкові обов`язки щодо дотримання термінів сплати податків та зборів, подання звітності, у тому числі звітності, передбаченої пунктом 46.2 статті 46 цього Кодексу, реєстрації у відповідних реєстрах податкових накладних, розрахунків коригування, звільняються від відповідальності за несвоєчасне виконання таких обов`язків, граничний термін виконання яких припадає на період починаючи з 24 лютого 2022 року до дня набрання чинності Законом України «Про внесення змін до Податкового кодексу України та інших законів України щодо особливостей податкового адміністрування податків, зборів та єдиного внеску під час дії воєнного, надзвичайного стану» за умови реєстрації такими платниками податкових накладних та розрахунків коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних до 15 липня 2022 року, подання податкової звітності до 20 липня 2022 року та сплати податків та зборів у строк не пізніше 31 липня 2022 року.

Порядок підтвердження можливості чи неможливості виконання платником податків обов`язків, визначених у цьому підпункті, та перелік документів на підтвердження затверджується центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну фінансову політику».

Відтак, з набранням чинності Законом № 2260-IX передбачене підпунктом 69.1 пункту 69 підрозділу 10 розділу ХХ ПК України звільнення від відповідальності поставлене в залежність від підтвердження у визначеному законодавством порядку можливості чи неможливості виконання платником податків обов`язку, зокрема, щодо дотримання термінів сплати податків та зборів.

Наказом Міністерства фінансів України від 29 липня 2022 року № 225 затверджено Порядок підтвердження можливості чи неможливості виконання платником податків обов`язків, визначених у підпункті 69.1 пункту 69 підрозділу 10 розділу XX «Перехідні положення» Податкового кодексу України (далі - Порядок № 225), який набрав чинності 6 вересня 2022 року, відповідно до пункту 1 розділу ІІ якого до платників податків / податкових агентів, які не можуть виконувати податкові обов`язки, передбачені Кодексом або іншим законодавством, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи, застосовуються правила для підтвердження можливості чи неможливості виконання платником такого обов`язку, передбачені цим Порядком.

Аналіз наведених норм законодавства дає підстави для висновку, що положення підпункту 129.9.7 пункту 129.9 статті 129 ПК України, які передбачають звільнення від відповідальності у вигляді ненарахування пені або анулювання нарахованої пені у разі вчинення діяння (дії або бездіяльності) особою внаслідок введення воєнного, надзвичайного стану, підлягають застосуванню не ізольовано, а у системному взаємозв`язку з пунктом 69 підрозділу 10 розділу ХХ «Перехідні положення» ПК України, який у період дії воєнного стану встановлює спеціальний порядок підтвердження неможливості виконання платником податків свого податкового обов`язку.

Саме пункт 69 підрозділу 10 розділу ХХ ПК України визначає, що факт неможливості виконання податкового зобов`язання не є презюмованим та не може ґрунтуватися виключно на посиланні платника податків на обставини воєнного стану, а підлягає обов`язковому встановленню контролюючим органом шляхом прийняття відповідного рішення за результатами розгляду заяви платника.

За відсутності такого рішення відсутні правові підстави вважати неможливість виконання податкового зобов`язання доведеною у розумінні ПК України, що, у свою чергу, унеможливлює застосування підпункту 129.9.7 пункту 129.9 статті 129 ПК України як підстави для ненарахування пені.

Таким чином, пункт 69 підрозділу 10 розділу ХХ ПК України виконує процесуальну та підтвердну функцію щодо реалізації матеріальної норми підпункту 129.9.7 пункту 129.9 статті 129 ПК України, а звільнення від нарахування пені можливе виключно за наявності рішення контролюючого органу про неможливість виконання податкового обов`язку, прийнятого у порядку та за підстав, визначених законодавством.

На переконання колегії суддів такий підхід відповідає принципам правової визначеності та стабільності податкових правовідносин і виключає можливість довільного застосування винятку щодо ненарахування пені лише на підставі загальних посилань на воєнний стан та без причинно-наслідкового зв`язку.

Як встановлено судами попередніх інстанцій та вбачається з матеріалів справи, рішенням ЦМУ ДПС по роботі з ВПП від 28.10.2022 №788/Ж10831-00-04-01-01 щодо можливості чи неможливості своєчасного виконання платником податків свого податкового обов`язку, прийнято рішення, зокрема, щодо:

- неможливості ПАТ "ТФПНК "Укртатнафта" подавати податкову та фінансову звітність, передбачену статтею 46 Податкового кодексу України;

- можливості ПАТ "ТФПНК "Укртатнафта" своєчасного виконання свого податкового обов`язку, зокрема, але не виключно, сплати податків та зборів.

Отже, Товариство у 2022 році скористалося спеціальним порядком підтвердження неможливості виконання податкових обов`язків під час воєнного стану, встановленим підпунктом 69.1 пункту 69 підрозділу 10 розділу XX «Перехідні положення» ПК України та Порядком № 225.

Разом з тим, рішенням контролюючого органу встановлено можливість Товариства своєчасно виконувати податковий обов`язок щодо сплати податків та зборів. Вказане рішення не оскаржувалось.

Як вбачається з матеріалів справи питання щодо обґрунтованості/необгунтованості розміру нарахованої пені позивачем не порушувалося.

Реалізуючи мету, з якою було відкрите касаційне провадження у цій справі, колегія суддів висновує, що положення підпункту 129.9.7 пункту 129.9 статті 129 ПК України можуть бути застосовані лише у разі відсутності у платника можливості своєчасно виконати свій податковий обов`язок, що має бути підтверджено відповідним рішенням контролюючого органу. Саме лише посилання на факт запровадження воєнного стану не може автоматично тягти за собою звільнення від нарахування пені або анулювання вже нарахованої пені на підставі підпункту 129.9.7 пункту 129.9 статті 129 ПК України.

Таким чином, помилковими є доводи позивача і висновки судів попередніх інстанцій, що приписи підпункту 129.9.7 пункту 129.9 статті 129 ПК України є самостійними та не мають бланкетного характеру, а тому на спірні правовідносини не розповсюджуються вимоги пункту 69 підрозділу 10 розділу ХХ ПК України стосовно непритягнення позивача до відповідальності за несвоєчасну сплату податкових зобов`язань лише у випадку наявності відповідного рішення контролюючого органу про відсутність у платника податків можливості своєчасно виконати свій податковий обов`язок.

Підсумовуючи вищенаведене, колегія суддів дійшла висновку, що доводи ГУ ДПС, викладені у касаційній скарзі, знайшли своє підтвердження під час касаційного перегляду судових рішень.

Відповідно до частини першої статті 351 КАС України суд скасовує судове рішення повністю або частково і ухвалює нове рішення у відповідній частині або змінює його, якщо таке судове рішення, переглянуте в передбачених статтею 341 цього Кодексу межах, ухвалено з неправильним застосуванням норм матеріального права або порушенням норм процесуального права.

Оскільки обставини у справі встановлені з достатньою повнотою і відсутні заперечення сторін щодо таких, але судові рішення ухвалені з неправильним застосуванням норм матеріального права, такі підлягають скасуванню з ухваленням нового рішення про відмову у задоволенні позовних вимог.

Враховуючи результат касаційного перегляду, відповідно до статті 139 КАС України судові витрати не підлягають розподілу.

Керуючись статтями 341, 345, 351, 355, 356, 359 КАС України, суд

У Х В А Л И В :

Касаційну скаргу Центрального міжрегіонального управління ДПС по роботі з великими платниками податків задовольнити.

Рішення Полтавського окружного адміністративного суду від 29.01.2024 та постанову Другого апеляційного адміністративного суду від 29.04.2024 скасувати.

Ухвалити нове рішення.

У задоволенні позовних вимог Публічного акціонерного товариства "Транснаціональна фінансово-промислова нафтова компанія "Укртатнафта" до Центрального міжрегіонального управління ДПС по роботі з великими платниками податків про визнання протиправними дій та зобов`язання вчинити певні дії - відмовити повністю.

Постанова суду касаційної інстанції набирає законної сили з дати її ухвалення, є остаточною і оскарженню не підлягає.

...........................

...........................

...........................

В.П. Юрченко

Р.Ф. Ханова

І.А. Васильєва ,

Судді Верховного Суду