Справа № 200/10118/25
Суддя: Аканов О.О.
Дата ухвалення: 2025-12-24 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

Донецький окружний адміністративний суд
У Х В А Л А

про повернення позовної заяви

24 грудня 2025 року Справа №200/10118/25

Суддя Донецького окружного адміністративного суду Аканов О.О., розглянувши позовну заяву ОСОБА_1 (адреса реєстрації: АДРЕСА_1 , реєстраційний номер облікової картки платника податків НОМЕР_1 ) до ІНФОРМАЦІЯ_1 (адреса реєстрації: АДРЕСА_2 , код ЄДРПОУ НОМЕР_2 ) про

визнання протиправною бездіяльності ІНФОРМАЦІЯ_1 щодо нарахування та виплати ОСОБА_1 грошового забезпечення та інших додаткових виплат за період з 18.06.2025 по 08.09.2025 із застосуванням розрахункової величини при розрахунку посадового окладу та окладу за військовим званням прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року;

стягнення з ІНФОРМАЦІЯ_1 на користь ОСОБА_1 недоотриманої частини грошового забезпечення та інших додаткових виплат в розмірі 65297,04 грн. за період з 18.06.2025 по 08.09.2025, які мали розраховуватися із застосуванням розрахункової величини при розрахунку посадового окладу та окладу за військовим званням прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року;

визнання протиправною бездіяльності ІНФОРМАЦІЯ_1 щодо нарахування та виплати ОСОБА_1 грошової компенсації за невикористані дні щорічної основної відпустки; грошової компенсації за невикористані дні додаткової оплачуваної відпустки, передбаченої законодавством для учасників бойових дій та одноразової грошової допомоги у разі звільнення з військової служби у розрахунку з місячного грошового забезпечення (посадового окладу, окладу за військовим званням, надбавки за вислугу років та щомісячних додаткових видів грошового забезпечення, крім винагород з урахуванням зміни вислуги років та норм грошового забезпечення, які військовослужбовець отримував за останньою займаною штатною посадою), розрахованого із застосуванням розрахункової величини при розрахунку посадового окладу та окладу за військовим званням прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року;

стягнення з ІНФОРМАЦІЯ_1 на користь ОСОБА_1 недоотриману частину грошової компенсації за невикористані дні щорічної основної відпустки у розмірі 10 609,79 грн.;

стягнення з ІНФОРМАЦІЯ_1 на користь ОСОБА_1 недоотриманої частини грошової компенсації за невикористані дні додаткової оплачуваної відпустки, передбаченої законодавством для учасників бойових дій у розмірі 26 212,41 грн.;

стягнення з ІНФОРМАЦІЯ_1 на користь ОСОБА_1 недоотриману частину одноразової грошової допомоги у разі звільнення з військової служби у розмірі 15 727,45 грн., -

ВСТАНОВИВ:

Позивач звернувся до суду з вищевказаним позовом.

Відповідно до положень статті 171 Кодексу адміністративного судочинства України (надалі КАС України), суддя після одержання позовної заяви з`ясовує чи подана позовна заява особою, яка має адміністративну процесуальну дієздатність, має представник належні повноваження (якщо позовну заяву подано представником), відповідає позовна заява вимогам, встановленим статями 160, 161, 172 цього Кодексу, належить позовну заяву розглядати за правилами адміністративного судочинства і чи подано позовну заяву з дотриманням правил підсудності, позов подано у строк, установлений законом (якщо адміністративний позов подано з пропущенням встановленого законом строку звернення до суду, то чи достатньо підстав для визнання причин пропуску строку звернення до суду поважними), чи немає інших підстав для повернення позовної заяви, залишення її без розгляду або відмови у відкритті провадження в адміністративній справі, встановлених цим Кодексом.

Дослідивши позовну заяву та додані до неї документи, суд зазначає наступне.

Позовну заяву підписано ОСОБА_2 .

Відповідно до положень статті 44 КАС України документи (в тому числі процесуальні документи, письмові та електронні докази тощо) можуть подаватися до суду, а процесуальні дії вчинятися учасниками справи в електронній формі з використанням Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи, за винятком випадків, визначених цим Кодексом.

Процесуальні документи в електронній формі мають подаватися учасниками справи до суду з використанням Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи шляхом заповнення форм процесуальних документів відповідно до Положення про Єдину судову інформаційно-телекомунікаційну систему.

Якщо документи подаються учасниками справи до суду або надсилаються іншим учасникам справи в електронній формі, такі документи скріпляються електронним цифровим підписом учасника справи (його представника). Якщо документи подаються учасниками справи до суду або надсилаються іншим учасникам справи в паперовій формі, такі документи скріплюються власноручним підписом учасника справи (його представника).

Отже надсилання процесуальних документів в електронному вигляді передбачає використання сервісу Електронний суд, розміщеному за посиланням https://cabinet.court.gov.ua/login, відповідно з попередньою реєстрацією офіційної електронної адреси (Електронного кабінету) та з обов`язковим використанням власного електронного підпису.

Таким чином, альтернативою звернення учасників справи до суду із позовними заявами, скаргами та іншими визначеними законом процесуальними документами, оформленими в паперовій формі та підписаними безпосередньо учасником справи або його представником, безумовно є звернення з процесуальними документами в електронній формі з обов`язковим їх скріпленням власним електронним підписом учасника справи через Електронний кабінет.

Частинами першою, третьою статті 55 КАС України встановлено, що сторона, третя особа в адміністративній справі, а також особа, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах іншої особи, може брати участь у судовому процесі особисто (самопредставництво) та (або) через представника. Юридична особа незалежно від порядку її створення, суб`єкт владних повноважень, який не є юридичною особою, беруть участь у справі через свого керівника, члена виконавчого органу, іншу особу, уповноважену діяти від її (його) імені відповідно до закону, статуту, положення, трудового договору (контракту) (самопредставництво юридичної особи, суб`єкта владних повноважень), або через представника.

Відповідно до частин першої та другої статті 57 КАС України представником у суді може бути адвокат або законний представник.

У справах незначної складності та в інших випадках, визначених цим Кодексом, представником може бути фізична особа, яка відповідно до частини другої статті 43 цього Кодексу має адміністративну процесуальну дієздатність.

Крім того, 30.09.2016 набули чинності зміни до Конституції в частині правосуддя і нова редакція закону Про судоустрій і статус суддів.

Згідно із статтею 131-2 Конституції України виключно адвокат здійснює представництво іншої особи в суді, а також захист від кримінального обвинувачення. Водночас варто зауважити, що перехідними положеннями врегульовано, що ці положення вступають в силу не одразу, а для їх запровадження вводиться перехідний період тривалістю в 3 роки: з 01.01.2017 виключно адвокати можуть представляти інтереси клієнтів у суді касаційної інстанції (зараз Верховному Суді), з 01.01.2018 - у судах апеляційної інстанції, з 01.01.2019 - у судах першої інстанції.

Також передбачається, що законом можуть бути визначені винятки щодо представництва в суді у трудових спорах, малозначних справах та деяких інших випадках.

Пунктом 1 частини першої статті 59 КАС України встановлено, що повноваження представників сторін та інших учасників справи мають бути підтверджені довіреністю фізичної або юридичної особи.

Згідно з частиною другою статті 59 КАС України довіреність фізичної особи повинна бути посвідчена нотаріально або, у визначених законом випадках, іншою особою.

Згідно з частиною першою статті 237 Цивільного кодексу України (далі ЦК України) представництвом є правовідношення, в якому одна сторона (представник) зобов`язана або має право вчинити правочин від імені другої сторони, яку вона представляє.

Позовну заяву від ОСОБА_1 подано через підсистему Електронний суд ОСОБА_2 .

До позовної заяви додано документ із назвою ДОВІРЕНІСТЬ від 01.11.2025 наступного змісту: Я, ГОНЧАР ОЛЬГА ВАЛЕРІЇВНА (РНОКПП НОМЕР_1 ), уповноважую Біленко Євген Леонідович (РНОКПП НОМЕР_3 ) представляти мої інтереси в судах України (в тому числі в апеляційній та касаційній інстанціях) з усіма правами, які надано законом стороні по справі, в тому числі з правом підписувати, подавати, доповнювати позовні заяви та інші передбачені законом процесуальні документи, а також пред`являти виконавчі документи, видані у формі електронного документа, на примусове виконання до органів державної виконавчої служби (приватних виконавців). Довіреність дійсна до моменту її скасування.

Відповідно до частини першої та абзацу першого і другого частини третьої статті 202 ЦК України правочином є дія особи, спрямована на набуття, зміну або припинення цивільних прав та обов`язків. Одностороннім правочином є дія однієї сторони, яка може бути представлена однією або кількома особами. Односторонній правочин може створювати обов`язки лише для особи, яка його вчинила.

Відповідно до статті 244 ЦК України довіреністю є письмовий документ, що видається однією особою іншій особі для представництва перед третіми особами.

Форма довіреності повинна відповідати формі, в якій відповідно до закону має вчинятися правочин (частина перша статті 245 ЦК України).

У тексті довіреності мають бути зазначені місце і дата її складання (підписання), прізвища, імена, по батькові (повне найменування юридичної особи), місце проживання (місцезнаходження юридичної особи) представника і особи, яку представляють, а в необхідних випадках і посаду, яку вони займають.

Суд зазначає, що долучений до позовної заяви документ із назвою ДОВІРЕНІСТЬ не є належним доказом підтвердження повноважень Біленко Євгена Леонідовича, оскільки такий не є нотаріально посвідченим документом та не містить необхідних реквізитів.

Верховний Суд у постанові від 23.06.2025 у справі №440/555/24 вказав, що порядок надання доступу користувачем його представнику(ам) до матеріалів судових справ через його електронний кабінет в системі Електронний суд, визначений Положенням про АСДС не відміняє порядку підтвердження повноважень на представництво особи в суді, визначений процесуальним законом КАС України.

Таким чином, не надано доказів належного уповноваження Біленко Євгена Леонідовича на вчинення процесуальних дій від імені ОСОБА_1 у розумінні частини другої статті 59 КАС України.

Дана правова позиція викладена у постанові Верховного Суду у складі судді Касаційного адміністративного суду Ж.М. Мельник-Томенко від 09 грудня 2025 року у справі № 580/765/24.

Щодо посилання ОСОБА_2 у позовній заяві на те, що повноваження представника позивача підтверджується довіреністю, створеною в системі Електронного суду відповідно до ч.7 статті 59 КАС України суд зазначає наступне.

Відповідно до частини 7 статті 59 КАС України у разі подання представником заяви по суті справи в електронній формі він може додати до неї довіреність або ордер в електронній формі, на які накладено кваліфікований електронний підпис відповідно до вимог закону та Положення про Єдину судову інформаційно-комунікаційну систему та/або положень, що визначають порядок функціонування її окремих підсистем (модулів).

Дана норма не надає право Біленко Є.Л. на підписання позову від імені позивача без наявності статусу адвоката.

У позовній заяві ОСОБА_2 також, просить суд стягнути з ІНФОРМАЦІЯ_1 на користь ОСОБА_1 компенсації судових, а саме витрат на правову допомогу.

Суд зазначає, що відповідно до частини 2 статті 16 КАС України представництво в суді, як вид правничої допомоги, здійснюється виключно адвокатом (професійна правнича допомога), крім випадків, встановлених законом.

Відповідно до частини 2 статті 57 КАС України у справах незначної складності та в інших випадках, визначених цим Кодексом, представником може бути фізична особа, яка відповідно до частини другої статті 43 цього Кодексу має адміністративну процесуальну дієздатність.

Вирішення питання щодо виду позовного провадження здійснюється судом при відкритті провадження у справі.

Таким чином, суд доходить до висновку, що докази права підпису ОСОБА_2 позовної заяви від імені позивача у доданих до позовної заяви матеріалах відсутні.

Згідно із вимогами п. 3 ч. 4 ст. 169 КАС України позовна заява повертається позивачеві, якщо позов подано особою, яка не має адміністративної процесуальної дієздатності, не підписано або підписано особою, яка не має права її підписувати, або особою, посадове становище якої не вказано.

На підставі наведеного, керуючись статтями 169, 171, 241-243, 248 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

УХВАЛИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 (адреса реєстрації: АДРЕСА_1 , реєстраційний номер облікової картки платника податків НОМЕР_1 ) до ІНФОРМАЦІЯ_1 (адреса реєстрації: АДРЕСА_2 , код ЄДРПОУ НОМЕР_2 ) про визнання протиправною бездіяльності ІНФОРМАЦІЯ_1 щодо нарахування та виплати ОСОБА_1 грошового забезпечення та інших додаткових виплат за період з 18.06.2025 по 08.09.2025 із застосуванням розрахункової величини при розрахунку посадового окладу та окладу за військовим званням прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року; стягнення з ІНФОРМАЦІЯ_1 на користь ОСОБА_1 недоотриманої частини грошового забезпечення та інших додаткових виплат в розмірі 65297,04 грн. за період з 18.06.2025 по 08.09.2025, які мали розраховуватися із застосуванням розрахункової величини при розрахунку посадового окладу та окладу за військовим званням прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року; визнання протиправною бездіяльності ІНФОРМАЦІЯ_1 щодо нарахування та виплати ОСОБА_1 грошової компенсації за невикористані дні щорічної основної відпустки; грошової компенсації за невикористані дні додаткової оплачуваної відпустки, передбаченої законодавством для учасників бойових дій та одноразової грошової допомоги у разі звільнення з військової служби у розрахунку з місячного грошового забезпечення (посадового окладу, окладу за військовим званням, надбавки за вислугу років та щомісячних додаткових видів грошового забезпечення, крім винагород з урахуванням зміни вислуги років та норм грошового забезпечення, які військовослужбовець отримував за останньою займаною штатною посадою), розрахованого із застосуванням розрахункової величини при розрахунку посадового окладу та окладу за військовим званням прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року; стягнення з ІНФОРМАЦІЯ_1 на користь ОСОБА_1 недоотриману частину грошової компенсації за невикористані дні щорічної основної відпустки у розмірі 10 609,79 грн.; стягнення з ІНФОРМАЦІЯ_1 на користь ОСОБА_1 недоотриманої частини грошової компенсації за невикористані дні додаткової оплачуваної відпустки, передбаченої законодавством для учасників бойових дій у розмірі 26 212,41 грн.; стягнення з ІНФОРМАЦІЯ_1 на користь ОСОБА_1 недоотриману частину одноразової грошової допомоги у разі звільнення з військової служби у розмірі 15 727,45 грн. - повернути позивачу.

Роз`яснити позивачу, що повернення позовної заяви не позбавляє права повторного звернення до адміністративного суду в порядку, встановленому законом.

Апеляційна скарга на ухвалу суду подається протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення. Якщо розгляд справи було здійснено в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення. Апеляційна скарга подається до Першого апеляційного адміністративного суду.

Ухвала суду набирає законної сили у строк та в порядку передбаченому статтею 256 Кодексу адміністративного судочинства України.

Суддя О.О. Аканов