Справа № 610/4541/25
Суддя: Феленко Ю. А.
Дата ухвалення: 2025-12-23 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

Справа № 610/4541/25
Провадження № 2-а/610/143/2025
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

23.12.2025 Балаклійський районний суд Харківської області у складі:

головуючого судді Феленка Ю.А.,

за участю секретаря судового засідання Петрової І.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Балаклія Ізюмського району Харківської області в порядку спрощеного позовного провадження адміністративну справу за позовом ОСОБА_1 до ІНФОРМАЦІЯ_1 , третя особа Балаклійський відділ державної виконавчої служби в Ізюмському районі Харківської області Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції, про скасування постанови про накладення адміністративного стягнення,

ВСТАНОВИВ:

Стислий виклад позиції позивача та заперечень відповідача.

21.11.2025 ОСОБА_1 через свого представника адвоката Стрельченка О.В. звернувся до Балаклійського районного суду Харківської області з позовною заявою до ІНФОРМАЦІЯ_1 (далі ІНФОРМАЦІЯ_2 ), у якій просить скасувати постанову від 06.05.2025 № 465/1/п про притягнення його до адміністративної відповідальності за ч. 3 ст. 210 КУпАП, та закрити провадження у справі. Разом з цим, подав клопотання про поновлення пропущеного строку на звернення з цим позовом до суду.

В обґрунтування позовних вимог зазначено, що обставини, викладені в оскаржуваній постанові, не відповідають дійсності, підстави для притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за ч. 3 ст. 210 КУпАП спростовуються даними витягу з реєстру територіальної громади, з якого убачається, що ОСОБА_1 з 14.01.2019 був зареєстрований і постійно проживав за адресою: АДРЕСА_1 , а тому у нього був відсутній обов`язок повідомляти РТЦК про зміну свого місця проживання, оскільки він його не змінював. Відтак в діях ОСОБА_1 відсутній склад адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 210 КУпАП, а тому оскаржувана постанова підлягає скасуванню. Крім того, відповідачем було допущено порушення порядку розгляду справи про адміністративне правопорушення, яке полягало у неповідомленні ОСОБА_1 про дату, час та місце розгляду справи, внаслідок чого справу було розглянуто за його відсутності, чим було порушено, зокрема його право на захист, що є самостійною підставою для скасування постанови (а.с. 2-6).

17.12.2025 представник відповідача через електронний кабінет в системі "Електронний суд" подав відзив на позовну заяву, у якому зазначив, що позовні вимоги ОСОБА_1 не визнає у повному обсязі та просить відмовити у їх задоволенні. На обґрунтування відзиву зазначив, що 02.05.2025 ОСОБА_1 прибув до ІНФОРМАЦІЯ_3 , де після перевірки документів та наявної інформації в ТЦК цього ж дня було виявлено, що він з 22.04.2022 був зареєстрований за адресою: АДРЕСА_2 як внутрішньо переміщена особа, при цьому у встановлений законом семиденний строк з дати взяття його на облік внутрішньо переміщеної особи не став на військовий облік у районному (міському) територіальному центрі комплектування та соціальної підтримки за місцем перебування на обліку внутрішньо переміщеної особи. Своїми діями позивач порушив вимоги абзацу 7 частини 3 статті 22 Закону України "Про мобілізаційну підготовку та мобілізацію", абзацу 4 пункту 1 частини 2 Прикінцевих положень Закону 3633, абзацу 2 частини 10 статті 1 Закону України "Про військовий обов`язок і військову службу", чим вчинив адміністративне правопорушення, передбачене частиною 3 статті 210 КУпАП. У зв`язку з цим 06.05.2025 начальник ІНФОРМАЦІЯ_3 виніс постанову у справі про адміністративне правопорушення № 465/1/п (а.с. 46-47).

Позивач та його представник в судове засідання не з`явилися, про час та місце його проведення були повідомленні належним чином. Представник позивача через канцелярію суду подав заяву про розгляд справи за його відсутності та за відсутності позивача.

Представник відповідача в судове засідання не з`явився, про час та місце його проведення був повідомлений своєчасно та належним чином, через електронний кабінеті в системі "Електронний суд" подав відзив та заяву про розгляд справи за його відсутності.

Представник третьої особи Балаклійського відділу державної виконавчої служби в Ізюмському районі Харківської області Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції, у судове засідання не прибув, про дату, час та місце його проведення був повідомлений належним чином, про причини неявки суду не повідомив, письмових пояснень щодо позовної заяви не подав, заяв та клопотань від нього не надходило.

Згідно з ч. 1 ст. 205 КАС України неявка у судове засідання будь-якого учасника справи, за умови що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті.

Відповідно до ч. 4 ст. 229 КАС України фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось.

Заяви, клопотання, інші процесуальні дії у справі.

Ухвалою суду від 24.11.2025 задоволено заяву позивача про забезпечення позову. Зупинено стягнення на підставі постанови ІНФОРМАЦІЯ_1 № 465/1/п від 06.05.2025, що здійснюється в межах виконавчого провадження № 78550161, відкритого 09.07.2025 державним виконавцем Балаклійського відділу державної виконавчої служби в Ізюмському районі Харківської області Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції Колотило В.Г. (а.с. 30-31).

Ухвалою судді від 01.12.2025 поновлено ОСОБА_1 строк звернення з даним позовом до суду, позовну заяву ОСОБА_1 до ІНФОРМАЦІЯ_3 , третя особа Балаклійський відділ державної виконавчої служби в Ізюмському районі Харківської області Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції, про скасування постанови про накладення адміністративного стягнення було прийнято до розгляду Балаклійським районним судом Харківської області, відкрито провадження та призначено судовий розгляд за правилами спрощеного позовного провадження з викликом сторін з урахуванням вимог ст. 286 КАС України. Витребувано у відповідача належним чином завірені копії матеріалів справи про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 за ч. 3 ст. 210 КУпАП, у якій було винесено постанову № 465/1/п від 06.05.2025, а також копії документів, що містять інформацію щодо відвідування ОСОБА_1 ІНФОРМАЦІЯ_3 у період з 06.05.2025 до 21.11.2025 із зазначенням дати та підстав такого відвідування (а.с. 36-37).

Фактичні обставини, встановлені судом, та зміст спірних правовідносин.

Судом встановлено, що позивач ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 з 14.01.2019 (а.с. 8-10, 12, 38).

За даним довідки № 38 від 10.01.2024 встановлено, що рядовий запасу ОСОБА_1 перебуває на військовому обліку у ІНФОРМАЦІЯ_3 . На підставі абз. 11 ч. 1 ст. 23 ЗУ "Про мобілізаційну підготовку та мобілізацію" має право на відстрочку від призову на військову службу за призовом під час мобілізації (а.с. 13).

02 травня 2025 року діловодом відділення обліку мобілізаційної роботи ІНФОРМАЦІЯ_3 старшим солдатом ОСОБА_2 складено протокол № 465/1 про адміністративне правопорушення за ч. 3 ст. 210 КУпАП стосовно ОСОБА_1 , згідно з яким 06.05.2025 по прибуттю ОСОБА_1 до ІНФОРМАЦІЯ_3 було встановлено, що він не повідомив про зміну місця проживання в семиденний строк ТЦК та СП щодо взяття на військовий облік (а.с. 50).

У вказаному протоколі про адміністративне правопорушення зазначено, що ОСОБА_1 роз`яснені ст. 63 Конституції України, права, передбачені ст. 268 КУпАП та повідомлено про розгляд справи про адміністративне правопорушення у приміщенні ІНФОРМАЦІЯ_3 . При цьому дату та час розгляду справи не вказано. У протокольних поясненнях по суті правопорушення ОСОБА_1 зазначив, що не ознайомився з правилами військового обліку. Протокол містить підпис особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, проте відомості про отримання ОСОБА_1 другого примірнику протоколу, або про відмову від його отримання у протоколі відсутні.

06.05.2025 начальник ІНФОРМАЦІЯ_3 полковник ОСОБА_3 виніс постанову № 465/1/п у справі про адміністративне правопорушення за ч. 3 ст. 210 КУпАП, за якою ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , визнано винним у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 210 КУпАП, та накладено адміністративне стягнення у виді штрафу у сумі 17 000 грн. Постанова набрала законної сили 06.05.2025 (а.с. 18).

Відповідно до вказаної постанови ОСОБА_1 ставиться у вину порушення законодавства про мобілізаційну підготовку та мобілізацію, а саме те, що він, у порушення вимог абз. 1 п. 1 Правил військового обліку призовників та військовозобов`язаних, викладених у додатку 2 до Порядку організації та ведення військового обліку призовників та військовозобов`язаних, затвердженого ПКМУ від 30.12.2022 № 1487, абз. 8, ч. 3, абз. 5 ч. 10 ст. 1 та ч. 3 ст. 37 ЗУ "Про військовий обов`язок і військову службу" не повідомив про зміну місця проживання та в семиденний строк ТЦК та СП щодо взяття на облік з 17.04.2025 та з цього часу перебував у розшуку. Дані про отримання ОСОБА_1 копії постанови або відмови від її отримання у присутності свідків відсутні.

На виконання ухвали суду від 01.12.2025 про витребування завірених копій матеріалів справи про адміністративне правопорушення стосовно ОСОБА_1 , на підставі яких було винесено постанову № 465/1/п від 06.05.2025, ІНФОРМАЦІЯ_2 надано копії документів: витягу із наказу від 15.09.2021 № 238 про призначення підполковника ОСОБА_3 на посаду начальника ІНФОРМАЦІЯ_3 ; протоколу № 465/1 про адміністративне правопорушення за ч. 3 ст. 210 КУпАП, складеного стосовно ОСОБА_1 ; оскаржуваної постанови; інформації з реєстрів щодо місця проживання (перебування), з якої убачається, що з 03.03.2025 ОСОБА_1 був зареєстрований як внутрішньо переміщена особа у м. Златопіль Первомайського району Харківської області, довідки про доставлення 02.05.2025 ОСОБА_1 до ІНФОРМАЦІЯ_3 у зв`язку з порушенням ним військового обліку з 17.04.2025 (а.с. 48-52).

Норми права, які застосував суд.

Відповідно до ч. 1 ст. 9 КАС України розгляд і вирішення справ в адміністративних судах здійснюються на засадах змагальності сторін та свободи в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.

Суд розглядає адміністративні справи не інакше як за позовною заявою, поданою відповідно до цього Кодексу, в межах позовних вимог (ч. 2 ст. 9 КАС України).

Згідно з ч. 2 ст. 73 КАС України предметом доказування є обставини, які підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення.

Частинами 1, 2 ст. 77 КАС України передбачено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Суб`єкт владних повноважень повинен подати суду всі наявні у нього документи та матеріали, які можуть бути використані як докази у справі.

Відповідно до ч. 1 ст. 78 КАС України обставини, які визнаються учасниками справи, не підлягають доказуванню, якщо суд не має обґрунтованого сумніву щодо достовірності цих обставин або добровільності їх визнання. Обставини, які визнаються учасниками справи, зазначаються в заявах по суті справи, поясненнях учасників справи, їх представників.

Частиною 3 статті 288 КУпАП передбачено, що оскарження постанови по справі про адміністративне правопорушення здійснюється у порядку, визначеному КАС України, з особливостями, встановленими КУпАП.

Відповідно до пунктів 1, 3, 8 ч. 2 ст. 2 КАС України, у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія).

Нормами КУпАП регламентовано, що відповідно до вимог ст. 245 КУпАП завданнями провадження в справах про адміністративні правопорушення є: своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом, забезпечення виконання винесеної постанови, а також виявлення причин та умов, що сприяють вчиненню адміністративних правопорушень, запобігання правопорушенням, виховання громадян у дусі додержання законів, зміцнення законності.

Згідно зі ст. 19 Конституції України, правовий порядок в Україні ґрунтується на засадах, відповідно до яких ніхто не може бути примушений робити те, що не передбачено законодавством.

Органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Статтею 210 КУпАП передбачено відповідальність за порушення призовниками, військовозобов`язаними, резервістами правил військового обліку.

Відповідно до ч. 3 ст. 210 КУпАП вчинення дій, передбачених частиною першою цієї статті, в особливий період тягне за собою накладення штрафу від однієї тисячі до однієї тисячі п`ятисот неоподатковуваних мінімумів доходів громадян.

Порядок та підстави притягнення до адміністративної відповідальності регулюються КУпАП.

Згідно із ст. 9 КУпАП адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Статтею 7 КУпАП передбачено, що ніхто не може бути підданий заходу впливу в зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом. Провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності. Застосування уповноваженими на те органами і посадовими особами заходів адміністративного впливу провадиться в межах їх компетенції, у точній відповідності з законом.

Відповідно до ч. 9 ст. 38 КУпАП адміністративне стягнення за вчинення в особливий період правопорушень, передбачених статтями 210, 210-1 цього Кодексу, може бути накладено протягом трьох місяців з дня його виявлення, але не пізніше одного року з дня його вчинення.

Згідно з п. 1 ст. 247 КУпАП обов`язковою умовою притягнення особи до адміністративної відповідальності є наявність події адміністративного правопорушення.

Статтею 251 КУпАП передбачено, що доказами в справі про адміністративне правопорушення, є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, висновком експерта, речовими доказами, показаннями технічних приладів та технічних засобів, що мають функції фото- і кінозйомки, відеозапису, у тому числі тими, що використовуються особою, яка притягається до адміністративної відповідальності, або свідками, а також працюючими в автоматичному режимі, чи засобів фото- і кінозйомки, відеозапису, у тому числі тими, що використовуються особою, яка притягається до адміністративної відповідальності, або свідками, а також працюючими в автоматичному режимі, які використовуються при нагляді за виконанням правил, норм і стандартів, що стосуються забезпечення безпеки дорожнього руху, протоколом про вилучення речей і документів, а також іншими документами.

Згідно ст. 252 КУпАП орган (посадова особа) оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю.

Відповідно до ст. 280 КУпАП орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, чи є підстави для передачі матеріалів про адміністративне правопорушення на розгляд громадської організації, трудового колективу, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Як визначено ст. 235 КУпАП територіальні центри комплектування та соціальної підтримки розглядають справи про такі адміністративні правопорушення: про порушення призовниками, військовозобов`язаними, резервістами правил військового обліку, про порушення законодавства про оборону, мобілізаційну підготовку та мобілізацію, про зіпсуття військово-облікових документів чи втрату їх з необережності (статті 210, 210-1, 211 (крім правопорушень, вчинених військовозобов`язаними чи резервістами, які перебувають у запасі Служби безпеки України або Служби зовнішньої розвідки України).

Від імені територіальних центрів комплектування та соціальної підтримки розглядати справи про адміністративні правопорушення і накладати адміністративні стягнення мають право керівники територіальних центрів комплектування та соціальної підтримки.

Відповідно до ст. 283 КпАП України, розглянувши справу про адміністративне правопорушення, орган (посадова особа) виносить постанову по справі.

Відповідно до ст. 280 КУпАП орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, чи є підстави для передачі матеріалів про адміністративне правопорушення на розгляд громадської організації, трудового колективу, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Відповідно до положень КУпАП вищевказані обставини встановлюються на підставі доказів.

Згідно зі ст. 8 КУпАП особа, яка вчинила адміністративне правопорушення, підлягає відповідальності на підставі закону, що діє під час і за місцем вчинення правопорушення. Закони, які пом`якшують або скасовують відповідальність за адміністративні правопорушення, мають зворотну силу, тобто поширюються і на правопорушення, вчинені до видання цих законів. Закони, які встановлюють або посилюють відповідальність за адміністративні правопорушення, зворотної сили не мають. Провадження в справах про адміністративні правопорушення ведеться на підставі закону, що діє під час і за місцем розгляду справи про правопорушення.

Згідно з частинами 1, 2 ст. 283 КУпАП України, розглянувши справу про адміністративне правопорушення, орган (посадова особа) виносить постанову по справі.

Постанова повинна містити: найменування органу (посадової особи), який виніс постанову, дату розгляду справи; відомості про особу, щодо якої розглядається справа; опис обставин, установлених при розгляді справи; зазначення нормативного акта, який передбачає відповідальність за дане адміністративне правопорушення; прийняте по справі рішення.

Водночас, відповідно до ч. 5 ст. 283 КУпАП постанова по справі про адміністративне правопорушення, передбачене статтями 210 і 210-1 цього Кодексу, у випадках, якщо особа не оспорює допущене порушення та згодна на притягнення її до адміністративної відповідальності за її відсутності, крім даних, визначених частиною другою цієї статті, повинна містити також відомості про дату, спосіб надходження та зміст заяви від особи, яка притягається до адміністративної відповідальності. Крім того, у постанові про накладення адміністративного стягнення мають міститися інформація про порядок виконання адміністративного стягнення, у тому числі реквізити для сплати штрафу, та відомості про те, що постанова вважатиметься виконаною у разі сплати протягом десяти календарних днів з дня набрання такою постановою законної сили не менше ніж 50 відсотків розміру штрафу.

Частиною 1 ст. 268 КУпАП передбачено, що особа, яка притягається до адміністративної відповідальності має право: знайомитися з матеріалами справи, давати пояснення, подавати докази, заявляти клопотання; при розгляді справи користуватися юридичною допомогою адвоката, іншого фахівця у галузі права, який за законом має право на надання правової допомоги особисто чи за дорученням юридичної особи, виступати рідною мовою і користуватися послугами перекладача, якщо не володіє мовою, якою ведеться провадження; оскаржити постанову по справі. Справа про адміністративне правопорушення розглядається в присутності особи, яка притягається до адміністративної відповідальності. Під час відсутності цієї особи справу може бути розглянуто лише у випадках, коли є дані про своєчасне її сповіщення про місце і час розгляду справи і якщо від неї не надійшло клопотання про відкладення розгляду справи.

Відповідно до статті 278 КУпАП, орган (посадова особа) при підготовці до розгляду справи про адміністративне правопорушення вирішує такі питання:

1) чи належить до його компетенції розгляд даної справи;

2) чи правильно складено протокол та інші матеріали справи про адміністративне правопорушення;

3) чи сповіщено осіб, які беруть участь у розгляді справи, про час і місце її розгляду;

4) чи витребувано необхідні додаткові матеріали;

5) чи підлягають задоволенню клопотання особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілого, їх законних представників і адвоката.

Мотиви суду.

Як було зазначено вище, позивачу ОСОБА_1 ставиться у вину порушення вимог абз. 1 п. 1 Правил військового обліку призовників та військовозобов`язаних, які є додатком 2 до Порядку організації та ведення військового обліку призовників та військовозобов`язаних, затвердженого ПКМУ від 30.12.2022 № 1487, абз. 8, ч. 3, абз. 5 ч. 10 ст. 1 та ч. 3 ст. 37 ЗУ "Про військовий обов`язок і військову службу", а саме те, що він не повідомив РТЦК та СП в семиденний строк після прибуття до нового місця проживання, чим порушив правила військового обліку.

Частиною 3 ст. 210 КУпАП України встановлено адміністративну відповідальність за порушення призовниками, військовозобов`язаними, резервістами правил військового обліку в особливий період.

Відповідно до ст. 1 Закону України "Про оборону України" особливий період період, що настає з моменту оголошення рішення про мобілізацію (крім цільової) або доведення його до виконавців стосовно прихованої мобілізації чи з моменту введення воєнного стану в Україні або в окремих її місцевостях та охоплює час мобілізації, воєнний час і частково відбудовний період після закінчення воєнних дій.

В абз. 1 п. 1 ч. 1 Правил військового обліку призовників та військовозобов`язаних, які є додатком № 2 до Порядку організації та ведення військового обліку призовників та військовозобов`язаних, затвердженого ПКМУ від 30.12.2022 № 1487, порушення якого ставиться у вину позивачу, зазначається, що призовники, військовозобов`язані та резервісти повинні перебувати на військовому обліку за задекларованим (зареєстрованим) місцем проживання у відповідних районних (міських) територіальних центрах комплектування та соціальної підтримки (військовозобов`язані СБУ у Центральному управлінні або регіональних органах СБУ (далі - органи СБУ), військовозобов`язані розвідувальних органів у відповідному підрозділі розвідувального органу). Крім того, призовники, військовозобов`язані та резервісти, які проживають в селах та селищах, а також у містах, де відсутні відповідні районні (міські) територіальні центри комплектування та соціальної підтримки, повинні перебувати на персонально-первинному військовому обліку у відповідних виконавчих органах сільських, селищних, міських рад.

Згідно з абз. 8 ч. 3 ст. 1, абз. 5 ч. 10 ст. 1 ЗУ "Про військовий обов`язок та військову службу" військовий обов`язок включає дотримання правил військового обліку, виконувати правила військового обліку, встановлені законодавством.

Частиною 3 статті 37 ЗУ "Про військовий обов`язок та військову службу" призовники, військовозобов`язані та резервісти після прибуття до нового місця проживання зобов`язані в семиденний строк стати на військовий облік.

Тобто, ОСОБА_1 після прибуття до нового місця проживання в м. Златопіль повинен був у семиденний строк стати на військовий облік у відповідному ІНФОРМАЦІЯ_2 .

Судом встановлено, що ОСОБА_1 перебуває на обліку у ІНФОРМАЦІЯ_5 , з 14.01.2019 зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 .

З наданої відповідачем інформації з державних реєстрів убачається, що ОСОБА_1 з 31.03.2025 був зареєстрований як внутрішньо переміщена особа в м. Златопіль Харківської області, проте всупереч зазначеним вище вимогам закону не став там у семиденний строк на військовий облік у відповідному ІНФОРМАЦІЯ_2 .

Тобто ОСОБА_1 у визначені законом строки після прибуття до нового місця проживання на військовий облік не став. Відтак обов`язок з приводу дотримання правил військового обліку, який визначений ЗУ "Про військовий обов`язок та військову службу", позивачем виконано не було.

Тобто у суду є підстави вважати, що позивачем було порушено правила військового обліку щодо постановлення на облік у відповідному ІНФОРМАЦІЯ_2 після прибуття до нового місця проживання.

За таких обставин, суд не приймає доводи позивача та його представника щодо відсутності в діях ОСОБА_1 складу адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 210 КУпАП.

Разом із цим, суд зазначає, що справу про притягнення особи до адміністративної відповідальності може бути розглянуто лише у випадках, коли є дані про своєчасне сповіщення такої особи про місце і час розгляду справи щодо неї.

Закріплюючи процесуальні гарантії прав особи, що притягається до адміністративної відповідальності, у тому числі й на участь у розгляді її справи, положення КУпАП містять й певні застереження, націлені на забезпечення належної реалізації компетентними органами (особами) наданих їм повноважень, зокрема передбачені щодо розгляду справи про адміністративне правопорушення за відсутності особи, яка притягується до адміністративної відповідальності, лише у випадку наявності даних, що підтверджують належне повідомлення такої особи про місце і час розгляду справи.

При цьому, обов`язок повідомляти особу про місце і час розгляду справи вважається виконаним, якщо особа, яка притягується до відповідальності, знає (поінформована) про час та місце розгляду справи. Обов`язок доказування цієї обставини несе уповноважена посадова особа. Повідомлення має на меті забезпечення участі особи у розгляді уповноваженим державним органом справи про адміністративне правопорушення.

Особі, до якої застосовується адміністративна санкція, повинно бути забезпечено право завчасно знати про час та місце розгляду справи. Це право є гарантією реалізації інших прав на участь в розгляді справи про адміністративне правопорушення, висловлення заперечень, надання доказів, захист тощо.

Законодавство покладає обов`язок щодо своєчасного повідомлення особи про час та місце розгляду справи на уповноважену посадову особу. Зміст цього обов`язку не вичерпується надсиланням тексту відповідного повідомлення, оскільки саме лише надсилання, без отримання, не свідчить про поінформованість особи про час та місце розгляду справи, а отже робить це право недієвим.

Із матеріалів справи убачається, що у протоколі № 465/1 про адміністративне правопорушення від 02.05.2025 за ч. 3 ст. 210 КУпАП, складеного стосовно ОСОБА_1 не зазначено час розгляду справи про адміністративне правопорушення.

Відомості про отримання ОСОБА_1 другого примірника оскаржуваної постанови або відмову від її отримання у присутності свідків відсутні.

Отже, судом встановлено, що в матеріалах справи відсутні докази належного повідомлення позивача про час та місце розгляду справи про адміністративне правопорушення.

Враховуючи вищенаведене, суд дійшов висновку, що ІНФОРМАЦІЯ_6 не забезпечив дотримання порядку притягнення особи до відповідальності та дотримання прав особи, яка притягується до відповідальності, у тому числі, права на захист, що у свою чергу позбавило позивача права на участь в розгляді справи про адміністративне правопорушення, зокрема, висловлення заперечень, надання доказів тощо.

Згідно зі ст. 242 КАС України рішення суду повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права при дотриманні норм процесуального права. Обґрунтованим є рішення, ухвалене судом на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин в адміністративній справі, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні, з наданням оцінки всім аргументам учасників справи.

Відповідно до ст. 62 Конституції України обвинувачення не може ґрунтуватись на доказах, одержаних незаконним шляхом, а також на припущеннях. Усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачаться на її користь.

Отже, в адміністративних справах щодо оскарження рішень та дій суб`єкта владних повноважень встановлена презумпція його вини. Така презумпція вини покладає на суб`єкта владних повноважень обов`язок аргументовано, посилаючись на докази, довести правомірність свого рішення та спростувати твердження позивача про порушення його прав, свобод чи інтересів. Недоведена вина прирівнюється до невинуватості особи у вчиненні адміністративного правопорушення.

За таких обставин суд дійшов висновку, що ІНФОРМАЦІЯ_2 не дотримано порядку притягнення особи до відповідальності та прав особи, яка притягається до відповідальності.

Відтак недотримання порядку притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності є безумовною підставою для скасування оскаржуваної постанови.

Відповідно до ст. 286 КАС України за наслідками розгляду справи з приводу рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень у справах у справі про адміністративне правопорушення місцевий загальний суд як адміністративний має право: 1) залишити рішення суб`єкта владних повноважень без змін, а позовну заяву без задоволення; 2) скасувати рішення суб`єкта владних повноважень і надіслати справу на новий розгляд до компетентного органу (посадової особи); 3) скасувати рішення суб`єкта владних повноважень і закрити справу про адміністративне правопорушення; 4) змінити захід стягнення в межах, передбачених нормативним актом про відповідальність за адміністративне правопорушення, з тим, однак, щоб стягнення не було посилено.

З урахуванням викладених обставин, враховуючи недотримання порядку притягнення до адміністративної відповідальності, суд дійшов висновку, що оскаржувана постанова № 465/1/п від 06 травня 2025 року у справі про адміністративне правопорушення за ч. 3 ст. 210 КУпАП підлягає скасуванню із закриттям справи про адміністративне правопорушення.

Розподіл судових витрат.

При задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа (ч. 1 ст. 139 КАС України).

Таким чином, у встановленому ч. 1 ст. 139 КАС України порядку відшкодуванню підлягають витрати зі сплати судового збору в розмірі 1 211,20 грн.

Враховуючи викладене, керуючись статтями 2, 5, 9, 19, 20, 132, 134, 139, 143, 159, 160, 241-246, 286 КАС України, -

УХВАЛИВ:

Позов ОСОБА_1 до ІНФОРМАЦІЯ_1 , третя особа Балаклійський відділ державної виконавчої служби в Ізюмському районі Харківської області Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції, про скасування постанови про накладення адміністративного стягнення задовольнити.

Постанову начальника ІНФОРМАЦІЯ_7 ОСОБА_3 від 06 травня 2025 року № 465/1/п у справі про адміністративне правопорушення за ч. 3 ст. 210 КУпАП про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за ч. 3 ст. 210 КУпАП та накладення на нього адміністративного стягнення у виді штрафу в розмірі 17 000,00 грн скасувати.

Справу про адміністративне правопорушення за ч. 3 ст. 210 КУпАП відносно ОСОБА_1 закрити.

Стягнути з ІНФОРМАЦІЯ_1 за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень на користь ОСОБА_1 понесені витрати по сплаті судового збору у розмірі 1 211 (одна тисяча двісті одинадцять) гривень 20 копійок.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Рішення може бути оскаржено в апеляційному порядку безпосередньо до Другого апеляційного адміністративного суду протягом десяти днів з дня його проголошення.

Позивач: ОСОБА_4 , зареєстроване місце проживання: АДРЕСА_3 , реєстраційний номер облікової картки платника податків НОМЕР_1 .

Відповідач: ІНФОРМАЦІЯ_6 , місцезнаходження: АДРЕСА_4 , код ЄДРПОУ НОМЕР_2 .

Третя особа: Балаклійський відділ державної виконавчої служби в Ізюмському районі Харківської області Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції, місцезнаходження: 64207, Харківська область, Ізюмський район, м. Балаклія, пл. Якова Чернігівця, буд. 1, .

СуддяЮ.А. Феленко