Справа № 600/974/25-а
Суддя: Лелюк Олександр Петрович
Дата ухвалення: 2025-12-23 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ЧЕРНІВЕЦЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

23 грудня 2025 р. м. Чернівці Справа № 600/974/25-а

Чернівецький окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Лелюка О.П., розглянувши за правилами спрощеного позовного провадження в порядку письмового провадження адміністративну справу за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Страйп Україна» до Чернівецької митниці Державної митної служби України про визнання протиправними та скасування рішень,

У С Т А Н О В И В:

Товариство з обмеженою відповідальністю «Страйп Україна» звернулося до суду з позовом до Чернівецької митниці Державної митної служби України про визнання протиправними та скасування рішень.

Позивач просить суд:

- визнати протиправним та скасувати рішення Чернівецької митниці державної митної служби України щодо класифікації товарів №24UA4-КТ від 24 вересня 2024 року;

- визнати протиправною та скасувати картку відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення №UA408020/2024/001474.

В обґрунтування протиправності оскаржуваних рішень позивач посилався на те, що класифікування товарів за кодами Української класифікації товарів зовнішньоекономічної діяльності (УКТ ЗЕД) може здійснювати лише декларант, тобто особа, яка подає митну декларацію. Водночас митний орган може здійснювати лише контроль за класифікацією товарів, а визначення іншого коду задекларованого товару реалізовується митним органом виключно у разі виявлення порушення правил класифікації товару з боку декларанта. На думку позивача, ним правомірно та у відповідності до встановлених правил та вимог у митній декларації від 16 серпня 2024 року №24UA28U7 задекларовано імпортований товар за кодом товару УКТ ЗЕД , однак відповідач в оскаржуваному рішенні протиправно відніс задекларований позивачем товар до іншого коду УКТ ЗЕД Пластівці, пластини, гранули або порошок). Разом з цим, як вважає позивач, віднесення товару до товарної позиції 3401 є безпідставним, адже задекларований ним товар взагалі не відповідає опису названої вище товарної позиції. Крім цього, відносячи імпортований товар саме до коду УКТ ЗЕД , відповідач в оскаржуваному рішенні №24UA4-КТ від 24 вересня 2024 року не навів належних обґрунтувань стосовно того, яким чином ним було визначено, що вказаний товар має властивості «справжнього мила», як про це зазначається у поясненні до товарної позиції 3401. Також позивач посилався на допущення порушень і під час дослідження проб ввезеного товару Спеціалізованою лабораторією з питань експертизи та досліджень Держмитслужби, що може слугувати додатковим свідченням помилковості віднесення ввезеного товару саме до групи товарів з позицією 3401. Крім цього позивач звертав увагу на те, що відповідач усупереч нормам Порядку роботи митних органів при вирішенні питань класифікації товарів, що переміщуються через митний кордон України, затвердженого наказом Міністерства фінансів України від 30 травня 2012 року №650 (у редакції наказу Міністерства фінансів України від 23 грудня 2022 року №455), не надіслав на адресу позивача у паперовій або електронній формі повідомлення про необхідність надання додаткових документів та/або відомостей, які підтверджують задекларований код товару згідно з УКТ ЗЕД. Стосовно вимоги про визнання протиправною та скасування картки відмови в прийнятті митної декларації позивач зазначив про відсутність підстав для її прийняття, визначених частиною шостою статті 54 Митного кодексу України.

Ухвалою суду прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито провадження у справі; вирішено її розглядати в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами; встановлено строки для подання заяв по суті справи; витребувано докази у відповідача.

Відповідач, заперечуючи проти позовних вимог, подав до суду відзив на позовну заяву, в якому вказав, що під час дослідження проб ввезеного позивачем товару було виявлено не стеаринову кислоту, а її похідні (лужну кислоту/сіль/солі жирних кислот). Зазначене відповідає також і маркуванню, виявленому на упаковках (мішках) товару, а також інших документах, поданих разом з митною декларацією (зокрема, рахунках-фактурах (інвойсах). Так, згідно з поданими до митного оформлення документами та фотоматеріалами, виготовленими під час митного огляду, на мішках з товаром зазначено маркування «Sodium stearate sp vegetable», тобто стеарат натрію, що є лужною сіллю жирної кислоти і має хімічну формулу С18H35NaO2. У зв`язку з цим, на думку відповідача, ввезений позивачем товар не може бути класифіковано як чисту стеаринову кислоту за кодом , натомість такий товар має класифіковуватись як похідний стеаринової кислоти лужна сіль жирної кислоти за кодом , що відповідає товарній підкатегорії «інші» у товарній категорії «стеаринова кислота, її солі та складні ефіри». Разом із цим, як було встановлено Спеціалізованою лабораторією з питань експертизи та досліджень Держмитслужби, заявлений позивачем до митного оформлення товар є милом, а тому, зважаючи на порошкову форму лужної солі жирної кислоти (мила), даний товар також підпадає і під класифікацію за кодом в товарній під категорії «пластівці, пластини, гранули або порошок» товарної категорії «мило в інших формах». Відповідно, заявлений позивачем код товару саме « » в жодному разі не є коректним для ввезеного ним товару. Таким чином, дослідивши та проаналізувавши надані позивачем документи на задекларований товар, надавши їм належну оцінку та вивчивши нормативні вимоги, Чернівецькою митницею було прийнято законне рішення щодо класифікації товарів №24UA4-КТ від 24 вересня 2024 року. Крім цього, оскільки оскаржувана картка відмови в митному оформленні є похідною від рішення щодо зміни класифікації товару, яке, на думку митного органу, є законним, то така також не підлягає скасуванню. Просив суд відмовити у задоволенні позову.

У поданій до суду відповіді на відзив представник позивача заперечував щодо доводів відзиву, оскільки ним до розмитнення було заявлено саме той товар, який включається до товарної позиції 2915. На думку позивача, ввезений ним товар не може бути віднесено до товарної позиції 3401, як це було безпідставно зроблено митним органом.

Відповідач подав до суду заперечення, в яких звернув увагу на те, що попри внесення у митну декларацію відомостей про товар, яким, на думку декларанта, є стеаринова кислота жирна кислота, яка використовуються у косметичній промисловості для виробництва мила, фактично про митному оформленні товару за такою митною декларацією митним органом було встановлено факт переміщення позивачем товару, відмінного від того, про який зазначено в декларації. Наголошено, що виявлений по факту за результатами митного огляду та лабораторного дослідження товар має класифікуватися саме як похідник стеаринової кислоти.

Крім цього, сторонами справи були подані письмові пояснення, зміст яких, фактично, аналогічний змісту заявам по суті справи.

Дослідивши наявні матеріали, всебічно та повно з`ясувавши всі обставини справи, об`єктивно оцінивши докази, що мають юридичне значення для вирішення спору по суті, суд дійшов висновку про те, що позовні вимоги не підлягають задоволенню, виходячи з наступного.

Судом встановлено, що 04 червня 2024 року між Товариством з обмеженою відповідальністю «Страйп Україна» (Покупець), керівником якого є ОСОБА_1 , та компанією «Velona Inc» (Продавець) укладено договір/контракт №US/04062024, відповідно до умов якого Продавець зобов`язується виготовити та поставити товар відповідно до рахунків-фактур, які є невід`ємною частиною цього Договору, з гарантованими специфікацією показниками. Покупець зобов`язаний сплатити ціну, вказану в рахунках-фактурах до цього Договору.

Як вбачається з матеріалів справи, на виконання зазначеного вище договору/контракту позивачем подано 16 серпня 2024 року до митного оформлення митну декларацію типу IM40ДЕ №24UA28U7, в якій задекларовано товар: Стеаринова кислота жирна кислота, яка використовується в косметичній промисловості для виробництва мила 21000 кг, 2100 мішків (графа 31 митної декларації), присвоєно код товару згідно з УКТ ЗЕД . Загальна вартість ввезеного для митного оформлення товару становить 7224,00 доларів США. До вказаної митної декларації позивачем було додано товаросупровідні документи (рахунки-фактури (інвойси), автотранспорту накладну, декларації про походження товару, документи, що підтверджують вартість перевезення товару, зовнішньоекономічний контракт та інші документи).

17 серпня 2024 року з метою визначення хімічного складу та характеристик, визначальних для класифікації товарів згідно УКТ ЗЕД, уповноваженими особами Чернівецької митниці здійснено взяття проб (зразків) товару, задекларованого ТОВ «Страйп Україна» в митній декларації типу IM40ДЕ №24UA28U7, про що відповідачем складно акт від 17 серпня 2024 року.

09 вересня 2024 року Чернівецькою митницею повторно здійснено відібрання проб (зразків) товару, про що складено відповідний акт.

Відібрані Чернівецькою митницею проби (зразки) товару, задекларованого в митній декларації типу IM40ДЕ №24UA28U7, були направлені на дослідження до Спеціалізованої лабораторії з питань експертизи та досліджень Держмитслужби.

20 вересня 2024 року Спеціалізованою лабораторією з питань експертизи та досліджень Держмитслужби складено висновок №-0311, в якому вказано, що за результатами проведених досліджень було виявлено, що у складі проби, яка надійшла на дослідження у вигляді порошку білого кольору, виявлено лужну (лужні) сіль/солі жирних кислот С16-С22 (мило), карбонат натрію, інші добавки/домішки.

На підставі зазначеного вище висновку Спеціалізованої лабораторії з питань експертизи та досліджень Держмитслужби №-0311 від 20 вересня 2024 року, а також з урахуванням Української класифікації товарів зовнішньоекономічної діяльності (УКТ ЗЕД), Основних правил інтерпретації класифікації товарів, Пояснень до УКТ ЗЕД та інших підзаконних актів Чернівецькою митницею прийнято рішення №24UA4-КТ від 24 вересня 2024 року, яким код товару за УКТ ЗЕД, ввезеного позивачем згідно з митною декларацією типу IM40ДЕ №24UA28U7, було змінено з « » на « » (графа 33 митної декларації).

Також указаним рішенням внесено зміни і до графи 31 митної декларації ТОВ «Страйп Україна» та вказано відомості про товар наступного змісту: «SODIUM STESRATE SP VEGETABLE FU Y NAPV220025 N.W. 10Kg» у вигляді порошку білого кольору, що містить лужну сіль жирних кислот С16-С22 (мило), карбонат натрію, інші добавки/домішки.

Крім цього, Чернівецькою митницею прийнято 24 вересня 2024 року картку відмови у прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення №UA408020/2024/001474, якою відповідачем відмовлено у митному оформленні товарів, задекларованих позивачем у митній декларації типу IM40ДЕ №24UA28U7 з підстав порушення статей 472, 485 Митного кодексу України.

За таких обставин, не погоджуючись з указаними вище рішеннями Чернівецької митниці, позивач звернувся до суду з цим позовом.

Вирішуючи спір, суд зазначає таке.

Відповідно до статті 19 Конституції України правовий порядок в Україні ґрунтується на засадах, відповідно до яких ніхто не може бути примушений робити те, що не передбачено законодавством.

Органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Отже, суб`єкт владних повноважень зобов`язаний діяти лише на виконання закону, за умов і обставин, визначених ним, вчиняти дії, не виходячи за межі прав та обов`язків, дотримуватися встановленої законом процедури, обирати лише встановлені законодавством України способи правомірної поведінки під час реалізації своїх владних повноважень.

Згідно частини першої та другої статті 2 Кодексу адміністративного судочинства України завданням адміністративного судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.

У справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: 1) на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; 2) з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; 3) обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); 4) безсторонньо (неупереджено); 5) добросовісно; 6) розсудливо; 7) з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; 8) пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); 9) з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; 10) своєчасно, тобто протягом розумного строку.

Статтею 1 Митного кодексу України 13 березня 2012 року №4495-VI (в редакції, чинній нас виникнення спірних правовідносин) визначено, що законодавство України з питань митної справи складається з Конституції України, цього Кодексу, інших законів України, що регулюють питання, зазначені у статті 7 цього Кодексу, з міжнародних договорів України, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, а також з нормативно-правових актів, виданих на основі та на виконання цього Кодексу та інших законодавчих актів. Відносини, пов`язані із справлянням митних платежів, регулюються цим Кодексом, Податковим кодексом України та іншими законами України з питань оподаткування. Якщо міжнародним договором України, згода на обов`язковість якого надана Верховною Радою України, встановлено інші правила, ніж ті, що передбачені цим Кодексом та іншими законами України, застосовуються правила міжнародного договору України.

При здійсненні митного контролю та митного оформлення товарів, транспортних засобів комерційного призначення, що переміщуються через митний кордон України, застосовуються виключно норми законів України та інших нормативно-правових актів з питань митної справи, чинні на день прийняття митної декларації митним органом України (частина перша статті 3 Митного кодексу України).

Загальні положення щодо митного оформлення та декларування визначені Главами 39, 40 Розділу VIII Митного кодексу України.

Так, відповідно до частини першої статті 246 Митного кодексу України метою митного оформлення є забезпечення дотримання встановленого законодавством України порядку переміщення товарів, транспортних засобів комерційного призначення через митний кордон України, а також забезпечення статистичного обліку ввезення на митну територію України, вивезення за її межі і транзиту через її територію товарів.

Митне оформлення товарів, транспортних засобів комерційного призначення здійснюється в будь-якому митному органі з пред`явленням їх цьому органу, якщо інше не передбачено цим Кодексом (абзац перший частини третьої статті 247 Митного кодексу України).

Згідно з частиною першою статті 248 Митного кодексу України митне оформлення розпочинається з моменту подання митному органу декларантом або уповноваженою ним особою митної декларації або документа, який відповідно до законодавства її замінює, та документів, необхідних для митного оформлення, а в разі електронного декларування - з моменту отримання митним органом від декларанта або уповноваженої ним особи електронної митної декларації або електронного документа, який відповідно до законодавства замінює митну декларацію.

Відповідно до частини першої статті 257 Митного кодексу України декларування здійснюється шляхом заявлення за встановленою формою (письмовою, усною, шляхом вчинення дій) точних відомостей про товари, мету їх переміщення через митний кордон України, а також відомостей, необхідних для здійснення їх митного контролю та митного оформлення. При застосуванні письмової форми декларування можуть використовуватися як електронні документи, так і документи на паперовому носії або їх електронні (скановані) копії, на які накладено електронний підпис декларанта або уповноваженої ним особи.

Згідно з частиною шостою статті 257 Митного кодексу України умови та порядок декларування, перелік відомостей, необхідних для здійснення митного контролю та митного оформлення, визначаються цим Кодексом та міжнародними договорами України, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України. Положення про митні декларації та форми цих декларацій затверджуються Кабінетом Міністрів України, а порядок заповнення таких декларацій та інших документів, що застосовуються під час митного оформлення товарів, транспортних засобів комерційного призначення, - центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну фінансову політику.

Підпунктом «г» пункту 5 частини восьмої статті 257 Митного кодексу України передбачено, що митне оформлення товарів, транспортних засобів комерційного призначення здійснюється митними органами на підставі митної декларації, до якої декларантом залежно від митних формальностей, установлених цим Кодексом для митних режимів, та заявленої мети переміщення вносяться такі відомості, у тому числі у вигляді кодів, зокрема, відомості про товари код товару згідно з УКТ ЗЕД.

Положення щодо ведення Української класифікації товарів зовнішньоекономічної діяльності, її структури та класифікації товарів визначені Главою 11 Розділу IV Митного кодексу України.

Так, відповідно до частини першої статті 67 Митного кодексу України Українська класифікація товарів зовнішньоекономічної діяльності (УКТ ЗЕД) складається на основі Гармонізованої системи опису та кодування товарів та затверджується законом про Митний тариф України.

Статтею 1 Закону України «Про Митний тариф України» від 19 жовтня 2022 року №2697-IX, яким набрав чинності 01 січня 2023 року, встановлено Митний тариф України (групи 01-49; групи 50-97) та визначено, що митний тариф України є невід`ємною частиною цього Закону та містить перелік ставок загальнодержавного податку - ввізного мита на товари, що ввозяться на митну територію України і систематизовані згідно з Українською класифікацією товарів зовнішньоекономічної діяльності (УКТ ЗЕД), складеною на основі Гармонізованої системи опису та кодування товарів.

Згідно з частинами другою та третьою статті 67 Митного кодексу України в УКТ ЗЕД товари систематизовано за розділами, групами, товарними позиціями, товарними підпозиціями, найменування і цифрові коди яких уніфіковано з Гармонізованою системою опису та кодування товарів. Для докладнішої товарної класифікації використовується сьомий, восьмий, дев`ятий та десятий знаки цифрового коду.

Структура десятизнакового цифрового кодового позначення товарів в УКТ ЗЕД включає код групи (перші два знаки), товарної позиції (перші чотири знаки), товарної підпозиції (перші шість знаків), товарної категорії (перші вісім знаків), товарної підкатегорії (десять знаків) (частина четверта статті 67 Митного кодексу України).

Відповідно до частини першої статті 68 Митного кодексу України ведення УКТ ЗЕД здійснює центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну митну політику, в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.

Ведення УКТ ЗЕД передбачає, зокрема, відстеження та облік змін і доповнень до Гармонізованої системи опису та кодування товарів, пояснень та інших рішень щодо її тлумачення, що приймаються Всесвітньою митною організацією; забезпечення однакового застосування всіма митними органами правил класифікації товарів; прийняття рішень щодо класифікації та кодування товарів в УКТ ЗЕД у складних випадках (підпункти 1, 4, 5 частини другої статті 68 Митного кодексу України).

Згідно з частинами першою-сьомою статті 69 Митного кодексу України товари при їх декларуванні підлягають класифікації, тобто у відношенні товарів визначаються коди відповідно до класифікаційних групувань, зазначених в УКТ ЗЕД.

Митні органи здійснюють контроль правильності класифікації товарів, поданих до митного оформлення, згідно з УКТ ЗЕД.

На вимогу посадової особи митного органу декларант або уповноважена ним особа зобов`язані надати усі наявні відомості, необхідні для підтвердження заявлених ними кодів товарів, поданих до митного оформлення, а також зразки таких товарів та/або техніко-технологічну документацію на них.

У разі виявлення під час митного оформлення товарів або після нього порушення правил класифікації товарів митний орган має право самостійно класифікувати такі товари.

Для цілей класифікації товарів під складним випадком класифікації товару розуміється випадок, коли у процесі контролю правильності заявленого декларантом або уповноваженою ним особою коду товару виникають суперечності щодо тлумачення положень УКТ ЗЕД, вирішення яких потребує додаткової інформації, спеціальних знань, проведення досліджень тощо.

Для цілей класифікації товарів під товарами з ідентичними характеристиками розуміються товари, які мають однакові характерні для них ознаки (фізичні характеристики, хімічний склад, призначення та порядок застосування тощо) і відмінності між цими товарами не впливають на характеристики, визначальні для класифікації таких товарів за одним класифікаційним кодом згідно з УКТ ЗЕД.

Штрафи та інші санкції за несплату митних платежів та за інші порушення, виявлені у зв`язку з неправильною класифікацією товарів, застосовуються митними органами виключно у разі, якщо прийняте митним органом рішення про класифікацію цих товарів у складному випадку було прийнято на підставі поданих заявником недостовірних документів, наданої ним недостовірної інформації та/або внаслідок ненадання заявником всієї наявної у нього інформації, необхідної для прийняття зазначеного рішення, що суттєво вплинуло на характер цього рішення.

Рішення митних органів щодо класифікації товарів для митних цілей є обов`язковими. Такі рішення оприлюднюються у встановленому законодавством порядку. У разі незгоди з рішенням митного органу щодо класифікації товару декларант або уповноважена ним особа має право оскаржити це рішення відповідно до глави 4 цього Кодексу.

З наведених норм вбачається, що класифікацію товарів за УКТ ЗЕД здійснює декларант (особа, яка подає митну декларацію), а митний орган здійснює контроль за такою класифікацією та може самостійно визначити код задекларованого товару лише в тому разі, коли виявить порушення правил класифікації з боку декларанта. Повноваження митного органу щодо самостійного визначення коду товару не є дискреційними та обумовлені виключно наявністю порушення правил класифікації з боку декларанта.

Наведене узгоджується з правовою позицією Верховного Суду, викладеною у постановах від 20 червня 2019 року (справа №826/7208/16), 11 листопада 2019 (справа №260/202/19), від 07 липня 2023 року (справа №804/45/17).

Процедуру ведення Української класифікації товарів зовнішньоекономічної діяльності (УКТЗЕД) визначено Порядком ведення Української класифікації товарів зовнішньоекономічної діяльності (УКТЗЕД), затвердженим постановою Кабінету Міністрів України від 21 травня 2012 року №428 (далі Порядок №428).

Пунктами 2-4 Порядку №428 встановлено, що УКТЗЕД є товарною номенклатурою Митного тарифу України, затвердженого Законом України Про Митний тариф України, що використовується для цілей тарифного та інших видів регулювання зовнішньоекономічної діяльності, ведення статистики зовнішньої торгівлі та здійснення митного оформлення товарів. УКТЗЕД складається на основі Гармонізованої системи опису та кодування товарів Всесвітньої митної організації (далі - Гармонізована система) з урахуванням Комбінованої номенклатури Європейського Союзу (далі - Комбінована номенклатура). Функції з ведення УКТЗЕД здійснюються Держмитслужбою.

Як зазначалось вище, статтею 1 Закону України «Про Митний тариф України» від 19 жовтня 2022 року №2697-IX (далі - Закон №2697-IX), яким набрав чинності 01 січня 2023 року, встановлено Митний тариф України (групи 01-49; групи 50-97).

Так, у Додатку до Закону №2697-IX визначені Основні правила інтерпретації УКТ ЗЕД, згідно з якими класифікація товарів в УКТ ЗЕД здійснюється за такими правилами:

1. Назви розділів, груп і підгруп наводяться лише для зручності користування УКТ ЗЕД; для юридичних цілей класифікація товарів в УКТ ЗЕД здійснюється виходячи з назв товарних позицій і відповідних приміток до розділів чи груп і, якщо цими назвами не передбачено іншого, відповідно до таких правил:

2. (a) будь-яке посилання в назві товарної позиції на будь-який виріб стосується також некомплектного чи незавершеного виробу за умови, що він має основну властивість комплектного чи завершеного виробу. Це правило стосується також комплектного чи завершеного виробу (або такого, що класифікується як комплектний чи завершений згідно з цим правилом), незібраного чи розібраного;

(b) будь-яке посилання в назві товарної позиції на будь-який матеріал чи речовину стосується також сумішей або сполук цього матеріалу чи речовини з іншими матеріалами чи речовинами. Будь-яке посилання на товар з певного матеріалу чи речовини розглядається як посилання на товар, що повністю або частково складається з цього матеріалу чи речовини. Класифікація товару, що складається більше ніж з одного матеріалу чи речовини, здійснюється відповідно до вимог правила 3.

3. У разі якщо згідно з правилом 2 (b) або з будь-яких інших причин товар на перший погляд (prіma facіe) можна віднести до двох чи більше товарних позицій, його класифікація здійснюється таким чином:

(a) перевага надається тій товарній позиції, в якій товар описується конкретніше порівняно з товарними позиціями, де подається більш загальний його опис. Проте в разі коли кожна з двох або більше товарних позицій стосується лише частини матеріалів чи речовин, що входять до складу суміші чи багатокомпонентного товару, або лише частини товарів, що надходять у продаж у наборі для роздрібної торгівлі, такі товарні позиції вважаються рівнозначними щодо цього товару, навіть якщо в одній з них подається повніший або точніший опис цього товару;

(b) суміші, багатокомпонентні товари, які складаються з різних матеріалів або вироблені з різних компонентів, товари, що надходять у продаж у наборах для роздрібної торгівлі, класифікація яких не може здійснюватися згідно з правилом 3 (a), повинні класифікуватися за тим матеріалом чи компонентом, який визначає основні властивості цих товарів, за умови що цей критерій можна застосувати;

(c) товар, класифікацію якого не можна здійснити відповідно до правила 3 (a) або 3 (b), повинен класифікуватися в товарній позиції з найбільшим порядковим номером серед номерів товарних позицій, що розглядаються.

4. Товар, який не може бути класифікований згідно з вищезазначеними правилами, класифікується в товарній позиції, яка відповідає товарам, що найбільше подібні до тих, що розглядаються.

5. На додаток до наведеного до зазначених нижче товарів застосовуються такі правила:

(a) футляри для фотоапаратів, музичних інструментів, зброї, креслярського приладдя, прикрас та подібні вироби, які мають спеціальну форму і призначені для зберігання відповідних виробів або набору виробів, придатні для тривалого використання разом з виробами, для яких вони призначені, класифікуються разом з упакованими в них виробами. Це правило не поширюється на тару (упаковку), що становить разом з виробом одне ціле і надає останньому істотно іншої властивості;

(b) відповідно до правила 5 (a) тару (упаковку) разом з товарами, які в ній містяться, слід класифікувати разом із цими товарами, якщо вона належить до такого типу тари (упаковки), яка зазвичай використовується для упакування цих товарів. Це положення є необов`язковим, якщо ця тара (упаковка) придатна для повторного використання.

6. Для юридичних цілей класифікація товарів у товарних підпозиціях, товарних категоріях і товарних підкатегоріях здійснюється відповідно до назви останніх, а також приміток, які їх стосуються, з урахуванням певних застережень (mutatіs mutandіs), положень вищезазначених правил за умови, що порівнювати можна лише назви одного рівня деталізації. Для цілей цього правила також можуть застосовуватися відповідні примітки до розділів і груп, якщо в контексті не зазначено інше.

На виконання положень статті 68 Митного кодексу України, Порядку ведення Української класифікації товарів зовнішньоекономічної діяльності, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 21 травня 2012 року №428 «Про затвердження Порядку ведення Української класифікації товарів зовнішньоекономічної діяльності та визнання такими, що втратили чинність, деяких постанов Кабінету Міністрів України», наказом Державної митної служби України від 14 грудня 2022 року №543, який набрав чинності з 01 січня 2023 року, затверджено Пояснення до Української класифікації товарів зовнішньоекономічної діяльності (далі Наказ №543).

Згідно зі вступною частиною Пояснень, затверджених Наказом №543, пояснення до УКТЗЕД розроблені відповідно до 68 статті Митного кодексу України та на виконання постанови Кабінету Міністрів України від 21.05.2012 № 428 «Про затвердження Порядку ведення Української класифікації товарів зовнішньоекономічної діяльності та визнання такими, що втратили чинність, деяких постанов Кабінету Міністрів України» з метою забезпечення єдиного тлумачення і застосування УКТЗЕД. Пояснення до УКТЗЕД є одним допоміжних робочих матеріалів, що запроваджуються в Україні з метою забезпечення однакової інтерпретації і застосування УКТЗЕД. Пояснення до УКТЗЕД містять тлумачення змісту позицій УКТЗЕД, терміни, короткі описи товарів і галузі можливого застосування цих товарів, класифікаційні ознаки та конкретні переліки товарів, що включені або виключені з тих чи інших товарних позицій, методи визначення різних характеристик товарів та іншу інформацію, як є необхідною для однозначного віднесення конкретного товару до певної товарної позиції УКТЗЕД.

Як вбачається з матеріалів справи, позивачем у митній декларації типу IM40ДЕ №24UA28U7 від 16 серпня 2024 року товар задекларовано як стеаринову кислоту, код товару за УКТЗЕД .

Так, згідно з Поясненнями до УКТЗЕД до товарної позиції 2915 «Кислоти ациклічні монокарбонові насичені та їх ангідриди, галогенангідриди, пероксиди, пероксикислоти; їх галогеновані, сульфовані, нітровані або нітрозовані похідні» до цієї товарної позиції включаються, насичені ациклічні монокарбонові кислоти та їх ангідриди, галогенангідриди, пероксиди та пероксикислоти, складні ефіри та солі, а також галогеновані, сульфовані, нітровані або нітрозовані похідні (включаючи змішані похідні) кожного з цих продуктів, зокрема, стеаринова кислота ).

Натомість, як вбачається зі змісту оскарженого рішення щодо класифікації товарів від 24 вересня 2024 року №24UA-КТ, Чернівецькою митницею було змінено за УКТ ЗЕД відносно ввезеного позивачем товару з « » на « ».

Згідно з Поясненнями до УКТЗЕД до товарної позиції 3401 включаються: мило; поверхнево-активні органічні речовини та мийні засоби, які застосовуються як мило, у формі брусків, брикетів або фігурних формованих виробів з вмістом або без вмісту мила; поверхнево-активні органічні речовини та засоби для миття шкіри у вигляді рідини або крему, розфасовані для роздрібної торгівлі, які містять або не містять мило; папір, вата, повсть, фетр та неткані матеріали, просочені або покриті (частково або повністю) милом чи детергентом: мило і органічна поверхнево-активна продукція та мийні засоби у формі брусків, брикетів або фігурних формованих виробів; папір, повсть, вата, фетр та неткані матеріали, просочені або покриті (частковоабо повністю) милом чи детергентом: для гігієнічних цілей (включаючи з лікувальними властивостями) (код 3401 11 00 00), інші (код 3401 19 00 00), мило в інших формах (код 3401 20): пластівці, пластини, гранули або порошок (код 3401 20 10 00), інші (код 3401 20 90 00), поверхнево-активні органічні речовини та засоби для миття шкіри у вигляді рідини або крему та розфасовані для роздрібної торгівлі, які містять або не містять мило (код 3401 30 00 00).

Ухвалюючи оскаржуване рішення щодо класифікації товарів від 24 вересня 2024 року №24UA-КТ, відповідач виходив з даних висновку Спеціалізованої лабораторії з питань експертизи та досліджень Держмитслужби від 20 вересня 2024 року №-0311, в якому вказано, що за результатами дослідженої проби товару, задекларованого в митній декларації типу IM40ДЕ №24UA28U7, яка надійшла у вигляді порошку білого кольору, виявлено лужну (лужні) сіль/соль жирних кислот С16-С22 (мило).

При цьому у висновку також вказано і про те, що в ході проведення дослідження було виявлено зазначення у товаросупроводжуючих документах (інвойсі та товарно-транспортній накладній) відомостей, що імпортованим товаром є стеарат натрію, що є сумішшю натрієвих солей різних жирних кислот, що складається в основному зі стеаринової та пальмітинової кислот.

Також Спеціалізованою лабораторією з питань експертизи та досліджень Держмитслужби було встановлено, що перевезений позивачем товар (продукт) було розфасовано у мішки, на поверхню яких нанесено маркування: «SODIUM STESRATE SP VEGETABLE FU Y NAPV220025 N.W. 10 Kg»

Суд зауважує, що згідно змісту заявлених позовних вимог зазначений вище висновок Спеціалізованої лабораторії з питань експертизи та досліджень Держмитслужби від 20 вересня 2024 року №-0311 не є предметом оскарження у даній справі. Докази оскарження позивачем висновку від 20 вересня 2024 року №-0311 в судовому порядку в матеріалах справи відсутні.

Таким чином, наявними у справі матеріалами підтверджується, що фактично позивачем було подано до митного оформлення інший товар, аніж той, який зазначено у графах 31, 33 митної декларації типу IM40ДЕ №24UA28U7 від 16 серпня 2024 року, яким була не стеаринова кислота, а стеарат натрію хімічна сполука, похідна від стеаринової кислоти (суміш натрієвих солей стеаринової кислоти).

Відповідно, оскільки Спеціалізованою лабораторією з питань експертизи та досліджень Держмитслужби було визначено, що заявлений позивачем до митного оформлення товар, фактично, є милом, який згідно пояснень до УКТ ЗЕД відноситься до товарної позиції 3401, а також зважаючи на форму такого товару, яка була ввезена у вигляді порошку, тобто мило в іншій формі (підвид товарної позиції 3401 мило в інші формі: 3401 20, пластівці, пластини, гранули або порошок - код 3401 20 10 00), то суд приходить до висновку про правомірність дій відповідача щодо зміни коду УКТ ЗЕД ввезеного позивачем товару з « » на « ».

Доводи позивача про те, що навіть за умови перевезення ним хімічної сполуки стеарату натрію, така відносить до товарної позиції 2915 згідно з Поясненнями до УКТ ЗЕД, суд оцінює критично, виходячи з такого.

Дослідивши зміст Пояснень до УКТ ЗЕД стосовно товарної позиції 2915, суд зазначає, що такими дійсно передбачається можливість віднесення солей стеаринової кислоти до саме до товарної позиції 2915, а саме до таких видів основних солей стеаринової кислоти: стеарат кальцію (використовується для надання водонепроникності тканинам), стеарат магнію (використовується для виробництва лаків), стеарат цинку (використовується в медицині, для виробництва каучуку, полімерних матеріалів та для виготовлення клейонки), стеарат алюмінію (використовується для тих же цілей, що і пальмітат алюмінію), стеарат міді (використовується для бронзування гіпсу та як агент, що запобігає обростанню), стеарат свинцю (використовується як осушувач (сикатив).

Додатково у Поясненнях до УКТ ЗЕД до товарної позиці 2915 містяться застереження про те, що водорозчинні солі стеаринової кислоти (наприклад, стеарати натрію, калію та аміаку) є милами, але вони включаються до цієї товарної позиції.

Однак ці же пояснення передбачають, що до товарної позиції 2915 не включаються, зокрема, солі та складні ефіри неочищеної стеаринової кислоти (переважно, товарна позиція 3401, 3404 або 3824), під чим розуміють жири, які містять залишки стеаринової кислоти та інших жирних кислот С16-С22 (С-16 пальмітинова кислота (насичена), С18 стеаринова кислота, С20 арахінова (насичена) кислота, С22 - бегенова (насичена), докозагексаєнова (DHA, поліненасичена, Омега-3), ерукова (мононенасичена) кислота).

Як зазначалось вище, Спеціалізованою лабораторією з питань експертизи та досліджень Держмитслужби було виявлено, що заявлений позивачем до митного оформлення товар містить лужні солі, тобто, фактично, залишки жирних кислот С16-С22, до яких у тому числі відноситься стеаринова кислота (С18).

Наведене, враховуючи зміст Пояснень до УКТ ЗЕД стосовно товарної позиції 2915 у співставленні їх із матеріалами даної справи (зокрема, висновком Спеціалізованої лабораторії з питань експертизи та досліджень Держмитслужби) додатково свідчить про правомірність віднесення митним органом ввезеного позивачем товару до товарної позиції 3401, а не 2915, як це задекларовано ТОВ «Страйп Україна» у митній декларації типу IM40ДЕ №24UA28U7 (графа 33).

Також суд звертає увагу і на те, що питання заявлення в митній декларації типу IM40ДЕ №24UA28U7, зокрема, відомостей, необхідних для визначення коду товару згідно з УКТ ЗЕД та його митної вартості, було предметом розгляду у справі про адміністративне правопорушення №725/10083/24.

Так, у постанові Першотравневого районного суду м. Чернівці від 19 березня 2025 року у вказаній вище справі, яка була залишена без змін Чернівецьким апеляційним судом постановою від 24 квітня 2025 року, було зазначено, що громадянка України ОСОБА_1 як керівник ТОВ «Страйп Україна» не заявила в митній декларації за встановленою формою точні та достовірні відомості про найменування товару та код УКТЗЕД.

Додатково судом апеляційної інстанції за результатами апеляційного перегляду постанови Першотравневого районного суду м. Чернівці від 19 березня 2025 року у справі №725/10083/24 було підтверджено, що згідно з міжнародною товарно-транспортною накладною (CMR) та висновком експерта №-0311 від 20 вересня 2024 року товаром, що імпортується (тобто такий, що вказаний у митній декларації типу IM40ДЕ №24UA28U7), є саме стеарат натрію. Проте у митній декларації, незважаючи на наявні товаросупровідні документи, вказано задекларований товар «Стеаринова кислота».

Відповідно, суди першої та апеляційної інстанцій дійшли висновку, що уповноважена особа ТОВ «Страйп Україна», не маючи на те підстав, вказала в митній декларації не точні та не достовірні відомості, оскільки за наявності необхідних документів нею було заявлено інший товар, ніж зазначено у товаросупровідних документах, а саме вказано іншу назву товару та самостійно класифіковано товар відповідно до такої назви, яка суперечить товаросупровідним документам.

У зв`язку з цим постановою Першотравневого районного суду м. Чернівці від 19 березня 2025 року у справі №725/10083/24, залишеною без змін постановою Чернівецькою апеляційного суду від 24 квітня 2025 року, визнано винною громадянку України ОСОБА_1 у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого статтею 485 Митного кодексу України, та накладено стягнення у виді штрафу в розмірі 50 відсотків несплаченої суми митних платежів, що становить 92733,57 грн.

Беручи до уваги наведене в сукупності із встановленими судом обставинами цієї справи, суд приходить до висновку про правомірність дій відповідача щодо зміни коду УКТ ЗЕД на товар, задекларований ТОВ «Страйп Україна» у митній декларації типу IM40ДЕ №24UA28U7, з « » на « », а тому правові підстави для визнання протиправним та скасування рішення Чернівецької митниці від 24 вересня 2024 року №24UA4-КТ відсутні.

Оскільки оскаржувана картка відмови в митному оформленні є похідною від оскаржуваного рішення щодо класифікації товарів від 24 вересня 2024 року №24UA4-КТ, яке визнано судом законним, то правові підстави для скасування картки відмови також відсутні.

Доводи позову про допущення відповідачем порушень під час дослідження проб ввезеного товару Спеціалізованою лабораторією з питань експертизи та досліджень Держмитслужби не підлягають оцінці в межах вирішення даного спору, оскільки, як зазначалось вище, позивач у цьому позові не оскаржує висновок від 20 вересня 2024 року №-0311. Відповідно, вирішуючи спір у межах заявлених позовних вимог, суд не вправі вирішувати питання про законність/незаконність дій митного органу, які передували видачі Спеціалізованою лабораторією з питань експертизи та досліджень Держмитслужби висновку від 20 вересня 2024 року №-0311.

Отже, заявлений позов не підлягає задоволенню.

Згідно частини першої статті 9 Кодексу адміністративного судочинства України розгляд і вирішення справ в адміністративних судах здійснюються на засадах змагальності сторін та свободи в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.

Статтею 72 Кодексу адміністративного судочинства України визначено, що доказами в адміністративному судочинстві є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: 1) письмовими, речовими і електронними доказами; 2) висновками експертів; 3) показаннями свідків.

Відповідно до статті 73 Кодексу адміністративного судочинства України належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Предметом доказування є обставини, які підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення. Сторони мають право обґрунтовувати належність конкретного доказу для підтвердження їхніх вимог або заперечень. Суд не бере до розгляду докази, які не стосуються предмета доказування.

Згідно статей 74-76 Кодексу адміністративного судочинства України суд не бере до уваги докази, які одержані з порушенням порядку, встановленого законом. Обставини справи, які за законом мають бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися іншими засобами доказування. Достовірними є докази, на підставі яких можна встановити дійсні обставини справи. Достатніми є докази, які у своїй сукупності дають змогу дійти висновку про наявність або відсутність обставин справи, які входять до предмета доказування. Питання про достатність доказів для встановлення обставин, що мають значення для справи, суд вирішує відповідно до свого внутрішнього переконання.

Відповідно до частини першої та другої статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу. В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача. Суб`єкт владних повноважень повинен подати суду всі наявні у нього документи та матеріали, які можуть бути використані як докази у справі.

Згідно частин першої-третьої статті 90 Кодексу адміністративного судочинства України суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні. Жодні докази не мають для суду наперед встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності.

Оцінивши належність, допустимість, достовірність вказаних вище доказів окремо, а також достатність і взаємний зв`язок цих доказів у їх сукупності, суд вважає, що відповідач довів законність оскаржуваних рішень. Натомість доводи позову не свідчать про наявність правових підстав для задоволення заявлених вимог.

Керуючись статтями 241 - 246, 250 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

В И Р І Ш И В:

В задоволенні адміністративного позову Товариства з обмеженою відповідальністю «Страйп Україна» до Чернівецької митниці Державної митної служби України про визнання протиправними та скасування рішень відмовити повністю.

Підстави для розподілу судових витрат відсутні.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду. Апеляційна скарга на рішення суду може бути подана до Сьомого апеляційного адміністративного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Датою ухвалення судового рішення є дата його проголошення (незалежно від того, яке рішення проголошено - повне чи скорочене). Датою ухвалення судового рішення в порядку письмового провадження є дата складення повного судового рішення. Повне судове рішення складено 23.12.2025 року.

Повне найменування учасників справи: позивач Товариство з обмеженою відповідальністю «Страйп Україна» (вул. Алма-Атинська, буд. 8, оф. 303, м. Київ, ), відповідач Чернівецька митниця Державної митної служби України (58023, м. Чернівці, вул. Руська, 248-М, ).

Суддя О.П. Лелюк