Справа № 580/11154/25
Суддя: Валентина ЯНКІВСЬКА
Дата ухвалення: 2025-12-09 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

09 грудня 2025 року справа № 580/11154/25
м. Черкаси

Черкаський окружний адміністративний суд в складі:

головуючого судді: Янківської В.П.,

за участю секретаря судового засідання: Цаплі І.Ю.,

представника відповідача Левенець А.М. (самопредставництво),

розглянувши по суті у відкритому судовому засіданні у порядку загального позовного провадження в залі суду адміністративну справу адміністративну справу за позовом товариства з обмеженою відповідальністю Оріон Гласс Експерт до Головного управління ДПС у Черкаській області про визнання протиправними та скасування податкових повідомлень-рішень,

встановив:

06 жовтня 2025 року до Черкаського окружного адміністративного суду звернулося товариство з обмеженою відповідальністю Оріон гласс Експерт з позовом до Головного управління ДПС у Черкаській області, в якій просить визнати протиправним та скасувати податкове повідомлення-рішення від 08.07.2025 №13319/23-00-07-08-01.

В обґрунтування позовних вимог позивачем зазначено, що оскаржуване податкове повідомлення-рішення є протиправним та підлягає скасуванню. Зокрема представник позивача зазначив, що порушення законодавчо встановлених термінів розрахунків по зовнішньоекономічним контрактам укладених з нерезидентом "AZERFLOAT QSC", відбулися не з вини товариства, а у зв`язку з несплатою контрагентом за поставлений товар, при цьому товариство було позбавлене можливості виконати свій обов`язок щодо повернення валютної виручки шляхом звернення до суду з позовом про стягнення з нерезидента заборгованості через дію форс мажорних обставин, а саме збройної агресії з боку російської федерації і відповідного дефіциту фінансування Товариства для здійснення будь-якої претензійної роботи.

Ухвалою суду від 13.10.2025 прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито провадження у справі, справу вирішено розглядати за правилами загального позовного провадження.

Відповідач позов не визнав, просив у його задоволенні відмовити повністю, надав до суду письмовий відзив на позов, в якому зазначив, що оскаржуване податкове повідомлення-рішення винесено на підставі та в межах повноважень.

Представник позивача у судове засідання не з`явився, просив справу розглянути без його участі.

Представник відповідача в судовому засіданні проти задоволення позову заперечувала та просила відмовити у задоволенні позову.

Розглянувши подані документи і матеріали, оцінивши належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності, суд зазначає таке.

На підставі пп. 16.1.5 п. 16.1 ст. 16, пп. 20.1.2 п. 20.1 ст. 20, пп.1 пп. 73.3.1, абз. 1 пп. 73.3.3 п. 73.3 ст. 73 Податкового кодексу України від 02 грудня 2010 року № 2755-VI, із змінами та доповненнями, у зв`язку з необхідністю перевірки отриманої податкової інформації, Головним управлінням ДПС у Черкаській області на адресу ТОВ «ОРІОН ГЛАСС ЕКСПОРТ» засобами поштового зв`язку направлено запити від 08.09.2022 № 10078/6/23-00-07-08-07 та від 09.12.2022 №16670/6/23-00-07-08-07 про надання пояснень та їх документального підтвердження щодо наявності або відсутності порушень законодавчо встановлених строків розрахунків по зовнішньоекономічних контрактах (договорах) від 12.07.2020 № AFF-56-21 та від 20.01.2020 №20-01/20 рекомендованими листами з повідомленнями про вручення (отримано платником 07.10.2022 на запит від 08.09.2022 № 10078/6/23-00-07-08-07) та на запит від 09.12.2022 № 16670/6/23-00-07-08-07 отримано особисто директором ТОВ «ОРІОН ГЛАСС ЕКСПОРТ» Лебединцем Володимиром Олексійовичем.

У відповідь на запити ГУ ДПС у Черкаській області, платником листами від 27.03.2024 № 8 (вхідний до ГУ ДПС від 05.04.2024 №15186/6) та від 27.03.2024 № 9 (вхідний до ГУ ДПС від 05.04.2024 № 15187/6) надано пояснення з копіями підтвердних документів, які не спростовують інформацію НБУ про порушення валютного законодавства.

У зв`язку з цим, відповідачем проведена документальна позапланова виїзна перевірка ТОВ «ОРІОН ГЛАСС ЕКСПОРТ» () з питань дотримання вимог валютного законодавства при здійсненні зовнішньоекономічних операцій по контракту на поставку продукції від 20.01.2020 Хе 20-01/20 та по договору поставки від 12.07.2021 № AFF-56-21 (за період з 20.01.2020 по 16.06.2025.

Перевірка проводилась з 17 по 23 червня 2025 року з перервою на вихідні дні.

За результатами перевірки складено акт від 30.06.2025 №9886/23-00-07-08- 01/41104438.

Перевіркою встановлено такі порушення:

- частин 1, 3 статті 13 Закону України від 21.06.2018 № 2473-VIII «Про валюту і валютні операції» (зі змінами та доповненнями), з урахуванням пункту 14-2 постанови Правління національного банку України від 24 лютого 2022 року № 18 «Про роботу банківської системи в період запровадження военного стану», стосовно порушення граничних строків розрахунків за операціями з імпорту товарів, встановлених Національним банком України, за імпортним договором поставки № AFF-56-21 від 12.07.2021, укладеним з «AZERFLOAT QSC» (Азейбарджан) в розмірі 5865,83 евро на 34 дні, в розмірі 1700,00 евро на 267 днів, в розмірі 7190,72 евро на 267 днів, в розмірі 7190,72 евро на 307 днів, в розмірі 5200,20 евро на 425 днів, в розмірі 5200,20 евро на 425 днів, в розмірі 5 616,22 евро на 428 днів та 3 432,88 евро на 651 день;

- частин 1, 2 ст. 13 Закону України від 21.06.2018 № 2473-VIII «Про валюту і валютні операції» (зі змінами та доповненнями), з урахуванням пункту 21 розділу II Положення про заходи захисту та визначення порядку здійснення окремих операцій в іноземній валюті, затвердженого постановою Правління НБУ від 02.01.2019 № 5 стосовно порушення граничних строків розрахунків за операціями з експорту товарів, встановлених Національним банком України, за експортним контракту на поставку продукції № 20- 01/20 від 20.01.2020 укладеним з «ORIONGLASS.SK S.R.O.» (Словацька республіка) в розмірі 16095,00 дол. США на 984 дні.

Заперечення на акт перевірки від 30.06.2025 № 9886/23-00-07-08-01/41104438 до ГУ ДПС у Черкаській області не надходило.

За результатами перевірки відповідачем прийнято податкове повідомлення - рішення №13319/23-00-07-08-01 за платежем: пеня за порушення термінів розрахунків у сфері ЗЕД, невиконання зобов`язань та ШС за порушення вимог валютного законодавства на суму 1701558,22 грн.

Вважаючи оскаржуване податкове повідомлення - рішення протиправним, позивач звернувся до суду із цим позовом.

Вирішуючи спір по суті, суд застосовує норми Податкового кодексу України від 02.12.2010 № 2755-VI (далі - Кодекс), Закону України Про валюту і валютні операції від 21.06.2018 № 2473-VIII (далі - Закон № 2473-VIII) та Положення про заходи захисту та визначення порядку здійснення окремих операцій в іноземній валюті, затвердженого постановою Правління Національного банку України від 02.01.2019 № 5 (далі - Положення), у редакціях, якими регулювалися спірні правовідносини на час їх виникнення.

Кодекс регулює відносини, що виникають у сфері справляння податків і зборів, зокрема визначає вичерпний перелік податків та зборів, що справляються в Україні, та порядок їх адміністрування, платників податків та зборів, їх права та обов`язки, компетенцію контролюючих органів, повноваження і обов`язки їх посадових осіб під час адміністрування податків, а також відповідальність за порушення податкового законодавства.

Відповідно до підпунктів 14.1.39., 14.1.162. пункту 14.1. статті 14 Кодексу грошове зобов`язання платника податків - сума коштів, яку платник податків повинен сплатити до відповідного бюджету як податкове зобов`язання та/або штрафну (фінансову) санкцію, що справляється з платника податків у зв`язку з порушенням ним вимог податкового законодавства та іншого законодавства, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи, а також санкції за порушення законодавства у сфері зовнішньоекономічної діяльності; пеня - сума коштів у вигляді відсотків, нарахована на суми грошових зобов`язань у встановлених цим Кодексом випадках та не сплачена у встановлені законодавством строки.

Згідно з підпунктами 16.1.7., 16.1.8. пункту 16.1. статті 16 Кодексу платник податків зобов`язаний, зокрема: подавати контролюючим органам інформацію в порядку, у строки та в обсягах, встановлених податковим законодавством; виконувати законні вимоги контролюючих органів щодо усунення виявлених порушень законів з питань оподаткування та митної справи і підписувати акти (довідки) про проведення перевірки.

У свою чергу контролюючі органи виконують такі функції, крім особливостей, передбачених для державних податкових інспекцій статтею 19-3 цього Кодексу, здійснюють контроль за встановленими законом строками проведення розрахунків в іноземній валюті, за додержанням порядку приймання готівки для подальшого переказу (крім приймання готівки банками), за дотриманням суб`єктами господарювання установлених законодавством обов`язкових вимог щодо забезпечення можливості розрахунків за товари (послуги) з використанням електронних платіжних засобів, порядку проведення готівкових розрахунків за товари (послуги), проведення розрахункових операцій, а також за наявністю ліцензій на провадження видів господарської діяльності, що підлягають ліцензуванню відповідно до закону, наявністю торгових патентів (підпункт 19-1.1.4. пункту 19-1.1. статті 19-1 Кодексу).

Також контролюючі органи забезпечують визначення в установлених цим Кодексом, іншими законами України випадках сум податкових та грошових зобов`язань платників податків, застосування і своєчасне стягнення сум передбачених законом штрафних (фінансових) санкцій (штрафів) за порушення податкового, валютного та іншого законодавства, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи (підпункт 19-1.1.34., пункту 19-1.1. статті 19-1 Кодексу).

За приписами підпункту 54.3.3. пункту 54.3 статті 54 Кодексу контролюючий орган зобов`язаний самостійно визначити суму грошових зобов`язань, зменшення (збільшення) суми бюджетного відшкодування та/або зменшення (збільшення) від`ємного значення об`єкта оподаткування податком на прибуток або від`ємного значення суми податку на додану вартість платника податків, передбачених цим Кодексом або іншим законодавством, якщо згідно з податковим та іншим законодавством особою, відповідальною за нарахування сум податкових зобов`язань з окремого податку або збору, застосування штрафних (фінансових) санкцій та пені, у тому числі за порушення у сфері зовнішньоекономічної діяльності, є контролюючий орган.

Відповідно до підпункту 111.1.1. пункту 111.1. статті 111 Кодексу за порушення законів з питань оподаткування та іншого законодавства, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи, застосовуються юридична відповідальність, зокрема, фінансова.

Фінансова відповідальність за порушення законів з питань оподаткування та іншого законодавства встановлюється та застосовується згідно з цим Кодексом та іншими законами. Фінансова відповідальність, що встановлюється згідно з цим Кодексом, застосовується у вигляді штрафних (фінансових) санкцій (штрафів).

Фінансова відповідальність, що встановлюється згідно з іншими законами, контроль за дотриманням яких покладено на контролюючі органи, може застосовуватися у вигляді штрафних (фінансових) санкцій (штрафів) та/або пені (пункт 111.2. статті 111 Кодексу).

За приписами пункту 102.1. статті 102 Кодексу, контролюючий орган, крім випадків, визначених пунктом 102.2 цієї статті, має право провести перевірку та самостійно визначити суму грошових зобов`язань платника податків у випадках, визначених цим Кодексом, не пізніше закінчення 1095 дня (2555 дня - у разі проведення перевірки операції відповідно до статей 39 і 39-2цього Кодексу), що настає за останнім днем граничного строку подання податкової декларації, звіту про використання доходів (прибутків) неприбуткової організації, визначеної пунктом 133.4статті 133 цього Кодексу, та/або граничного строку сплати грошових зобов`язань, нарахованих контролюючим органом, а якщо така податкова декларація була надана пізніше, - за днем її фактичного подання. Якщо протягом зазначеного строку контролюючий орган не визначає суму грошових зобов`язань, платник податків вважається вільним від такого грошового зобов`язання (в тому числі від нарахованої пені), а спір стосовно такої декларації та/або податкового повідомлення не підлягає розгляду в адміністративному або судовому порядку.

Таким чином, контролюючий орган, у даному випадку відповідач, наділений повноваженнями здійснювати контроль за встановленими законом строками проведення розрахунків в іноземній валюті, а також застосовувати до платників податків фінансову відповідальність у вигляді пені за порушення строків проведення відповідних розрахунків.

Правові засади здійснення валютних операцій, валютного регулювання та валютного нагляду, права та обов`язки суб`єктів валютних операцій і уповноважених установ та встановлює відповідальність за порушення ними валютного законодавства визначає Закон № 2473-VІІІ, метою якого є забезпечення єдиної державної політики у сфері валютних операцій та вільного здійснення валютних операцій на території України.

За приписами частини першої статті 1 Закону № 2473-VIII у цьому Законі терміни вживаються в такому значенні, зокрема:

валютна операція - операція, що має хоча б одну з таких ознак: а) операція, пов`язана з переходом права власності на валютні цінності та (або) права вимоги і пов`язаних з цим зобов`язань, предметом яких є валютні цінності, між резидентами, нерезидентами, а також резидентами і нерезидентами, крім операцій, що здійснюються між резидентами, якщо такими валютними цінностями є національна валюта; б) торгівля валютними цінностями; в) транскордонний переказ валютних цінностей та транскордонне переміщення валютних цінностей;

валютний нагляд - система заходів, спрямованих на забезпечення дотримання суб`єктами валютних операцій і уповноваженими установами валютного законодавства;

валютні цінності - національна валюта (гривня), іноземна валюта та банківські метали;

іноземна валюта: а) грошові знаки грошових одиниць іноземних держав у вигляді банкнот, казначейських білетів, монет, що перебувають в обігу та є законним платіжним засобом на території відповідної іноземної держави або групи іноземних держав, а також вилучені або такі, що вилучаються з обігу, але підлягають обміну на грошові знаки, що перебувають в обігу; б) кошти на рахунках у банках та інших фінансових установах, виражені у грошових одиницях іноземних держав і міжнародних розрахункових (клірингових) одиницях (зокрема у спеціальних правах запозичення), що належать до виплати в іноземній валюті; в) електронні гроші, номіновані у грошових одиницях іноземних держав та (або) банківських металах;

нерезиденти, окрім іншого, юридичні особи та інші суб`єкти господарювання з місцезнаходженням за межами України, які створені та діють відповідно до законодавства іноземної держави, у тому числі ті, частки участі в яких належать резидентам;

суб`єкти валютних операцій - резиденти та (або) нерезиденти, які здійснюють валютні операції.

Згідно з частиною четвертою, дев`ятою статті 11 Закону № 2473-VIII органами валютного нагляду відповідно до цього Закону є Національний банк України та центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну податкову політику. Органи валютного нагляду в межах своєї компетенції здійснюють нагляд за дотриманням резидентами та нерезидентами валютного законодавства.

Органи валютного нагляду мають право проводити перевірки з питань дотримання вимог валютного законодавства визначеними частинами п`ятою і шостою цієї статті суб`єктами здійснення таких операцій. Під час проведення перевірок з питань дотримання вимог валютного законодавства органи валютного нагляду мають право вимагати від агентів валютного нагляду та інших осіб, які є об`єктом таких перевірок, надання доступу до систем автоматизації валютних операцій, підтвердних документів та іншої інформації про валютні операції, а також пояснень щодо проведених валютних операцій, а агенти валютного нагляду та інші особи, які є об`єктом таких перевірок, зобов`язані безоплатно надавати відповідний доступ, пояснення, документи та іншу інформацію.

Відповідно до частин першої, третьої, четвертої, п`ятої статті 13 Закону № 2473-VIII національний банк України має право встановлювати граничні строки розрахунків за операціями з експорту та імпорту товарів.

Національний банк України має право встановлювати винятки та (або) особливості запровадження цього заходу захисту для окремих товарів та (або) галузей економіки за поданням Кабінету Міністрів України.

У разі встановлення Національним банком України граничного строку розрахунків за операціями резидентів з імпорту товарів їх поставка має здійснюватися у строки, зазначені в договорах, але не пізніше встановленого Національним банком України граничного строку розрахунків з дня здійснення авансового платежу (попередньої оплати).

За окремими операціями з експорту та імпорту товарів граничні строки розрахунків, встановлені Національним банком України, можуть бути подовжені центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну політику у сфері економічного розвитку, шляхом видачі висновку.

Центральний орган виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну політику у сфері економічного розвитку, приймає рішення про видачу чи відмову у видачі зазначеного висновку протягом десяти робочих днів з дня отримання відповідної заяви. Інформація про виданий висновок оприлюднюється на офіційному веб-сайті цього органу не пізніше наступного робочого дня після видачі висновку.

Центральний орган виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну політику у сфері економічного розвитку, протягом п`яти робочих днів з дня видачі висновку, зазначеного в абзаці першому цієї частини, інформує Національний банк України та центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну податкову політику, про видачу такого висновку.

Порушення резидентами строку розрахунків, встановленого згідно із цією статтею, тягне за собою нарахування пені за кожний день прострочення в розмірі 0,3 відсотка суми неодержаних грошових коштів за договором (вартості недопоставленого товару) у національній валюті (у разі здійснення розрахунків за зовнішньоекономічним договором (контрактом) у національній валюті) або в іноземній валюті, перерахованій у національну валюту за курсом Національного банку України, встановленим на день виникнення заборгованості. Загальний розмір нарахованої пені не може перевищувати суми неодержаних грошових коштів за договором (вартості недопоставленого товару).

У разі якщо виконання договору, передбаченого частинами другою або третьою цієї статті, зупиняється у зв`язку з виникненням форс-мажорних обставин, перебіг строку розрахунків, установленого згідно з частиною першою цієї статті, та нарахування пені відповідно до частини п`ятої цієї статті зупиняється на весь період дії форс-мажорних обставин та поновлюється з дня, наступного за днем закінчення дії таких обставин (частина шоста статті 13 Закону № 2473-VIII).

Підтвердженням виникнення та закінчення дії форс-мажорних обставин є відповідна довідка уповноваженої організації (органу) країни розташування сторони зовнішньоекономічного договору (контракту) або третьої країни відповідно до умов цього договору (контракту).

За приписами частини сьомої статті 13 Закону № 2473-VIII у разі прийняття до розгляду судом, міжнародним комерційним арбітражем позовної заяви резидента про стягнення з нерезидента заборгованості, що виникла внаслідок недотримання нерезидентом строку, передбаченого зовнішньоекономічним договором (контрактом), або прийняття до провадження уповноваженим органом відповідної країни документа про стягнення такої заборгованості з боржника-нерезидента на користь резидента в позасудовому (досудовому) примусовому порядку строк, встановлений відповідно до цієї статті, зупиняється з дня прийняття до розгляду такої заяви (прийняття до провадження відповідного документа) і пеня за порушення строку в цей період не нараховується.

У разі ухвалення судом, міжнародним комерційним арбітражем рішення про відмову в позові повністю чи частково в частині майнових вимог або про відмову у відкритті провадження у справі чи про залишення позову без розгляду, а також у разі визнання документа про стягнення заборгованості з боржника-нерезидента таким, що не підлягає виконанню, недійсним, незаконним тощо та (або) закриття (припинення) провадження без зарахування грошових коштів на рахунки резидентів у банках України за таким документом строк, встановлений відповідно до цієї статті, поновлюється і пеня за його порушення нараховується за кожний день прострочення, включаючи період, на який цей строк було зупинено.

У разі ухвалення судом, міжнародним комерційним арбітражем рішення про задоволення позову сплаті підлягає лише пеня, нарахована до дня прийняття позовної заяви до розгляду судом, міжнародним комерційним арбітражем.

Згідно з частиною восьмою статті 13 Закону № 2473-VIII центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну податкову політику, за результатами перевірки стягує у встановленому законом порядку з резидентів пеню, передбачену частиною п`ятою цієї статті.

Відповідно до пункту в) частини першої, частини четвертої статті 14 Закону №2473-VIII, за порушення вимог валютного законодавства (крім порушення строків за операціями з експорту та імпорту товарів, відповідальність за яке встановлюється згідно із статтею 13цього Закону) можуть бути застосовані штрафні санкції.

Центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну податкову політику, має право адекватно вчиненому порушенню застосувати до юридичних осіб (крім уповноважених установ) захід впливу у вигляді штрафних санкцій у розмірі до 100 відсотків суми операції, проведеної з порушенням валютного законодавства.

За приписами пункту 21 розділу ІІ Положення про заходи захисту та визначення порядку здійснення окремих операцій в іноземній валют, затвердженого постановою Правління Національного банку України02.01.2019 № 5, граничні строки розрахунків за операціями з експорту та імпорту товарів становлять 365 календарних днів.

Розрахунки за операціями резидентів з експорту та імпорту товарів здійснюються не пізніше строку, визначеного пунктом 21розділу II цього Положення, з урахуванням вимог пункту 22розділу II цього Положення, у повному обсязі, з урахуванням вимог пункту 22 розділу II цього Положення стосовно операцій з експорту, імпорту товарів у незначній сумі (уключаючи незавершені розрахунки за операцією). Грошові кошти від нерезидента за операціями резидента з експорту товарів підлягають зарахуванню на рахунок резидента в Україні в банку.

Згідно пункту 14-2 постанови Правління Національного банку України від 24 лютого 2022 року № 18 «Про роботу банківської системи в період запровадження воєнного стану» (зі змінами та доповненнями) (далі по тексту - Постанова № 18) граничні строки розрахунків за операціями з експорту та імпорту товарів становлять 180 календарних днів та застосовуються до операцій, здійснених з 05 квітня 2022 року.

Згідно пункту 14-3 Постанови № 18 граничні строки розрахунків, зазначені в пункті 14-2 цієї постанови:

1) не поширюються на операцію з експорту, імпорту товарів (уключаючи незавершені розрахунки за операцією), сума якої (в еквіваленті за офіційним курсом гривні до іноземних валют, установленим Національним банком України на дату здійснення операції) є меншою, ніж розмір, передбачений статтею 20 Закону України «Про запобігання та протидію легалізації (відмиванню) доходів, одержаних злочинним шляхом, фінансуванню тероризму та фінансуванню розповсюдження зброї масового знищення» (далі - незначна сума), крім дроблення операцій з експорту товарів або дроблення валютних операцій;

2) застосовуються з урахуванням установлених Національним банком України за поданням Кабінету Міністрів України відповідно до абзацу другого частини першої статті 13 Закону України "Про валюту і валютні операції" винятків та (або) особливостей для окремих товарів та (або) галузей економіки.

Згідно пункту 144 Постанови № 18 розрахунки за операціями резидентів з експорту та імпорту товарів здійснюються не пізніше строку, визначеного в пункті 14 цієї постанови, з урахуванням вимог пункту 14 цієї постанови в повному обсязі, з урахуванням вимог пункту 14 цієї постанови стосовно операцій з експорту, імпорту товарів у незначній сумі (уключаючи незавершені розрахунки за операцією). Грошові кошти від нерезидента за операціями резидента з експорту товарів підлягають зарахуванню на рахунок резидента в банку в Україні.

Згідно з абзацом тридцять восьмим статті 1 Закону України від 16 квітня 1991 року №959-ХІІ «Про зовнішньоекономічну діяльність» момент здійснення імпорту - це момент перетину товаром митного кордону України або переходу права власності на зазначений товар, що імпортується, від продавця до покупця. Таким чином, моментом вчинення імпортної операції, зокрема моментом поставки товару за такою операцією для застосування частини третьою статті 13 Закону № 2473 є момент фактичного перетину імпортованим товаром митного кордону України.

Згідно підпункту 1 пункту І2 постанови Правління Національного банку України від 14.05.2019 №67 «Про встановлення винятків та (або) особливостей запровадження граничних строків розрахунків за операціями з експорту та імпорту товарів і внесення змін до деяких ттермативно-правових актів» (зі змінами та доповненнями) .(далі по тексту - Постанова № 67) граничні строки розрахунків за операціями з експорту товарів, що класифікуються за кодами згідно

УКТЗЕД: 1001, 1002, 1003, 1004, 1005, 1201, 1205, 1206 00, 1507,'1512, 1514, 2306 становлять:

*90 календарних днів та застосовуються до операцій, здійснених з 11 листопада 2023 року до 11 липня 2024 року включно;

*120 календарних днів та застосовуються до операцій, здійснених з 12 липня 2024 року.

Згідно з абзацом тридцять восьмим статті 1 Закону України від 16 квітня 1991 року №959-ХІІ «Про зовнішньоекономічну діяльність» момент здійснення імпорту - це момент перетину товаром митного кордону України або переходу права власності на зазначений товар, що імпортується, від продавця до покупця. Таким чином, моментом вчинення імпортної операції, зокрема моментом поставки товару за такою операцією для застосування частини третьою статті 13 Закону № 2473 є момент фактичного перетину імпортованим товаром митного кордону України.

Згідно підпункту 5 пункту 3 Інструкції про порядок валютного нагляду банків за дотриманням резидентами граничних строків розрахунків за операціями товарів (затверджено Постановою Правління НБУ від 02.01.2019 №7) (далі по тексту - Інструкція) дроблення операції з експорту товару - штучне ділення поставки товару за операцією з експорту товару, що передбачає одночасну наявність таких ознак:

- операції з експорту товару здійснюються одним резидентом;

- операції пов`язані між собою однин контрагентом-нерезидентом та договором контрактом, угодою, іншим документом, що застосовується в міжнародній практиці та може вважатися договором);

- сума кожної операції з експорту товару є меншою, ніж розмір, передбачений статтею 20 Закону України "Про запобігання та протидію легалізації (відмиванню) доходів, одержаних злочинним шляхом, фінансуванню тероризму та фінансуванню розповсюдження зброї масового знищення" (далі - незначна сума);

- сума операцій з експорту товару за календарний місяць перевищує десятикратний розмір операції на незначну суму.

Відповідно до пункту 9 розділу III Інструкції № 7 банк завершує здійснення валютного нагляду за дотриманням резидентами граничних строків розрахунків:

1) якщо сума незавершених розрахунків за операцією з експорту, імпорту товарів не перевищує незначної суми. У разі здійснення розрахунків за експорт, імпорт товарів в іноземній валюті сума незавершених розрахунків за операцією з експорту, імпорту товарів визначається за офіційним курсом гривні до Іноземних валют, установленим Національним банком на дату останньої події за відповідною операцією (остання дата платежу /надходження грошових коштів, дата поставки товару, дата зарахування зустрічних однорідних вимог;

4) у разі імпорту робіт, послуг, прав інтелектуальної власності та інших немайнових прав, призначених для продажу (оплатної передачі!. - після пред`явлення резидентом акта, рахунку (інвойсу) або іншого документа, який згідно з умовами договору засвідчує виконання нерезидентом робіт, надання послуг, передавання прав інтелектуальної власності та інших немайнових прав, призначених для продажу (оплатної передачі);

5) у разі імпорту продукції без її увезення на територію України після зарахування грошових коштів від нерезидента на поточний рахунок резидента в банку в разі продажу нерезиденту продукції в повному обсязі за межами України (уключаючи кошти, переказані резидентом із власного рахунку, відкритого за кирдиним, якщо розрахунки за продаж нерезиденту продукції за межами України здійснювалися через рахунок резидента, відкритий за кордоном, та резидентом подано документи іноземного банку, які підтверджують зарахування коштів від нерезидента за продукцію) або подання документів, що підтверджують використання резидентом продукції за межами України на підставі договорів (контрактів, угод), інших форм документів, що застосовуються в міжнародній практиці та можуть уважитися договором.

Також, відповідно до пункту 12 розділу III Інструкції про порядок валютного нагляду банків за дотриманням резидентами граничних строків розрахунків за операціями з експорту та імпорту товарів, затвердженою Постановою Правління Національного банку України від 2 січня 2019 року № 7 (надалі по тексту - Інструкція- № 7) передбачено випадки, за яких допускається зменшення суми грошових коштів, які мають надійти на користь резидента від нерезидента як оплата заекспорт товару або вартості товарів, що імпортуються, а саме:

1) відбувається перегляд ціни товарів у зв`язку з невідповідністю їх кількісних та/або якісних характеристик умовам договору - на суму недопоставлених (недоотриманих) та/або неякісних товарів. Рішення про таку невідповідність приймається Міжнародним комерційним арбітражним судом чи Морською арбітражною комісією при Торгово-промисловій палаті або іншим органом, уповноваженим розглядати спори або засвідчувати таку невідповідність згідно з правилами чи звичаями країни розташування сторони договору або третьої країни відповідно до умов договору;

2) відбувається перегляд ціни товарів унаслідок дій форс-мажорних обставин, що призвели до зміни кількісних та/або якісних характеристик товару, - на суму недопоставлених (недоотриманих) та/або неякісних товарів. Зміна ціни товару має бути підтверджена Торгово-промисловою палатою або іншим уповноваженим органом (експертною організацією) згідно з правилами чи звичаями країни розташування сторони договору або третьої країни відповідно до умов договору;

3) товари знищено, конфісковано, зіпсовано, украдено, загублено - на суму їх вартості (якщо право власності на товар вілповілно до умов договору належить резидентові). Наявність таких обставин має бути підтверджена органами, уповноваженими здійснювати таке підтвердження згідно із законодавством країни, на території якої сталися такі події;

5) відбувається повернення сплачених імпортером коштів повністю або частково - на суму цих коштів.

Водночас, у разі закінчення граничного строку розрахунків за операцією, яка підлягала валютному нагляду і сума незавершеної операції дорівнювала чи перевищувала 400 тис. грн., то нарахування пені за порушення граничних строків розрахунків здійснюється до розміру суми неодержаних грошових коштів за договором (вартості недопоставленого товару).

Перевіркою встановлено, що ТОВ «ОРІОН ГЛАСС ЕКСПОРТ» в особі директора Лебединця Володимира Олексійовича, укладено з нерезидентом «ORIONGLASS.SK S.R.O.» (Словацька Республіка), 90046. BRATISLAVA, TOMASOVSKA, 2, SLOVAK REPUBLIC, банківські реквізити: TATRA BANK, Bratislava, Aslovak Republic, IBAN- SK94 1100 0000 0029 4407 1032 EUR, SWIFT: TATR SK BX, контракт на поставку продукції № 20-01/20 від 20.01.2020. Відповідно до контракту, Продавець погоджується продати й поставити, а Покупець - прийняти та оплатити товар (скло безпечне, включаючи скло зміцнене (загартоване) або багатошарове, країна виробництва: Україна. Загальна вартість контракту визначається як сума загальних вартостей всіх поставок Товару по Контракту. Умови поставки: DAP SK HLOHOVEC. Умови оплати - Оплаїа товару буде здійснюватися в евро банківським переказом відповідних грошових сум на рахунок Продавця, оплата кожної партії здійснюється в порядку зазначеному в інвойсі. Контракт набуває чинності з дати його нідішедння повноважешіми представниками обох сторін і діє до 31.12.2022 року. Закінчення строку дїї Контраюу не звільняє сторони від повного виконання своїх зобов`язань по ньому.

На виконання умов вказаного контракту на поставку продукції № 20-01/20 від 20.01.2020, за перевіряємнй період експортовано на адресу нерезидента скло багатошарове (код товару згідно УКТЗЕД: ), на загальну суму 36915,00 евро (еквівалент 1 158 811,55 грн), згідно оформлених митних декларацій, наведених в додатку 3 до акта перевірки.

Оплата в іноземній валюті від нерезидента надійшла на загальну суму 16149,00 євро (еквівалент 491868,45 трн) на рахунок № НОМЕР_1 відкритий в АТ «УкрСиббанк» (МФО 351005), згідно виписок банку, наведених в додатку 2 до акта перевірки.

Зокрема, згідно вивізної МД від 07.10.2021 № UА902040/2021/402683 товариством експортовано скло багатошарове триплекс (код товару згідно УКТЗЕД: 700721290) на загальну' суму 16 095,00 евро (еквівалент 489 505,28 грн), граничний строк надходження грошових коштів, встановлений НБУ - 06.10.2022.

Оплата в іноземній валюті станом на 16.06.2025 (останній день періоду, що перевіряється), або на 1349 день з дати оформлення даної МД, від нерезидентів не надійшла, тобто граничний строк розрахунків за операціями з експорту товарів, встановлений Національним банком України, порушено на 984 дня. Таким чином, пеня за порушення строків розрахунків на суму 16 095,00 евро за 984 дні (за період з 07.10.2022 по 16.06.2025) складає 1 714 096,81 грн (розрахунок пені наведено в додатку 2 до акта перевірки).

Станом на 16.06.2025, згідно бухгалтерського обліку TOB «ОРІОН ГЛАСС ЕКСПОР1» (рахунок 362) та даними документальної перевірки, дебіторська заборгованість по контракту на поставку продукції № 20-01/20 від 20.01.2020 складас 20766,00 евро, кредиторська заборгованість відсутня, з якої на суму 16 095,00 евро настали граничні строки розрахунків за операціями з експорту товарів, на суму 4671,00 евро граничні строки розрахунків за операціями з експорту товарів не розповсюджуються, у зв`язку з тим, що вона с незначною.

Судом встановлено, що ТОВ «ОРІОН ГЛАСС ЕКСПОРТ» не надавало для перевірки Договір про переведення боргу від 31.01.2022, відповідно до якого первісний Боржник «ORJONGLASS.SK S.R.O.» вибуває із зобов`язань перед Кредитором ТОВ «Оріон Гласс Експорт», визначених договором № 20-01/20 від 20.01.2020, а Боржник Відкрите акціонерне товариство «Гомельстекло» виступає в них і приймає на себе обов`язки виплатити Кредитору 20766,00 евро, боржник - резидент Республіки Білорусь, що зафіксовано в акті перевірки.

Крім того, перевіркою встановлено, що ТОВ «ОРІОН ГЛАСС ЕКСПОРТ» в особі директора Володимира Лебединця, укладено з «AZERFLOAT QSC» (Азейбарджан. Mirzaga Aliyev str.245/29, Baku, Azerbaijan, AZ1014, банківські реквізити: Pasha Bank ASC, расч счет:AZ92PAHA40140EURHCO, SWIFT: PAHAAZ22, ИНН: ). посадова особа нерезидента: виконуючий директор Гасанов Еміль договір поставки № AFF-56-21 від 12.07.2021, предмет договору поставки: Продавець продає, а Покупець купує товари згідно специфікацій ( вироби з чорних металів). Вартість контракту - 1 000 000,00 евро. Умови поставки: FCA AZ SUMGAIT. Умови оплати - 100% передплата.

На виконання договору поставки № AFF-56-21 від 12.07.2021 ТОВ «ОРІОН ГЛАСС ЕКСПОРТ» з валютною рахунку № НОМЕР_2 , відкритого в АТ «УКРСИББАНК» (МФО 351005) перераховано на користь «AZERFLOAT QSC» (Азейбарджан) кошти (попередню оплату), згідно платіжної інструкції від 27.07.2021 №55 в розмірі 108 761,33 евро (еквівалент 3 459 556,52 грн), граничний строк розрахунків за операціями з імпорту товарів, встановлений Національним банком України - 26.07.2022.

Товари по імпорту (вироби з чорних металів, скло термічно поліроване (код за УКТ ЗЕД та ) надійшли на адресу ТОВ «ОРІОН ГЛАСС ЕКСПОРТ» на загальну суму 112 161,36 евро (еквівалент 3-869839,35 грн), згідно митних декларацій, наведених в додатку 1 до акта перевірки. Також, частину оплати в розмірі 1 199,36 евро нерезидентом повернуго.

Зокрема, товари на суму 67 364,56 евро отримано згідно митних декларацій, оформлених в період з 02.09.2021 по 21.02.2022, тобто без порушення граничних строків розрахунків з імпорту товарів, встановлених НБУ. Залишок неотриманих товарів, після цього склав 41 396,77 евро (еквівалент 1 332 810,41 грн по курсу НБУ на дату останнього надходження товарів (21.02.2022), що перевищувало незначну суму.

Згідно МД (типу ІМ40 ДЕ) від 01.09.2022 №UA902040/2022/405587 отримано товари на суму 5 865,83 евро, або на 402 день з дати здійснення оплати від 27.07.2021. Проте, товар надійшов на територію України 29.08.2022 (згідно відмітки Одеської митниці на CMR) або на 399 день з дати здійснення попередньої оплати 27.07.2021, тобто з порушенням граничних строків розрахунків за операціями з імпорту товарів, встапоатеннх Національним банком України на 34 дні. Таким чином, пеня за порушення строків розраху нків в розмірі 5 865,83 евро за 34 дні (за період з 27.07.2022 по 29.08.2022) складає 19 846,52 грн. (розрахунок пені наведено в додатку 2 до акта перевірки). Сума заборгованості на момент погашення перевищувала незначну суму. Залишок нсотриманих товарів, після цього склав 35 530.94 евро (еквівалент 1 299 380,69 гри. по курсу НБУ на дату останнього надходження товарів (01.09.2022), що перевищувало незначну суму.

Згідно МД (типу ІМ40 ДЕ) від 21.04.2023 №23UA69U0 отримано товари на суму 1 700,00 евро, або на 634 день з дати здійснення оплати від 27.07.2021. Проте, товар надійшов на територію України 19.04.2023 (згідно відмітки Чернівецької митниці на CMR) або на 632 день з дати здійснення попередньої оплати 27.07.2021, тобто з порушенням граничних строків розрахунків за операціями з імпорту товарів, встановлених Національним банком України на 267 дні. Таким чином, пеня за порушення строків розрахунків в розмірі 1 700,00евро за 267 днів (за період з 27.07.2022 по 19.04.2023) складає 45 168,54 гри. (розрахунок пені наведено в додатку 2 до акта перевірки). Сума, заборгованості на момент погашення перевищувала незначну суму. Залишок нсотриманих товарів, після цього склав 33 830,94 евро (еквівалент 1 355 483,97 грн. по курсу НБУ на даіу останнього надходження товарів (21.04.2023), що перевищувало незначну суму.

Згідно МД (типу ІМ40 ДЕ) від 21.04.2023 №23UA70U3 отримано товари на суму 7 190,72 евро, або на 634 день з дати здійснення оплати від 27.07.2021. Проте, товар надійшов на територію України 19.04.2023 (згідно відмітки Чернівецької митниці на CMR) або на 632 день з дати здійснення попередньої оплати 27.07.2021, тобто з порушенням граничних строків розрахунків за операціями з імпорту товарів, встановлених Національним банком України на 267 днів. Таким чином, пеня за порушення строків розрахунків в розмірі 7 190,72 евро за 267 днів (за період з 27.07.2022 по 19.04.2023) складає 191 055,50 грн. (розрахунок пені наведено в додатку 2 до акта перевірки). Сума заборгованості на момеїгг погашення перевищувала незначну суму. Залишок нсотриманих товарів, після цього склав 26 640,22 евро (еквівалент 1 067 377,71 грн по курсу НБУ на дату останнього надходження товарів (21.04.2023)), що перевищувало незначну суму.

Згідно МД (типу ІМ40 ДЕ) від 21.04.2023 №23UA69U0 отримано товари на суму 1 700,00 евро, або на 634 день з дати здійснення оплати від 27.07.2021. Проте, товар надійшов на територію України 19.04.2023 (згідно відмітки Чернівецької митниці на CMR) або на 632 день з дати здійснення попередньої оплати 27.07.2021, тобто з порушенням граничних строків розрахунків за операціями з імпорту товарів, встановлених Національним банком України на 267 дні. Таким чином, пеня за порушення строків розрахунків в розмірі 1 700,00евро за 267 днів (за період з 27.07.2022 по 19.04.2023) складає 45 168,54 гри. (розрахунок пені наведено в додатку 2 до акта перевірки). Сума, заборгованості на момент погашення перевищувала незначну суму. Залишок нсотриманих товарів, після цього склав 33 830,94 евро (еквівалент 1 355 483,97 грн по курсу НБУ на дату останнього надходження товарів (21.04.2023), що перевищувало незначну суму.

Згідно МД (типу ІМ40 ДЕ) від 21.04.2023 №23UA70U3 отримано товари на суму 7 190,72 евро, або на 634 день з дати здійснення оплати від 27.07.2021. Проте, товар надійшов на територію України 19.04.2023 (згідно відмітки Чернівецької митниці на CMR) або на 632 день з дати здійснення попередньої оплати 27.07.2021, тобто з порушенням граничних строків розрахунків за операціями з імпорту товарів, встановлених Національним банком України на 267 днів. Таким чином, пеня за порушення строків розрахунків в розмірі 7 190,72 евро за 267 днів (за період з 27.07.2022 по 19.04.2023) складає 191 055.50 грн. (розрахунок пені наведено в додатку 2 до акта перевірки). Сума заборгованості на момент погашення перевищувала незначну суму. Залишок нсотриманих товарів, після цього склав 26 640,22 евро (еквівалент 1 067 377,71 грн по курсу НБУ на дату останнього надходження товарів (21.04.2023), що перевищувало незначну суму.

Згідно МД (типу ІМ40 ДЕ) від 01.06.2023 №23UA83U9 отримано товари на суму 7 190,72 евро, або на 675 день з дати здійснення оплати від 27.07.2021. Проте, товар надійшов на територію України 29.05.2023 (згідно відмітки Чернівецької митниці на CMR) або на 672 день з дати здійснення попередньої оплати 27.07.2021, тобто з порушенням граничних строків розрахунків за операціями з імпорту товарів, встановлених Національним банком України на 307 днів. Таким чином, пеня за порушення строків розрахунків в розмірі 7 190,72 евро за 307 дні (за період з 27.07.2022 по 29.05.2023) складає 219 678,04 грн (розрахунок пені наведено в додатку 2 до акта перевірки). Сума заборгованості на момент погашення перевищувала незначну суму. Залишок нсотриманих товарів, після цього склав 19 449,50 евро (еквівалент 759 606,06 грн. по курсу НБУ на дату останнього надходження товарів (01.06.2023), що перевищувало незначну суму.

Згідно МД (типу ІМ40 ДЕ) від 27.09.2023 №23UA79U4 отримано товари на суму 5 200,20 евро, або на 793 день з дати здійснення оплати від 27.07.2021. Проте, товар надійшов на територію України 24.09.2023 (згідно відмітки Чернівецької митниці на CMR) або на 790 день з дати здійснення попередньої оплати 27.07.2021, тобто з порушенням граничних строків розрахунків за операціями з імпорту товарів, встановлених Національним банком України на 425 днів. Таким чином, пеня за порушення строків розрахунків в розмірі 5 200,20 евро за 425 днів (за період з 27.07.2022 по 24.09.2023) складає 219 930,19 грн (розрахунок пені наведено в додатку 2 до акта перевірки). Проте, відповідно до пункту 5 статті 13 Закопу №2473 загальний розмір нарахованої пені не може перевищувати суми неодержаних грошових коштів за договором (вартості недопоставлсного товару). У зв`язку з цим, максимальна сума пені, яка може бути донарахована за даним порушенням складає 172 494,27 грн (5 200,20 евро * 33,1707) (розрахунок пені наведено в додатку 2 до акта перевірки). Слід зазначити, що сума заборгованості на момент погашення перевищувала незначну суму. Залишок із неотриманих товарів, після цього склав 14 249,30 евро (еквівалент 552 315,69 гри. по курсу НБУ на дату останнього надходження товарів (27.09.2023)), що перевищувало незначну суму.

Згідно МД (типу ІМ40 ДБ) від 27.09.2023 №23UA81U6 отримано товари на суму 5 200,20 евро, або на 793 день з дати здійснення оплати від 27.07.2021. Проте, товар надійшов на територію України 24.09.2023 (згідно відмітки Чернівецької митниці на CMR) або на 790 день з дати здійснення попередньої оплати 27.07.2021, тобто з порушенням граничних строків розрахунків за операціями з імпорту товарів, встановлених Національним банком України на 425 днів. Таким чином, пеня за порушення строків розрахунків в розмірі 5200,20 евро за 425 днів (за період з 27.07.2022 по 24.09.2023) складає 219 930,19 грн. (розраху нок пені наведено в додатку 2 до акта перевірки). Проте, відповідно до пункту 5 статті 13 Закон №2473 загальний розмір нарахованої пені не може перевищувати суми неодержаних грошових коштів за договором (вартосгі недопоставленого товару). У зв`язку з цим, максимальна сума пені, яка може бути донарахована за даним порушенням складає 172 494,27 грн. (5 200,20 евро* 33,1707) (розрахунок пені наведено в додатку 2 до акта перевірки).

Згідно МД (типу ІМ40 ДЕ) від 28.09.2023 №23UA32U0 отримано товари на суму 5 616,22 евро, або на 794 день з дати здійснення оплати від 27.07.2021. Проте, товар надійшов на територію України 27.09.2023 (згідно відмітки Чернівецької митниці на CMR) або на 793 день з дати здійснення попередньої оплати 27.07.2021, тобто з порушенням граничних строків розрахунків за операціями з імпорту товарів, встановлених Національним банком України на 428 днів. Таким чином, пеня за порушення строків розрахунків в розмірі 5 616,22 евро за 428 дні (за період з 27.07.2022 по 27.09.2023) складає 239 201,43 гри. (розрахунок пені наведено в додатку 2 до акта перевірки). Проте, відповідно до пункту 5 статті 13 Закону №2473 загальний розмір нарахованої пені не може перевищувати суми неодержаних ірошових коштів за договором (вартосгі недопоставлсного товару). У зв`язку з цим, максимальна сума пені, яка може бути донарахована за даним порушенням складає 186 293,95 грн. (5 616,22 евро * 33,1707) (розрахунок пені наведено в додатку 2 до акта перевірки). При цьому, на дату, за якою сума нарахованої пені починає перевищувати вартість недопоставленого товару (25.06.2023), залишок нестриманих товарів складав 19449.50 евро (сквівалеіпг 759 606,06 грн. по курсу НБУ на дату останнього надходження товарів (01.06.2023), що перевищувало незначну суму.

Згідно МД (типу ІМ40 ДЕ) від 09.05.2024 № 24UA36U3 отримано товари на суму 5 633,55 евро, з них 3 432.88 евро в рахунок оплати від 27.07.2021, або на 1018 день з дати її здійснення. Проте, товар надійшов на територію України 07.05.2024 (згідно відмітки Чернівецької митниці на CMR) або на 1016 день з дати здійснення попередньої оплати 27.07.2021, тобто з порушенням граничних строків розрахунків за операціями з імпорту товарів, встановлених Національним банком України на 651 день. Таким чином, пеня за порушення строків розрахунків в розмірі 3 432,88 евро за 651 день (за період з 27.07.2022 по 07.05.2023) складає 222 390,12 грн (розрахунок пені наведено в додатку 2 до акта перевірки. Проте, відповідно до пункту 5 статті 13 Закону №2473 загальний розмір нарахованої пені не може перевищувати суми неодержаних грошових коштів за договором (вартості нсдопоставлсного товару). У зв`язку з цим, максимальна сума пені, яка може бути донарахована за даним порушенням складає 113 871.03 гри. (З 432,88 евро * 33,1707) (розрахунок пені наведено в додатку 2 до акіа перевірки). При цьому, на дату, за якою сума нарахованої пені починає перевищувати вартість недопоставлсного товару (25.06.2023), залишок нестриманих товарів складав 19449,50 евро (еквівалент 759 606,06 грн. по курсу НБУ на дату останнього надходження товарів (01.06.2023), що перевищувало незначну суму.

Станом на 16.06.2025, згідно бухгалтерського обліку ТОВ «ОРІОН ГЛАСС ЕКСПОРТ» (рахунок 632) та даними документальної перевірки дебіторська заборгованості відсутня, а кредиторська складає 3 400,03 евро.

Судом встановлено, що в ході проведення перевірки по всіх контрактах, що перевірялись, не надавались:- висновки центрального органу виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну політику у сфері економічного розвитку, на подовження граничні строки розрахунків, встановлені Національним банком України; позовні заяви резидента до суду, міжнародного комерційного арбітражу про стягнення з нерезидента заборгованості, що виникла внаслідок недотримання нерезидентом строку, передбаченого зовнішньоекономічним договором (контрактом), або документи про звернення до уповноваженого органу відповідної країни документа про стягнення такої заборгованості з боржника-нерезидента на користь резидента в позасудовому (досудовому) примусовому порядку; довідки уповноваженої організації (органу) країни розташування сторони зовнішньоекономічного договору (контракту) або третьої країни відповідно до умов цього договору (контракту) стосовно виникнення та закінчення дії форс-мажорних обставин, які стали причиною несвоєчасного виконання умов договору.

Надаючи оцінку посиланням позивача на форс-мажорні обставини, суд виходить з того, що за вимогами Закону України "Про валюту і валютні операції" підтвердженням виникнення та закінчення дії форс-мажорних обставин є відповідна довідка уповноваженої організації (органу) країни розташування сторони зовнішньоекономічного договору (контракту) або третьої країни відповідно до умов цього договору (контракту).

Податковий кодекс України регулює відносини, що виникають у сфері справляння податків і зборів, зокрема визначає вичерпний перелік податків та зборів, що справляються в Україні, та порядок їх адміністрування, платників податків та зборів, їх права та обов`язки, компетенцію контролюючих органів, повноваження і обов`язки їх посадових осіб під час адміністрування податків та зборів, а також відповідальність за порушення податкового законодавства (абзац перший пункт 1.1 статті 1 ПКУ).

Разом з тим відносини, що виникають у сфері здійснення валютних операцій, валютного регулювання і валютного нагляду, регулюються Конституцією України, цим Законом, іншими законами України, а також нормативно-правовими актами, прийнятими відповідно до Закону № 2473-VIII (частина 1 статті 3 Закону № 247З-VIII).

Питання здійснення валютних операцій, основи валютною регулювання та нагляду регулюються виключно Законом № 2473-VIII. Зміна положень Закону № 2473-VIII може здійснюватися виключно окремими законами про внесення змін до цього Закону (частина 2 статті 3 Закону №2473-VIII).

У разі якщо положення інших законів суперечать положенням Закону № 2473, застосовуються положення Закону № 2473-VIII (частина 3 статті 3 Закону № 2473-VIII).

При цьому, Законом № 2473-VIII не ставиться у залежність відповідальність суб`єкта господарювання - резидента за порушення строків розрахунків з експорту товарів, встановлених Національним банком, з наявністю його вини.

Крім того, Закон № 2473-VIII не містить положень, які звільняють осіб від відповідальності за порушення вимог цього закону.

Частиною шостою статті 13 Закону №2473 передбачено, що у разі якщо виконання договору, передбаченого частинами другою або третьою цієї статті, зупиняється у зв`язку з виникненням форс-мажорних обставин, перебіг строку розрахунків, установленого згідно з частиною першою цієї статті, та нарахування пені відповідно до частини п`ятої цієї статті зупиняється на весь період дії форс-мажорних обставин та поновлюється з дня, наступного за днем закінчення дії таких обставин.

Підтвердженням виникнення та закінчення дії форс-мажорних обставин є відповідна довідка уповноваженої організації (органу) країни розташування сторони зовнішньоекономічного договору (контракту) або третьої країни відповідно до умов цього договору (контракту).

Тобто, одна із сторін договору повинна довести, що наявні обставини (введення воєнного стану чи початку бойових дій) мають відношення до конкретного господарського зобов`язання та унеможливлюють після постачання товару або здійснення авансового платежу отримати резидентами валютної виручки або поставку їм імпортного товару на невизначений строк, а також метою не нарахування пені за порушення граничних строків розрахунків у період дії форс- мажорних обставин необхідно засвідчити даний факт відповідною довідкою уповноваженої організації (органу) країни нерезидента та/або сертифікатом Торгово-промислової палити України.

Статтею 14-1 Закону України «Про торгово-промислові палати в Україні» передбачено, що Торгово-промислова палата України та уповноважені нею регіональні торгово-промислові палати засвідчують форс-мажорні обставини (обставини непереборної сили) та видають сертифікат про такі обставини протягом семи днів з дня звернення суб`єкта господарської діяльності за собівартістю. Сертифікат про форс-мажорні обставини (обставини непереборної сили) для суб`єктів малого підприємництва видається безкоштовно.

Форс-мажорними обставинами (обставинами непереборної сили) є надзвичайні та невідворотні обставини, що об`єктивно унеможливлюють виконання зобов`язань, передбачених умовами договору (контракту, угоди тощо), обов`язків згідно із законодавчими та іншими нормативними актами, а саме: загроза війни, збройний конфлікт або серйозна погроза такого конфлікту, включаючи але не обмежуючись ворожими атаками, блокадами, військовим ембарго, дії іноземного ворога, загальна військова мобілізація, військові дії, оголошена та неоголошена війна, дії суспільного ворога, збурення, акти тероризму, диверсії, піратства, безлади, вторгнення, блокада, революція, заколот, повстання, масові заворушення, введення комендантської години, карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України, експропріація, примусове вилучення, захоплення підприємств, реквізиція, громадська демонстрація, блокада, страйк, аварія, протиправні дії третіх аосіб, пожежа, вибух, тривалі перерви в роботі транспорту, регламентовані умовами відповідних рішень та актами державних органів влади, закриття морських проток, ембарго, заборона (обмеження) експорту/імпорту тощо, а також викликані винятковими погодними умовами і стихійним лихом, а саме: епідемія, сильний шторм, циклон, ураган, торнадо, буревій, повінь, нагромадження снігу, ожеледь, град, заморозки, замерзання моря, проток, портів, перевалів, землетрус, блискавка, пожежа, посуха, просідання і зсув ґрунту, інші стихійні лиха тощо. Підпунктом 6.1 пункту 6 Регламенту засвідчення Торгово-промисловою палатою України (далі - ТПП) та регіональними торгово-промисловими палатами форс-мажорних обставин (обставин непереборної сили), затвердженого Рішенням Президії ТПП України 18 грудня 2014 року №44(5) (далі Регламент ТПП) визначено, що підставою для засвідчення форс-мажорних обставин є наявність однієї або більше форс-мажорних обставин (обставин непереборної сили), перелічених у ст. 14і Закону України «Про торгово-промислові палати в Україні», а також визначених сторонами за договором, законодавчими, відомчими та/чи іншими нормативними актами, які вплинули на зобов`язання таким чином, що унеможливили його виконання у термін, передбачений відповідним договором, законодавчими та/чи іншими нормативними актами.

Згідно з підпунктом 6.2 пункту 6 Регламенту ТПП, форс-мажорні обставини (обставини непереборної сили) засвідчуються за зверненням суб`єктів господарської діяльності по кожному окремому договору, виконання якого настало згідно з умовами договору і виконання якого стало неможливим через наявність зазначених обставин, шляхом видачі сертифікату ТПП України або регіональною торгово-промисловою палатою згідно з чинним законодавством та Регламентом.

Також, підпунктом 6.3.1 підпункту 6.3 пункту 6 Регламенту ТПП встановлено, що у заяві, зокрема, зазначається, які саме зобов`язання за договором, контрактом, угодою та/або законом, нормативним актом не можуть бути виконані у встановлений термін внаслідок настання форс- мажорних обставин (обставин непереборної сили), форс-мажорні обставини (обставини непереборної сили) з посиланням і наданням доказів таких обставин, початок їх виникнення і термін дії, які, на думку Заявника, унеможливили виконання цих зобов`язань у встановлений договором, контрактом, угодою та/або законом, нормативним актом термін, та інші відповідні відомості.

При цьому, пунктом 6.9 Регламенту ТПП передбачено, що надані Заявником документи для засвідчення форс-мажорних обставин (обставин непереборної сили) мають свідчити про:

- надзвичайність таких обставин (носять винятковий характер і знаходяться за межами впливу сторін);

- непередбачуваність обставин (їх настання або наслідки неможливо було передбачити, зокрема на момент укладення відповідного договору, перед терміном настанням зобов`язання або до настання відповідного обов`язку);

- невідворотність (непереборність) обставин (неминучість події/подій та/або їїУїх наслідків);

- причинно-наслідковий зв`язок між обставиною/подією і неможливістю виконання Заявником своїх конкретних зобов`язань (за договором, контрактом, угодою, законом, нормативним актом, актом органів місцевого самоврядування тощо).

ТПП України веде єдиний Реєстр сертифікатів, виданих ТПП України та регіональними ТПП (Реєстр сертифікатів), про засвідчення форс-мажорних обставин (обставин непереборної сили) та Реєстр уповноважених осіб.

Враховуючи викладене вище, вимоги Закону № 2473 і Регламенту ТПП, для можливого звільнення платників податків від відповідальності за порушення граничних строків розрахунків, встановлених НБУ, обґрунтування неможливості виконання зовнішньоекономічного контракту, засвідчується довідкою (сертифікатом) ТПП України або уповноваженої організації (органу) країни розташування сторони зовнішньоекономічного договору (контракту) або третьої країни відповідно до умов договору (контракту) про наявність форс-мажорних обставин із зазначенням періоду дії таких обставин.

При цьому, слід зазначити, що форс-мажор не є автоматичною підставою для звільнення від виконання зобов`язань та зупинення граничних строків розрахунків і нарахування пені; відповідно до частини п`ятої статті 13 Закону №2473, стороною договору має бути підтверджено не лише факт настання форс-мажорних обставин, а їх вплив на виконання/неможливість виконання договірних/контрактних зобов`язань. Сертифікат ТПП України може підтверджувати факт настання обставин непереборної сили та містити висновок щодо впливу цієї події на можливість виконання резидентом або нерезидентом конкретних зобов`язань, але контролюючий орган вправі брати до уваги такий сертифікат лише за наявності підстав вважати, що невиконання зобов`язань виникло саме за таких обставин, про які зазначено в сертифікаті.

При цьому, суд зазначає, що Судова палата з розгляду справ щодо податків, зборів та інших обов`язкових платежів Верховного суду, у постанові Верховного Суду від 27.02.2025 у справі № 520/2941/24 дійшла висновку, що «сертифікат торгово-промислової палати, який підтверджує наявність форс-мажорних обставин, не може вважатися беззаперечним доказом неможливості виконання зобов`язання, а повинен критично оцінюватися судом з урахуванням встановлених обставин справи та характеру зобов`язання.

Саме по собі існування форс-мажорної обставини (обставини непереборної сили) ще не є свідченням того, що безпосередньо вона вплинула на неможливість виконання особою певного зобов`язання за договором чи обов`язку, передбаченого законодавчими та іншими нормативними актами. Такий зв`язок має доводитись шляхом надання сертифіката (довідки) Торгово-промислової палати України чи уповноваженої нею регіональної ТПП, а у разі необхідності - іншими належними доказами, що можуть підтвердити вплив цих обставин на здатність певною стороною виконати своє зобов`язання.

Разом з тим, суд підкреслює, що під час перевірки позивачем не було надано копії документів уповноваженої установи, які б могли підтвердити настання випадків, які можливо віднести до обставин непереборної сили - форс-мажору.

З урахуванням наведеного вище у своїй сукупності суд приходить до висновку, що наявними у матеріалах справи документами підтверджується позиція контролюючого органу про порушення позивачем граничного строку розрахунку в іноземній валюті, що свідчить про обґрунтованість прийнятого та оскаржуваного у даній справі податкового повідомлення-рішення.

За вказаних обставин суд дійшов висновку, що викладені в позовній заяві доводи позивача є необґрунтованими, а позов таким, що не підлягає до задоволення.

Відповідно до частини 1 статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

При цьому в силу положень частини 2 статті 77 вказаного кодексу в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Підстави для розподілу судових витрат відсутні.

Керуючись ст. ст. 6, 9, 14, 241-246, 255, 295, Кодексу адміністративного судочинства України, суд

вирішив:

У задоволенні адміністративного позову відмовити повністю.

Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, яка може бути подана безпосередньо до Шостого апеляційного адміністративного суду протягом тридцяти днів з дня проголошення рішення суду. Якщо в судовому засіданні оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Рішення у повному обсязі складене 18.12.2025.

Суддя Валентина ЯНКІВСЬКА