Справа № 620/12105/25
Суддя: Лариса ЖИТНЯК
Дата ухвалення: 2025-12-23 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ЧЕРНІГІВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А

23 грудня 2025 року Чернігів Справа № 620/12105/25

Суддя Чернігівського окружного адміністративного суду Житняк Л.О., перевіривши матеріали адміністративної справи за позовом ОСОБА_1 до Державної установи "Чернігівська виправна колонія (№44)" Міністерства юстиції України про визнання неправомірною бездіяльності та зобов`язання вчинити певні дії,

В С Т А Н О В И Л А:

Позивач звернувся до суду з позовом до Державної установи "Чернігівська виправна колонія (№44)" Міністерства юстиції України, в якому просить визнати протиправною бездіяльність відповідача щодо невиплати при звільненні зі служби та виключенні зі списків особового складу установи суми грошової компенсації вартості за неотримане речове майно.

Суд ухвалою від 24.11.2025 позовну заяву залишив без руху.

На виконання вимог ухвали від 24.11.2025 позивачем 15.12.2025 засобами поштового зв`язку подано клопотання про поновлення строку звернення до суду, в якому позивач посилається на рішення Конституційного Суду України від 11.12.2025, яким визнано неконституційною частину першу ст.233 Кодексу законів про працю України в частині встановлення тримісячного строку для звернення працівника до суду про стягнення заробітної плати та інших належних виплат.

Вирішуючи питання про поновлення строку звернення до суду, суд зважає на таке.

Відповідно до частини першої статті 122 Кодексу адміністративного судочинства України, позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

У частині другій цієї статті зазначено, що для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено іншого, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Для захисту прав, свобод та інтересів особи цим Кодексом та іншими законами можуть встановлюватися інші строки для звернення до адміністративного суду, які, якщо не встановлено інше, обчислюються з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів (частина третя статті 122 Кодексу адміністративного судочинства України).

Відповідно до частини другої статті 233 Кодексу законів про працю України із заявою про вирішення трудового спору у справах про звільнення працівник має право звернутися до суду в місячний строк з дня вручення копії наказу (розпорядження) про звільнення, а у справах про виплату всіх сум, що належать працівникові при звільненні, - у тримісячний строк з дня одержання ним письмового повідомлення про суми, нараховані та виплачені йому при звільненні (стаття 116).

Вирішуючи питання про дотримання позивачем строку звернення до суду, суд звертає увагу, що відповідно до положень Порядку забезпечення речовим майном персоналу Державної кримінально-виконавчої служби, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 14.08.2013 №578, під час звільнення із служби особам рядового і начальницького складу за їх бажанням може видаватися речове майно особистого користування, яке не було ними отримано на день звільнення, або виплачуватися грошова компенсація за нього, розрахована із закупівельної вартості, яка діяла на 1 січня року виникнення права на отримання такого майна. Грошова компенсація замість предметів речового майна особистого користування, що підлягають видачі особам рядового і начальницького складу, виплачується згідно з пунктом 60 цього Порядку на підставі заяви. Вартість предметів речового майна особистого користування визначається Мін`юстом за пропозицією державної установи Генеральна дирекція Державної кримінально-виконавчої служби України відповідно до їх закупівельної вартості. Для виплати персоналу грошової компенсації за належні до отримання предмети речового майна особистого користування оформляється довідка про виплату грошової компенсації за належні до видачі предмети речового майна за формою згідно з додатком 7 у двох примірниках, перший з яких подається бухгалтерії органу чи установи, підприємства для виплати компенсації, другий додається до арматурної картки.

Таким чином, право на грошову компенсацію виникає саме у зв`язку зі звільненням зі служби.

Судовою палатою з розгляду справ щодо виборчого процесу та референдуму, а також захисту політичних прав громадян Касаційного адміністративного суду Верховного Суду у постанові від 30.11.2020 у справі №480/3105/19 визначено правову природу грошової компенсації за неотримане речове майно та строки її виплати. Судова палата, проаналізувавши приписи законодавства та висновки Конституційного Суду України і Верховного Суду, виснувала, що речове забезпечення не має характеру винагороди за виконану працю, а спрямоване насамперед на задоволення потреб військовослужбовців під час несення ними військової служби.

Дані висновки релевантні і до спірних правовідносин.

Враховуючи визначену у постанові судової палати з розгляду справ щодо виборчого процесу та референдуму, а також захисту політичних прав громадян Касаційного адміністративного суду Верховного Суду від 30.11.2020 у справі №480/3105/19 правову природу грошової компенсації за неотримане речове майно, спеціальним строком звернення до суду є місячний строк, установлений частиною п`ятою статті 122 КАС України, у випадку звернення з відповідним рапортом під час проходження служби.

Аналогічні висновки відтворено у постанові Верховного Суду від 23.06.2022 у справі №540/2001/21 та у постанові від 27.02.2023 у справі №560/8394/21.

Як вбачається з матеріалів справи, позивача звільнено зі служби наказом від 18.12.2023 №86/ос-23 з 01.01.2024 та з відповідною заявою про виплату компенсації позивач звернулась 01.01.2024, а тому направивши до суду дану позовну заяву 05.11.2025, позивач пропустив як встановлений ч.5 ст.122 КАС України місячний строк звернення до суду, так і тримісячний строк, встановлений частини другої статті 233 Кодексу законів про працю України, яка є чинною на неконституційною не визнавалась.

Частиною другою статті 123 Кодексу адміністративного судочинства України передбачено, що якщо заяву не буде подано особою в зазначений строк або вказані нею підстави для поновлення строку звернення до адміністративного суду будуть визнані неповажними, суд повертає позовну заяву.

Відповідно до пункту 9 частини четвертої статті 169 Кодексу адміністративного судочинства України позовна заява повертається позивачеві у випадках, передбачених частиною другою статті 123 цього Кодексу.

Крім цього, відповідно до п.1 ч.4 ст.169 Кодексу адміністративного судочинства України позовна заява повертається позивачеві, якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви, яку залишено без руху, у встановлений судом строк.

Як вбачається з матеріалів справи, копію ухвали суду про залишення позовної заяви без руху від 24.11.2025 доставлено до електронного позивача 24.11.2025, що підтверджується довідкою про доставку електронного листа.

Таким чином, недоліки позовної заяви мали б бути усунуті позивачем у строк до 05.12.2025 включно. Втім заява про поновлення строку звернення до суду надіслана до суду 15.12.2025.

Враховуючи наведене, недоліки позовної заяви у встановлений судом строк не усунуті.

Згідно із частиною восьмою статті 169 Кодексу адміністративного судочинства України повернення позовної заяви не позбавляє права повторного звернення до адміністративного суду в порядку, встановленому законом.

Враховуючи викладене та керуючись статтями 160, 169, 248 Кодексу адміністративного судочинства України, суддя

У Х В А Л И Л А:

Позовну заяву ОСОБА_1 до Державної установи "Чернігівська виправна колонія (№44)" Міністерства юстиції України про визнання неправомірною бездіяльності та зобов`язання вчинити певні дії повернути позивачеві.

Копію ухвали суду та позовну заяву з усіма доданими до неї матеріалами надіслати позивачу.

Відповідно до ч.2 ст.256 КАС України ухвала, постановлена судом поза межами судового засідання, набирає законної сили з моменту її підписання суддею та згідно ст.294 КАС України може бути оскаржена до Шостого апеляційного адміністративного суду.

Суддя Л.О. Житняк