Справа № 160/20432/25
Суддя: Калугіна Наталія Євгенівна
Дата ухвалення: 2025-12-18 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД РІШЕННЯ ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
Дніпропетровський окружний адміністративний суд у складі: головуючого судді Калугіної Н.Є., розглянувши у спрощеному позовному провадженні без повідомлення учасників процесу (письмовому провадженні) у місті Дніпро адміністративну справу за позовною заявою Товариства з обмеженою відповідальністю «УКРТЕХНОПРОМ-ВОСТОК» до Південно-Східної митниці про визнання протиправними рішень,
Позивач звернувся до Дніпропетровського окружного адміністративного суду з позовом, в якому просить суд:
- визнати протиправною та скасувати картку відмови Дніпровської митниці в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення від 20.02.2025 № UA110110/2025/000033.
Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 07.08.2025 відкрито провадження у справі, постановлено здійснювати розгляд справи в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами, встановлено учасникам процесу строки для надання заяв по суті справи.
Згідно наданого відповідачем відзиву, відповідач пред`явлений позов не визнав та заперечував проти задоволення позовних вимог, посилаючись на те, що під час здійснення Дніпровською митницею контролю правильності визначення коду товару при переміщенні товарів через митний кордон України, відповідачем застосована Українська класифікація товарів зовнішньоекономічної діяльності (далі УКТЗЕД), яку розроблено на виконання Україною своїх міжнародних зобов`язань а саме положень Міжнародної конвенції про Гармонізовану Систему опису та кодування товарів (далі ГС), Договірною стороною якої Україна стала згідно з Указом Президента України від 17 травня 2002 року № 466/2002 «Про приєднання України до Міжнародної конвенції про Гармонізовану систему опису та кодування товарів» з набуттям усіх прав та зобов`язань, передбачених статтями Конвенції.
Згідно наданих відповідачем додаткових письмових пояснень (01.09.2025) відповідач заперечує щодо стягнення з Дніпровської митниці витрат на сплату правничої допомоги у розмірі 3 500, 00 грн.
Згідно наданих відповідачем заперечень на відповідь на відзив, митниця зазначила про зміну назви з Дніпровської митниці на Південно-Східну митницю, відповідно до наказу Державної митної служби України від 08 08.2025 року № 775 «Про реорганізацію територіальних органів Держмитслужби».
Відповідач у запереченнях також зазначив, що в поясненнях до товарної позиції 8716 (Причепи та напівпричепи; інші несамохідні транспортні засоби; їх частини) серед іншого зазначено, що частини цієї товарної позиції включають: (4) Дерев`яні або сталеві колеса та їхні деталі, включаючи колеса, укомплектовані шинами. 3. Митниця зазначає, що Позивачем надано недостовірні відомості щодо призначення товару, оскільки в сертифікаті виробника JANTSA зазначено, що зазначений товар є дисками, які застосовуються у вантажівках. Проте, сертифікатом виробника JANTSA від 30.09.2024 визначено застосування колес арт. 100435, 10.00-20: на вантажівках, автобусах і причепах. Тобто, на думку відповідача, відповідно документації виробника (сертифікат виробника JANTSA від 30.09.2024), товар «колеса ходові (без шин): сталеві колеса, колір-матовий чорний RAL 9011, арт. 100435, 10.00-20», можуть використовуватися на вантажівках, автобусах і причепах. Відповідно до правила 3 ОПІ УКТЗЕД даний товар можна віднести до двох чи більше товарних позицій УКТЗЕД (8708 чи 8716), тому митницею його класифікацію здійснено відповідно до правила 3(с) в товарній позиції з найбільшим порядковим номером серед номерів товарних позицій, що розглядаються, а саме в товарній позиції 8716 згідно з УКТЗЕД
Відповідач також просив поновити строк на подання заперечень на відповідь на відзив, у зв`язку із тим, що затримка подання заперечень відбулась у зв`язку із з проведенням юридичних заходів, пов`язаних з перейменуванням Дніпровської митниці на Південно-Східну, вирішувалось питання щодо надання Державною митною службою України представникам митниці необхідних повноважень та внесення інформації про них до Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань на підставі самопредставництва юридичної особи.
Згідно статті 164 КАС України, У запереченні відповідач викладає свої пояснення, міркування та аргументи щодо наведених позивачем у відповіді на відзив пояснень, міркувань та аргументів і мотиви їх визнання або відхилення.
До заперечення застосовуються правила, встановлені частинами другою - четвертою статті 162 цього Кодексу.
Заперечення подається в строк, встановлений судом. Суд має встановити такий строк подання заперечення, який дасть змогу іншим учасниками справи отримати заперечення завчасно до початку розгляду справи по суті.
Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 07.08.2025 встановлено п`ятиденний строк з дня отримання відповіді на відзив для надання заперечень.
Як вбачається, позивачем відповідь на відзив надана через підсистему Електронний Суд 29.08.2025, з запереченнями відповідач звернувся - 10.09.2025, тобто з пропуском встановленого судом п`ятиденного строку.
Відповідно до приписів ч. 1, 2 ст. 121 КАС України, суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення.
Поважними причинами визнаються лише такі обставини, які є об`єктивно непереборними, не залежать від волевиявлення особи, що звернулась з адміністративним позовом, пов`язані з дійсно істотними перешкодами чи труднощами для своєчасного вчинення процесуальних дій та підтверджені належними доказами.
З урахуванням наведених відповідачем причин пропуску строку, а також з метою забезпечення права відповідача на подання заперечень на відповідь на відзив, з`ясування всіх обставин справи, суд визнає причини пропуску строку на подання заперечень на відповідь на відзив поважними та вважає за можливе задовольнити клопотання відповідача та поновити строк для подання заперечень на відповідь на відзив, а також прийняти їх до розгляду.
До того ж, суд зазначає, що відповідно до наказу Державної митної служби України від 08.08.2025 №775 «Про реорганізацію територіальних органів Держмитслужби», територіальний орган як відокремлений підрозділ Державної митної служби України Дніпровську митницю (код 43971371) перейменовано на Південно-Східну митницю (код 43971371), про що внесено до Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань відповідний запис.
Враховуючи зазначене, суд вважає за необхідне замінити найменування відповідача у справі, а саме: з "Дніпровська митниця" на "Південно-Східна митниця".
Дослідивши матеріали справи та надані сторонами докази, а також проаналізувавши зміст норм матеріального та процесуального права, що регулюють спірні правовідносини, суд встановив таке.
01 серпня 2024 року між позивачем (покупець) та компанією «JANTSA JANT SANAYI ve TICARET A.S.», Туреччина (продавець), укладено контракт № 2024-08-01 (далі Контракт), предмет якого є, покупець купує, а продавець продає вироби, кількість та номенклатура яких, обумовлені в додатках до цього контракту, що становлять його невід`ємну частину.
17 грудня 2024 року сторонами підписано додаткову угоду № 1 до Контракту, відповідно до умов якої передбачено постачання сталевих колісних дисків до вантажних автомобілів у кількості 350 шт. Виробник (продавець) і покупець погодили, що товар за вказаною додатковою угодою згідно Товарної номенклатури зовнішньоекономічної діяльності має код 87087090, визначає такий товар як частини та приладдя до моторних транспортних засобів.
На підставі Контракту та додаткової угоди № 1, виробником товару оформлено проформу- інвойс № UTP2410041 від 20.12.2024 року, згідно якого предметом поставки є сталеві колеса, які відносяться до коду ТН ЗЕД: 87087090.
04 лютого 2025 року, з метою експорту вказаної партії товару з Туреччини до України, було оформлено:
- міжнародну товарно-транспортну накладну (CMR) від 04.02.2025; - сертифікат походження № 1259467 від 04.02.2025;
Декларування товару за вказаним кодом здійснювалось на підставі документів, передбачених Договором, що надійшли разом з Товаром, у графі 31 ЕМД декларантом було наведено опис товару наступного змісту:
«№1 -1. Колеса ходові (без шин): сталеві колеса для вантажних автомобілів, колір-матовий чорний RAL 9011, арт. 100435, 10.00-20-350 шт. Не є товаром військового або подвійного призначення. Пакування: пакувальні місця обгорнуті поліетиленовою плівкою на 32 дерев`яних палетах. Виробник: JANTSA JANT SANAYI ve TICARET A.S. Торговельна марка: JANTSA. Країна виробництва: Туреччина. Країна походження: Туреччина.».
«Колеса ходові (без шин): сталеві колеса, що призначені для вантажних автомобілів, автобусів та причепів. Колір-матовий чорний RAL 9011, арт. 100435, 10.00-20-350 шт. .Виробник: JANTSA JANT SANAYI ve TICARET A.S. Торговельна марка: JANTSA. Країна виробництва: Туреччина. Країна походження:Туреччина.»,
Відповідачем також винесено картку відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення №UA 110110/2025/000033.
Не погодившись із прийнятими відповідачем рішеннями, позивач звернувся до суду з даним позовом.
Надаючи правову оцінку спірним правовідносинам, що склались між сторонами, суд зазначає про таке.
Відповідно до п. 24 ч. 1 ст. 4 Митного кодексу України (далі - МКУ) митний контроль - митний контроль - сукупність заходів, що здійснюються з метою забезпечення додержання норм цього Кодексу, законів та інших нормативно-правових актів з питань митної справи, міжнародних договорів України, укладених у встановленому законом порядку.
Пунктом 23 ч. 1 ст. 4 МКУ передбачено, що митне оформлення - виконання митних формальностей, необхідних для пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення.
Згідно п. 29 ч. 1 ст. 4 МКУ митні формальності - митні формальності - сукупність дій, що підлягають виконанню відповідними особами і митними органами, а також автоматизованою системою митного оформлення з метою дотримання вимог законодавства України з питань митної справи.
Статтею 7 МКУ визначено, що встановлені порядок і умови переміщення товарів через митний кордон України, їх митний контроль та митне оформлення, застосування механізмів тарифного і нетарифного регулювання зовнішньоекономічної діяльності, справляння митних платежів, ведення митної статистики, обмін митною інформацією, ведення Української класифікації товарів зовнішньоекономічної діяльності, здійснення відповідно до закону державного контролю нехарчової продукції при її ввезенні на митну територію України, запобігання та протидія контрабанді, боротьба з порушеннями митних правил, організація і забезпечення діяльності органів доходів і зборів та інші заходи, спрямовані на реалізацію державної політики у сфері державної митної справи, становлять державну митну справу. Державна митна справа здійснюється з додержанням прийнятих у міжнародній практиці форм декларування товарів, методів визначення митної вартості товарів, систем класифікації та кодування товарів та системи митної статистики, інших загальновизнаних у світі норм і стандартів.
Відповідно до норм Митного кодексу України митні органи здійснюють контроль правильності класифікації товарів, поданих до митного оформлення, згідно з УКТ ЗЕД.
За частинами 3-5 статті 69 МК України на вимогу посадової особи митного органу декларант або уповноважена ним особа зобов`язані надати усі наявні відомості, необхідні для підтвердження заявлених ними кодів товарів, поданих до митного оформлення, а також зразки таких товарів та/або техніко-технологічну документацію на них. У разі виявлення під час митного оформлення товарів або після нього порушення правил класифікації товарів митний орган має право самостійно класифікувати такі товари.
Пунктом 4 Порядку передбачено, що контроль правильності класифікації товарів здійснюється шляхом перевірки відповідності, зокрема: опису товару в митній декларації процедурі декларування згідно з вимогами статті 257 Кодексу; відомостей про товар та коду товару згідно з УКТЗЕД, заявлених у митній декларації, відомостям про товар (найменування, опис, визначальні характеристики для класифікації товарів тощо), зазначеним у наданих для митного контролю документах, шляхом перевірки дотримання вимог Основних правил інтерпретації УКТЗЕД, з урахуванням Пояснень до УКТЗЕД, рекомендацій, розроблених центральним органом виконавчої влади у сфері митної справи відповідно до вимог статті 68 Кодексу.
Відповідно до ч. 1-5 статті 69 Митного кодексу України, товари при їх декларуванні підлягають класифікації, тобто у відношенні товарів визначаються коди відповідно до класифікаційних групувань, зазначених в УКТ ЗЕД. Органи доходів і зборів здійснюють контроль правильності класифікації товарів, поданих до митного оформлення, згідно з УКТ ЗЕД. На вимогу посадової особи органу доходів і зборів декларант або уповноважена ним особа зобов`язані надати усі наявні відомості, необхідні для підтвердження заявлених ними кодів товарів, поданих до митного оформлення, а також зразки таких товарів та/ або техніко-технологічну документацію на них. У разі виявлення під час митного оформлення товарів або після нього порушення правил класифікації товарів орган доходів і зборів має право самостійно класифікувати такі товари.
Під складним випадком класифікації товару розуміється випадок, коли у процесі контролю правильності заявленого декларантом або уповноваженою ним особою коду товару виникають суперечності щодо тлумачення положень УКТ ЗЕД, вирішення яких потребує додаткової інформації, спеціальних знань, проведення досліджень тощо
Згідно пункту 5 розділу III Порядку №650, у разі неможливості однозначно перевірити правильність класифікації товару на підставі задекларованих відомостей відповідно до вимог статті 69 Кодексу декларант або уповноважена ним особа письмово повідомляється про необхідність надання додаткових документів чи відомостей, необхідних для підтвердження задекларованого ним коду товару згідно з УКТ ЗЕД.
Відповідно до пункту 6 розділу III Порядку №650, у разі відмови у наданні декларантом або уповноваженою ним особою додаткових документів чи відомостей посадовою особою митного органу здійснюються митні формальності за наявними документами та відомостями з використанням довідкової інформації. При проведенні цих митних формальностей або підтверджується код товару, або надається відмова в митному оформленні та за наявності достатньої інформації виноситься Рішення.
Суд зазначає, що Українську класифікацію товарів зовнішньоекономічної діяльності розроблено на виконання Україною своїх міжнародних зобов`язань а саме положень Міжнародної конвенції про Гармонізовану Систему опису та кодування товарів, Договірною стороною якої Україна стала згідно з Указом Президента України від 17 травня 2002 року № 466/2002 «Про приєднання України до Міжнародної конвенції про Гармонізовану систему опису та кодування товарів» з набуттям усіх прав та зобов`язань, передбачених статтями Конвенції.
Чинна УКТЗЕД побудована на основі Гармонізованої системи опису та кодування товарів 2022 року та Комбінованої номенклатури Європейського Союзу, що є товарною номенклатурою Митного тарифу України, затвердженого Законом України від 19 жовтня 2022 року № 2697-IX «Про Митний тариф України».
Судом встановлено, що у сертифікаті виробника JANTSA зазначено застосування колес арт. 100435, 10.00-20, а саме: Звичайне використання по шосе на вантажівках, автобусах і причепах вільне переміщення.
На підставі наведеного, відповідач дійшов висновку про те, що товар «Колеса ходові (без шин): сталеві колеса, що призначені для вантажних автомобілів, автобусів та причепів. Колір-матовий чорний RAL 9011, арт. 100435, 10.00-20» можна віднести до двох чи більше товарних позицій, а саме до 8708 та 8716 згідно УКТЗЕД.
Проте, суд не погоджується з доводами відповідача щодо класифікації товару за кодом 8716.
По перше, згідно доводів відповідача спірний товар можна віднести до товарної позицій 8708, а можна до 8716, згідно УКТ ЗЕД, тобто відповідачем чітких аргументів щодо віднесення спірного товару саме до коду - 8716 не наведено, зазначених у рішенні обгрунтувань недостатньо для чіткої та несуперечливої (однозначної) позиції при прийнятті спірного рішення, що породжує для позивача правову невизначеність, оскільки відповідач не навів чітких та обгрунтованих доводів стосовно неможливості віднесення спірного товару до коду 8708.
По-друге, суд зазначає, що згідно Пояснень до УКТ ЗЕД, що були розроблені до Закону України «Про митний тариф» від 19.10.2022, до товарних категорій УКТ ЗЕД (розділ ХVІІ, група 87) код групи 8708 70 позначує колеса ходові, їх частини та приладдя. Натомість, до групи товарів 8716 належать причепи та напівпричепи типу причіпних будиночків для тимчасового проживання у кемпінгах або для автотуристів, її частин, таких як шасі, кузови, вісі, інші частини та не охоплює у конкретному виразі колеса, про які немає відомостей у розшифруванні групи товарів даної товарної позиції, на відміну від товарних позицій групи 8708.
По-третє, суд зазначає, що приймаючи спірне рішення відповідач змінив опис товару та класифікував його за іншим кодом УКТ ЗЕД, не навівши у рішенні підстав та мотивів для вчинення таких дій, зокрема, порушень з боку позивача. Згідно висновку Верховного Суду сформованого у постанові від 03.04.2018 у справі № 814/1256/17 Верховний Суд вказував на безпідставності спірного рішення митного органу внаслідок недоведення останнім наявності підстав для зміни коду товару за власною ініціативою в межах процедури митного оформлення.
Тобто, такі підстави повинні існувати, та про їх наявність має доводити митний орган.
Суд зазначає, що згідно з Основними правилами інтерпретації УКТ ЗЕД критеріями розмежування товарних позицій (перші чотири знаки) за УКТ ЗЕД є не лише характеристики товару, а й функції та призначення, що виконує товар.
Також, слід виходити з більш конкретного опису товару, тобто саме характеристики товару які є визначальними для класифікації товару відповідно до УКТ ЗЕД.
До того ж, згідно з пунктом 9 цього Порядку, якщо для вирішення питання класифікації товару виникає потреба в спеціальних знаннях з різних галузей науки, техніки, мистецтвознавства тощо або у використанні спеціального обладнання і техніки, то митний орган може звернутися до спеціалізованого митного органу з питань експертного забезпечення або до іншої експертної установи (організації). Залучення спеціалізованого митного органу з питань експертного забезпечення або іншої експертної установи (організації) здійснюється у разі: виникнення необхідності ідентифікації або лабораторної перевірки характеристик товарів, визначальних для їх класифікації; виникнення складних питань при класифікації товарів згідно з УКТ ЗЕД, вирішення яких потребує експертних досліджень.
Відповідно до підпункту 3 пункту 4 Положення про Спеціалізовану лабораторію з питань експертизи та досліджень Міндоходів, затвердженого наказом Міністерства доходів і зборів України від 29.05.2013 №133, Спеціалізована лабораторія відповідно до покладених на неї завдань: проводить дослідження (аналізи, експертизи) проб (зразків) товарів у рамках процедур податкового, митного контролю та оформлення з метою встановлення характеристик, визначальних для: ідентифікації (визначення складу, фізичних, фізико-хімічних характеристик тощо) товарів; класифікації товарів згідно з УКТ ЗЕД; перевірки задекларованої митної вартості товарів; встановлення країни походження товарів; встановлення належності товарів до таких, що містять наркотичні засоби, психотропні речовини, їх аналоги, прекурсори, сильнодіючі чи отруйні речовини; встановлення (перевірки) достовірності даних, зазначених у сертифікаті про походження товару з України.
Посадові особи відповідача, які оформлювали оскаржуване рішення та картку відмови, не наділені спеціальними експертними знаннями, які надали б можливості за результатом фактичного проведення митних формальностей, які мали місце під час перевірки декларації позивача, визначити до яких саме транспортних засобів застосовуються колісні диски позивача, до вантажних автомобілів (моторизованих транспортних засобів), чи до причепів (немоторизованих транспортних засобів).
Виходячи з наведених вище норм, саме Спеціалізована лабораторія з питань експертизи та досліджень Держмитслужби України мала б ідентифікувати спірний товар за його технічними характеристиками з метою встановлення його призначення.
Проте, відповідач відповідних заходів щодо направлення товару до Спеціалізованої лабораторія з питань експертизи та досліджень Держмитслужби України для встановлення його класифікації не вчинив, відповідних експертних висновків в матеріалах справи не має.
Відтак, позивач, у порядку та в спосіб, передбачений чинним законодавством України, належним чином заповнив та подав митну декларацію із необхідним пакетом супровідних документів, що повно описують та підтверджують походження товару, його класифікацію згідно УКТЗЕД, митну вартість, тощо.
Отже, на переконання суду, в діях позивача відсутні ознаки такого діяння, як порушення Основних правил інтерпретації класифікації товарів. Як видно з тексту оскаржуваного рішення, у ньому відсутня мотивувальна частина, тобто відповідач у оскаржуваному рішенні не навів підстав його прийняття, що виходить за рамки наявного у відповідача обсягу повноважень, оскільки право відповідача на реалізацію повноваження самостійно визначати код товару відповідача виникає лише після вчинення суб`єктом декларування порушення Основних правил інтерпретації класифікації товарів згідно УКТ ЗЕД, яке повинно бути належним чином вмотивовано.
Оскільки оскаржуване рішення не містить такої інформації, суд вважає, що воно є протиправним та таким, що підлягає скасуванню, зокрема і через те, що в оскаржуваному рішенні не зазначено підстав неправильності класифікації позивачем товарів за кодом УКТ ЗЕД.
Таким чином, суд вважає, що відповідачем під час розгляду даного спору не було доведено правомірність своїх дій щодо визначення коду товару, оскільки експертного дослідження митним органом не проводилося, а методичні рекомендації не є достатньою підставою для зміни коду товару.
Відповідно до ч. 1 ст. 77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених ст. 78 цього Кодексу.
Частиною 2 ст. 77 КАС України передбачено, що в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.
Таким чином, суд вважає, що оскаржуване рішення про визначення коду товару є необґрунтованим, та таким, що прийнято без урахування всіх обставин, що мають значення для прийняття рішення, а отже, як протиправне підлягає скасуванню.
Надаючи правову оцінку прийнятої відповідачем картки відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення, яка є предметом спору у цій справі, суд зазначає таке.
Згідно з частиною 12 статті 264 Митного кодексу України, у разі відмови у прийнятті митної декларації посадовою особою митного органу заповнюється картка відмови у прийнятті митної декларації за формою, встановленою центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну фінансову політику. Один примірник зазначеної картки невідкладно вручається (надсилається) декларанту або уповноваженій ним особі. Інформація про відмову у прийнятті для оформлення електронної митної декларації надсилається декларанту електронним повідомленням, засвідченим електронним цифровим підписом посадової особи митного органу.
Картка відмови складається за допомогою АСМО у межах строку, відведеного статтею 255 Кодексу для завершення митного оформлення, посадовою особою митного органу, якою прийнято рішення про відмову.
У картці відмови зазначаються причини відмови, наводяться вичерпні роз`яснення вимог, виконання яких забезпечує можливість прийняття митної декларації, митного оформлення, випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення, а також вказується інформація про порядок оскарження рішення про відмову.
За таких обставин, розглянувши справу в межах заявлених позовних вимог, на підставі наданих сторонами доказів, з урахуванням встановлених фактів, суд дійшов висновку про наявність підстав для задоволення позовних вимог.
З огляду на задоволення позовних вимог у повному обсязі, судові витрати зі сплати судового збору, понесені позивачем при зверненні до суду з цією позовною заявою, у сумі 4844,80 грн підлягають відшкодуванню на його користь за рахунок бюджетних асигнувань відповідача.
Керуючись ст.ст. 241-246, 250, 262, 295, 297 Кодексу адміністративного судочинства України, суд -
Адміністративний позов - задовольнити.
Визнати протиправною та скасувати картку відмови Південно-Східної митниці в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення від 20.02.2025 № UA110110/2025/000033.
Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Рішення може бути оскаржене в порядку та строки, передбачені статтями 295, 297 Кодексу адміністративного судочинства України.

Повний текст рішення суду складений 18.12.2025 року.

Суддя Н.Є. Калугіна