Справа № 320/27650/24
Суддя: Лапій С.М.
Дата ухвалення: 2025-12-17 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

КИЇВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

17 грудня 2025 року м. Київ справа №320/27650/24

Суддя Київського окружного адміністративного суду Лапій С.М., розглянувши в м. Києві у порядку спрощеного позовного провадження адміністративну справу за позовом громадянина ОСОБА_1 до Київської міської ради про визнання протиправним та скасування рішення,

в с т а н о в и в:

До Київського окружного адміністративного суду звернувся громадянин ОСОБА_1 з позовом, в якому просить визнати протиправним та скасувати рішення Київської міської ради від 14.12.2023 №7551/7592 «Про надання дозволу на створення Органу самоорганізації населення «Квартальний комітет «Навігатор» у Деснянському районі міста Києва».

Ухвалою Київського окружного адміністративного суду від 18.10.2024 відкрито провадження у справі в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін.

Позовні вимоги обґрунтовані протиправністю рішення Київської міської ради від 14.12.2023 №7551/7592 «Про надання дозволу на створення Органу самоорганізації населення «Квартальний комітет «Навігатор» у Деснянському районі міста Києва».

Відповідачем до суду подано відзив на позовну заяву, відповідно до якого проти задоволення позовних вимог заперечує.

Як вбачається з матеріалів справи та встановлено судом, Київською міською радою 14.12.2023 прийнято рішення №7551/7592 «Про надання дозволу на створення Органу самоорганізації населення «Квартальний комітет «Навігатор» у Деснянському районі міста Києва», яким вирішено:

1. Надати дозвіл на створення Органу самоорганізації населення та визначити його назву - "Квартальний комітет "Навігатор" у Деснянському районі міста Києва.

2. Визначити, що Орган самоорганізації населення "Квартальний комітет "Навігатор" діє у межах території будинків: NN 57, 61, 61-А, 63, 63-Б, 65, 65-А на вулиці Оноре де Бальзака, NN 6, 6-А, 10, 10-А, 14, 18, 20 на вулиці Градинській, NN 10-А, 14, 14-А, 16, 18-А, 22/9 на вулиці Радунській, NN 5, 5-А, 7, 7-А, 9/22 на вулиці Лісківській у Деснянському районі міста Києва.

3. Визначити основні напрями діяльності Органу самоорганізації населення "Квартальний комітет "Навігатор" у Деснянському районі міста Києва:

3.1. Створення умов для участі жителів у вирішенні питань місцевого значення в межах Конституції і законів України.

3.2. Задоволення соціальних, культурних, побутових та інших потреб жителів шляхом сприяння у наданні їм відповідних послуг.

3.3. Участь у реалізації соціально-економічного та культурного розвитку території діяльності органу самоорганізації населення, інших місцевих програм.

4. Надати Органу самоорганізації населення "Квартальний комітет "Навігатор" у Деснянському районі міста Києва у межах території його діяльності такі власні повноваження:

4.1. Представляти разом з депутатами Київської міської ради інтереси жителів будинків у Київській міській раді, місцевих органах виконавчої влади.

4.2. Сприяти додержанню Конституції та законів України, реалізації актів Президента України та органів виконавчої влади, рішень Київської міської ради, розпоряджень її виконавчого органу та Київського міського голови.

4.3. Вносити у встановленому порядку пропозиції до проєктів програми соціально-економічного і культурного розвитку, бюджету міста Києва.

4.4. Організовувати на добровільних засадах участь населення у заходах щодо охорони навколишнього природного середовища, проведенні робіт з благоустрою, озеленення та утримання в належному стані дитячих і спортивних майданчиків, кімнат дитячої творчості, клубів за інтересами тощо.

4.5. Організовувати на добровільних засадах участь населення у заходах щодо ремонту приміщень загального користування із дотриманням встановленого законодавством порядку проведення таких робіт.

4.6. Здійснювати контроль за якістю надання громадянам, які мешкають на території діяльності органу самоорганізації населення, житлово-комунальних послуг та за якістю проведених ремонтних робіт.

4.7. Надавати допомогу навчальним закладам, закладам та організаціям культури, фізичної культури і спорту у проведенні культурно-освітньої, спортивно-оздоровчої та виховної роботи серед населення, розвитку художньої творчості, фізичної культури і спорту.

4.8. Сприяти збереженню культурної спадщини, традицій народної культури, охороні пам`яток історії та культури, впровадженню в побут нових обрядів.

4.9. Організовувати допомогу громадянам похилого віку, інвалідам, сім`ям загиблих воїнів та військовослужбовців, малозабезпеченим та багатодітним сім`ям, а також самотнім громадянам, дітям-сиротам та дітям, позбавленим батьківського піклування, вносити пропозиції з цих питань до Київської міської ради.

4.10. Надавати необхідну допомогу органам пожежного нагляду в здійсненні ними протипожежних заходів, організовувати вивчення населенням правил пожежної безпеки, брати участь у здійсненні громадського контролю за додержанням вимог пожежної безпеки.

4.11. Сприяти відповідно до законодавства правоохоронним органам у забезпеченні охорони громадського порядку.

4.12. Розглядати звернення громадян, вести прийом громадян.

4.13. Вести облік громадян за віком, місцем роботи чи навчання, які мешкають у межах території діяльності органу самоорганізації населення.

4.14. Сприяти депутатам Київської міської ради в організації їх зустрічей з виборцями, прийому громадян і проведенні іншої роботи з виборцями.

4.15. Інформувати громадян про діяльність органу самоорганізації населення, організовувати обговорення проєктів його рішень з найважливіших питань.

5. Орган самоорганізації населення "Квартальний комітет "Навігатор" у Деснянському районі міста Києва набуває власних повноважень після його легалізації у виконавчому органі Київської міської ради (Київській міській державній адміністрації) у порядку, встановленому статтею 13 Закону України "Про органи самоорганізації населення".

6. Органу самоорганізації населення "Квартальний комітет "Навігатор" у Деснянському районі міста Києва у місячний термін після легалізації направити до виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) копії таких реєстраційних документів: положення про орган самоорганізації населення, підтвердження про внесення до Єдиного реєстру органів самоорганізації населення, а у разі легалізації шляхом реєстрації - виписки з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань.

7. Контроль за діяльністю Органу самоорганізації населення "Квартальний комітет "Навігатор" у Деснянському районі міста Києва у межах своїх повноважень здійснюють Київська міська рада та виконавчий орган Київської міської ради (Київська міська державна адміністрація).

8. Це рішення Київської міської ради офіційно оприлюднити у спосіб, визначений чинним законодавством України.

9. Контроль за виконанням цього рішення покласти на постійну комісію Київської міської ради з питань місцевого самоврядування та зовнішніх зв`язків.

Позивач, вважаючи оскаржуване рішення протиправним, звернувся до суду за захистом своїх прав.

Надаючи правову оцінку обставинам, що склалися між сторонами, суд зазначає наступне.

Відповідно до статті 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Відповідно до статті 55 Конституції України кожному гарантується право на оскарження в суді рішень, дій чи бездіяльності органів державної влади, органів місцевого самоврядування, посадових і службових осіб. Кожен має право будь-якими не забороненими законом засобами захищати свої права і свободи від порушень і протиправних посягань.

Відповідно до частини другої статті 2 Кодексу адміністративного судочинства України у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: 1) на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; 2) з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; 3) обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); 4) безсторонньо (неупереджено); 5) добросовісно; 6) розсудливо; 7) з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; 8) пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); 9) з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; 10) своєчасно, тобто протягом розумного строку.

Статтею 5 Кодексу адміністративного судочинства України встановлено право на судовий захист і передбачено, що кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до адміністративного суду, якщо вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб`єкта владних повноважень порушені її права, свободи або законні інтереси.

Конституційний Суд України, вирішуючи питання, порушені в конституційному зверненні і конституційному поданні щодо тлумачення частини другої статті 55 Конституції України, в Рішенні від 14.12.2011 № 19-рп/2011 зазначив, що права і свободи людини та їх гарантії визначають зміст і спрямованість діяльності держави (частина друга статті 3 Конституції України). Для здійснення такої діяльності органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові і службові особи наділені публічною владою, тобто мають реальну можливість на підставі повноважень, встановлених Конституцією і законами України, приймати рішення чи вчиняти певні дії. Особа, стосовно якої суб`єкт владних повноважень прийняв рішення, вчинив дію чи допустив бездіяльність, має право на захист.

Рішення, прийняті суб`єктами владних повноважень, дії, вчинені ними під час здійснення управлінських функцій, а також невиконання повноважень, встановлених законодавством (бездіяльність), можуть бути оскаржені до суду відповідно до частин першої, другої статті 55 Конституції України, статей 2, 6 Кодексу адміністративного судочинства України.

Конституційний Суд України в Рішенні від 01.12.2004 № 18-рп/2004 дав визначення поняттю «охоронюваний законом інтерес», який вживається в ряді законів України, у логічно-смисловому зв`язку з поняттям «право» (інтерес у вузькому розумінні цього слова), який розуміє як правовий феномен, що: а) виходить за межі змісту суб`єктивного права; б) є самостійним об`єктом судового захисту та інших засобів правової охорони; в) має на меті задоволення усвідомлених індивідуальних і колективних потреб; г) не може суперечити Конституції і законам України, суспільним інтересам, загальновизнаним принципам права; д) означає прагнення (не юридичну можливість) до користування у межах правового регулювання конкретним матеріальним та/або нематеріальним благом; є) розглядається як простий легітимний дозвіл, тобто такий, що не заборонений законом.

Охоронюваний законом інтерес регулює ту сферу відносин, заглиблення в яку для суб`єктивного права законодавець вважає неможливим або недоцільним.

Звідси, поняття «охоронюваний законом інтерес» у всіх випадках вживання його у законах України у логічно-смисловому зв`язку з поняттям «право» має один і той же зміст.

Отже, обов`язковою умовою надання правового захисту судом є наявність відповідного порушення суб`єктом владних повноважень прав, свобод або інтересів особи на момент її звернення до суду. Порушення має бути реальним, стосуватися (зачіпати) зазвичай індивідуально виражених права чи інтересів особи, яка стверджує про їх порушення.

Так, гарантоване статтею 55 Конституції України й конкретизоване у звичайних законах України право на судовий захист передбачає можливість звернення до суду за захистом порушеного права, але вимагає, щоб стверджувальне порушення було обґрунтованим.

Наведені положення не дозволяють скаржитися щодо певних обставин абстрактно, лише тому, що заявники вважають, що начебто певні обставини впливають на їх правове становище.

Передумовою для захисту адміністративним судом прав особи є встановлення факту порушення прав такої особи, а адміністративне судочинство спрямоване на захист саме порушених прав осіб у сфері публічно-правових відносин, тобто для задоволення позову адміністративний суд повинен установити, що в зв`язку з прийняттям рішенням чи вчиненням дій (допущення бездіяльності) суб`єктом владних повноважень порушуються права, свободи чи охоронювані законом інтереси позивача.

У позовній заяві позивач стверджує, що рішення Київської міської ради № 7551/7592 порушує/обмежує право позивача на участь в місцевому самоврядуванні через органи самоорганізації населення, проте не вказує, яким чином його право порушене чи обмежене.

Органи самоорганізації населення - представницькі органи мешканців міста або їх частин, які створюються для вирішення окремих питань місцевого значення, це будинкові, вуличні, квартальні комітети, комітети мікрорайонів, районів у міста

Статтею 7 Закону України «Про органи самоорганізації населення» (в редакції, що діяла на момент звернення до Київської міської ради та прийняття оскаржуваного рішення) імперативно визначено, що орган самоорганізації населення створюється за територіальною ознакою.

Територією, у межах якої діє орган самоорганізації населення, може бути частина території села, селища, міста, району в місті, у межах якої проживають жителі, які обрали цей орган.

Територія, у межах якої діє орган самоорганізації населення, визначається рішенням ради, що дала дозвіл на створення:

а) сільського, селищного комітету - в межах території села, селища, якщо його межі не співпадають з межами діяльності сільської, селищної ради;

б) вуличного, квартального комітету - в межах території кварталу, кількох, однієї або частини вулиці з прилеглими провулками в місцях індивідуальної забудови;

в) комітету мікрорайону - в межах території окремого мікрорайону, житлово-експлуатаційної організації в містах;

г) будинкового комітету - в межах будинку (кількох будинків) в державному і громадському житловому фонді та фонді житлово-будівельних кооперативів;

ґ) комітету району в місті - в межах одного або кількох районів у місті, якщо його межі не співпадають з межами діяльності районної у місті ради.

В межах ОСН мікрорайону може діяти кілька ОСН кварталу, оскільки площа кварталу менша за площу мікрорайону, однак в межах однієї визначеної території може діяти лише один ОСН мікрорайону.

Оскільки позивач стверджує, що являється головою ОСН мікрорайону, відтак створення ОСН кварталу жодним чином не впливає та не порушує права позивача на участь в місцевому самоврядуванні, що свідчить про відсутність порушеного права позивача прийнятим Київською міською радою рішенням № 7551/7592.

Вирішуючи спір, суд повинен пересвідчитись у належності особі, яка звернулась за судовим захистом, відповідного права або охоронюваного законом інтересу, а також встановити, чи є відповідне право або інтерес порушеним (встановити факт порушення).

Тобто, порушення або оспорювання прав та інтересів особи, яка звертається до суду за їх захистом, є обов`язковими.

Так, згідно статті 2 Закону України «Про органи самоорганізації населення» органи самоорганізації населення - представницькі органи, що створюються жителями, які на законних підставах проживають на території села, селища, міста або їх частин, для вирішення завдань, передбачених цим Законом.

Відповідно до статті 3 Закону України «Про органи самоорганізації населення» орган самоорганізації населення є однією з форм участі членів територіальних громад сіл, селищ, міст, районів у містах у вирішенні окремих питань місцевого значення. Органами самоорганізації населення є будинкові, вуличні, квартальні комітети, комітети мікрорайонів, комітети районів у містах, сільські, селищні комітети.

Статтею 12 Закону України «Про органи самоорганізації населення» встановлено, що збори (конференція) жителів на підставі рішення сільської, селищної, міської, районної у місті (у разі її створення) ради про створення органів самоорганізації населення відповідно до Конституції та законів України, інших нормативно-правових актів, актів та рішень відповідних органів місцевого самоврядування затверджують Положення про орган самоорганізації населення (далі - Положення).

У Положенні зокрема зазначаються:

назва та юридична адреса органу самоорганізації населення;

основні завдання та напрями діяльності органу самоорганізації населення;

права і обов`язки членів органу самоорганізації населення;

територія, у межах якої діє орган самоорганізації населення;

строк повноважень органу самоорганізації населення та порядок їх дострокового припинення;

порядок використання коштів та іншого майна, порядок звітності;

порядок припинення діяльності органу самоорганізації населення;

інші питання, пов`язані з діяльністю органу самоорганізації населення.

Згідно статті 13 Закону України «Про органи самоорганізації населення» легалізація органу самоорганізації населення є обов`язковою і здійснюється шляхом його реєстрації або повідомлення про заснування. У разі реєстрації орган самоорганізації населення набуває статусу юридичної особи.

Матеріали справи не містять доказів того, що позивач звертається з позовом як представник ОСН мікрорайону на захист інтересів членів цього ОСН.

Щодо процедури створення органу самоорганізації населення, суд зазначає наступне.

Відповідно до статті 140 Конституції України місцеве самоврядування є правом територіальної громади - жителів села чи добровільного об`єднання у сільську громаду жителів кількох сіл, селища та міста - самостійно вирішувати питання місцевого значення в межах Конституції і законів України.

Згідно з статтею 2 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні» місцеве самоврядування в Україні - це гарантоване державою право та реальна здатність територіальної громади - жителів села чи добровільного об`єднання у сільську громаду жителів кількох сіл, селища, міста - самостійно або під відповідальність органів та посадових осіб місцевого самоврядування вирішувати питання місцевого значення в межах Конституції і законів України.

Статтею 10 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні» унормовано, що сільські, селищні, міські ради є органами місцевого самоврядування, що представляють відповідні територіальні громади та здійснюють від їх імені та в їх інтересах функції і повноваження місцевого самоврядування, визначені Конституцією України, цим та іншими законами.

Згідно статті 14 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні» сільські, селищні, міські, районні в місті (у разі їх створення) ради можуть дозволяти за ініціативою жителів створювати будинкові, вуличні, квартальні та інші органи самоорганізації населення і наділяти їх частиною власної компетенції, фінансів, майна.

Так, відповідачем на підставі статті 140 Конституції України, статті 14 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні», статей 3, 8, 9, 14 Закону України «Про органи самоорганізації населення», рішення Київської міської ради від 26.09.2002 № 10/170 «Про органи самоорганізації населення в м. Києві», враховуючи заяви ініціативної групи про створення органу самоорганізації населення, зареєстровані у Київській міській раді 28.12.2021 за № 08/ КО-5622 та 07.02.2022 за №08/КО-372, протокол та список учасників конференції жителів за місцем проживання по ініціюванню створення органу самоорганізації населення від 01.12.2021 14.12.2023 Київська міська рада прийняла рішення № 7551/7592 «Про надання дозволу на створення Органу самоорганізації населення «Квартальний комітет «Навігатор» у Деснянському районі міста Києва».

Пунктом другим означеного рішення вирішено, що ОСН діятиме у межах території будинків: №№ 57, 61, 61-а, 63, 63-6, 65, 65-а на вулиці Оноре де Бальзака, №№ 6, 6-а, 10, 10-а, 14, 18, 20 на вулиці Градинській, №№ 10-а, 14, 14-а, 16, 18-а, 22/9 на вулиці Радунській, №№ 5, 5-а, 7, 7-а, 9/22 на вулиці Лісківській у Деснянському районі м. Києва.

Також означеним рішенням визначено основні напрями діяльності органу самоорганізації населення «Квартальний комітет «Навігатор» у Деснянському районі міста Києва.

Статтею 8 Закону України «Про органи самоорганізації населення» врегульовано порядок ініціювання створення органу самоорганізації населення, а саме: з ініціативою про створення органу самоорганізації населення до сільської, селищної, міської, районної у місті (у разі її створення) ради можуть звернутися збори (конференція) жителів за місцем проживання за умови, якщо в них брало участь (було представлено) не менше половини жителів відповідної території, які мають право голосу.

На зборах (конференції) жителів за місцем проживання обирається також ініціативна група, члени якої будуть представляти інтереси жителів - учасників зборів (конференції) у відповідній місцевій раді.

Рішення зборів (конференції) приймається більшістю голосів їх учасників.

Ініціативна група подає до сільської, селищної, міської, районної у місті (у разі її створення) ради заяву про створення органу самоорганізації населення, протокол зборів (конференції) жителів за місцем проживання про ініціювання створення органу самоорганізації населення із зазначенням основних напрямів діяльності створюваного органу самоорганізації населення, а також список учасників зборів (конференції) жителів за місцем проживання із зазначенням прізвища, імені, по батькові, року народження, серії і номера паспорта громадянина України або паспортних документів іноземця та домашньої адреси кожного учасника зборів (конференції) жителів.

Суд звертає увагу на те, що в законі йдеться саме про місце проживання, а не реєстрації місця проживання, що є суттєво відмінним.

З метою належного врегулювання створення та діяльності органів самоорганізації населення у місті Києві Київська міська рада 26.09.2002 прийняла рішення № 10/170 «Про органи самоорганізації населення в місті Києві», яким затверджено Порядок ініціювання, надання дозволу на створення та створення органу самоорганізації населення в місті Києві (далі - Порядок).

Цей Порядок визначає процедуру ініціювання, надання дозволу на створення та створена органу самоорганізації населення в місті Києві.

Розділ III Порядку регулює порядок надання дозволу на створення органу самоорганізації населення.

Документи, подані за результатами проведення зборів (конференції), реєструються секретаріатом Київської міської ради не пізніше наступного робочого дня з дня їх отримання та направляються на розгляд профільної постійної комісії Київської міської ради.

Структурний підрозділ секретаріату Київської міської ради, що забезпечує діяльність відповідної профільної постійної комісії Київської міської ради, здійснює перевірку документів, поданих за результатами проведення зборів (конференції), на відповідність вимогам законодавства України та цього Порядку впродовж 20 робочих днів із дня їх реєстрації.

За результатами проведення перевірки, вказаної у частині другій цієї статті, відповідна профільна постійна комісія Київської міської ради вносить на розгляд Київської міської ради проект рішення про надання дозволу або відмову у наданні дозволу на створення органу самоорганізації населення у порядку, визначеному Регламентом Київської міської ради.

Проект рішення Київської міської ради про відмову у наданні дозволу на створення органу самоорганізації населення готується у разі:

Виявлення порушень вимог законодавства України та цього Порядку під час процедури ініціювання створення органу самоорганізації населення.

Подання документів за результатами зборів (конференції) із порушенням строків, установлених цією статтею.

Виявлення порушень процедури ініціювання створення органу самоорганізації населення.

Відмова у наданні дозволу на створення органу самоорганізації населення може бути оскаржена в судовому порядку (стаття 7 Порядку).

Статтею 8 Порядку визначено особливості розгляду та прийняття рішення Київської міської ради про надання дозволу або відмову у наданні дозволу на створення органу самоорганізації населення.

Проект рішення Київської міської ради про надання дозволу або відмову у наданні дозволу на створення органу самоорганізації населення розглядається на найближчому черговому пленарному засіданні Київської міської ради у порядку, передбаченому Регламентом Київської міської ради, за участю членів ініціативної групи.

Неявка членів ініціативної групи, якщо вони були повідомлені належним чином про час і місце розгляду проекту рішення Київської міської ради про надання дозволу або відмову у наданні дозволу на створення органу самоорганізації населення не перешкоджає такому розгляду.

У рішенні Київської міської ради про надання дозволу на створення органу самоорганізації населення обов`язково зазначається:

Назва органу самоорганізації населення.

Основні завдання та напрями діяльності органу самоорганізації населення.

Територія, у межах якої створюється орган самоорганізації населення, із зазначенням конкретних адрес житлових будинків, які входять до цієї території.

Власні повноваження органу самоорганізації населення та порядок їх набуття. Доручення секретаріату Київської міської ради, відповідній районній в місті Києві державній адміністрації на вжиття організаційно-правових заходів щодо проведення зборів (конференції) з питань створення органу самоорганізації населення.

Строк, протягом якого орган самоорганізації населення має здійснити свою легалізацію та надати до Київської міської ради документи про свою легалізацію.

Органи, які здійснюють контроль за діяльністю органу самоорганізації населення.

Копія рішення Київської міської ради про надання дозволу або відмову у наданні дозволу на створення органу самоорганізації населення видається ініціативній групі у порядку, визначеному Регламентом Київської міської ради.

Після надання Київською міською радою дозволу на створення органу самоорганізації населення ініціативна група вирішує питання щодо скликання та проведення установчих зборів (конференції).

Право голосу на виборах мають жителі, які на законних підставах проживають на території діяльності органу самоорганізації населення.

Легалізація органу самоорганізації населення є обов`язковою і здійснюється шляхом його реєстрації або повідомлення про заснування.

У разі реєстрації орган самоорганізації населення набуває статусу юридичної особи. Реєстрація органу самоорганізації населення здійснюється відповідно до вимог Закону України «Про державну реєстрацію юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань» після погодження із секретаріатом Київської міської ради.

У разі якщо органом самоорганізації населення не подано документів про легалізацію у строк, визначений рішенням Київської міської ради про надання дозволу на створення органу самоорганізації населення, або легалізація органу самоорганізації населення не здійснена протягом 6 місяців із дати прийняття рішення Київської міської ради про надання дозволу на створення органу самоорганізації населення, відповідальний структурний підрозділ секретаріату Київської міської ради у порядку, визначеному Регламентом Київської міської ради, готує та подає на розгляд Київської міської ради проект рішення Київської міської ради про визнання таким, що втратило чинність, рішення Київської міської ради про надання дозволу на створення органу самоорганізації населення, за поданням профільної постійної комісії.

Так, 12.06.2024 державним реєстратором внесений в Єдиний державний реєстр юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань запис про реєстрацію ОСН «КК «Навігатор» № 000019447.

Відтак, рішення Київської міської ради є реалізованим та виконаним, що свідчить про обраний неефективний спосіб захисту позивачем, що є самостійною та достатньою підставою для відмови у задоволенні позову.

Регламент Київської міської ради встановлює порядок діяльності представницького органу місцевого самоврядування - Київради, її органів, секретаріату Київради та його посадових осіб, депутатів/депутаток Київради, порядок скликання сесій Київради та призначення пленарних засідань Київради, підготовки та розгляду питань на пленарних засіданнях Київради, прийняття Київрадою рішень, порядок формування і організації роботи постійних і тимчасових контрольних комісій Київради, а також участі депутатських фракцій Київради в роботі Київради, який затверджений рішенням Київської міської ради від 04.11.2021 № 3135/3176 (зі змінами) (тут і далі в редакції, що діяла на момент розгляду проекту оскаржуваного рішення).

Подання проектів рішень Київради на розгляд Київради та вимоги щодо їх оформлення врегульовано статтею 26 Регламенту.

Суб`єктами подання проектів рішень Київради відповідно до законів України виступають:

1) Київський міський голова;

2) заступник/заступниця міського голови - секретар Київради;

3) постійні комісії Київради;

4) депутати/депутатки Київради;

5) виконавчий орган Київради (Київська міська державна адміністрація);

6) керівник самостійного структурного підрозділу виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації), до компетенції якого віднесене порушене у проекті рішення питання;

7) загальні збори громадян у порядку, визначеному законодавством і" цим Регламентом;

8) члени/членкині територіальної громади міста Києва в порядку місцевої ініціативи відповідно до вимог, передбачених законодавством і цим Регламентом.

Проекти рішень Київради подаються до управління організаційного та документального забезпечення діяльності Київради в паперовому та в електронному вигляді (формати doc. docx.rtf, шрифт Times New Roman, кегль 14 ), або в електронному вигляді із застосуванням кваліфікованого електронного підпису депутата/депутатки Київради та кваліфікованої електронної позначки часу.

Разом із проектом рішення Київради до управління організаційного та документального забезпечення діяльності Київради подається пояснювальна записка, а також додатки (у разі наявності).

Пояснювальна записка повинна містити:

1) опис проблем, для вирішення яких підготовлено проект рішення Київради, обґрунтування відповідності та достатності передбачених у проекті рішення Київради механізмів і способів вирішення існуючих проблем, а також актуальності цих проблем для територіальної громади міста Києва;

2) правове обґрунтування необхідності прийняття рішення Київради (із посиланням на конкретні положення нормативно-правових актів, на підставі й на виконання яких підготовлено проект рішення Київради);

3) опис цілей і завдань, основних положень проекту рішення Київради, а також очікуваних соціально-економічних, правових та інших наслідків для територіальної громади міста Києва від прийняття запропонованого проекту рішення Київради;

4) прізвище або назву суб`єкта подання, прізвище, посаду, контактні дані доповідача проекту рішення Київради на пленарному засіданні та особи, відповідальної за супроводження проекту рішення Київради.

Відповідно до ст. 29 Регламенту проекти рішень Київради подаються до секретаріату Київради та реєструються в управлінні організаційного та документального забезпечення діяльності Київради.

На вимогу суб`єкта подання проекту рішення Київради на першому аркуші наданої копії проекту рішення Київради працівник секретаріату Київради проставляє під текстом свій підпис і штамп (або реєстраційну позначку - штрих-код) із зазначенням дати отримання проекту рішення Київради, своєї посади та прізвища, після чого повертає копію цій особі.

У випадку невідповідності проекту рішення Київради вимогам цього Регламенту управління організаційного та документального забезпечення діяльності Київради протягом 2 робочих днів з дня реєстрації направляє суб`єкту подання письмове повідомлення із зазначенням конкретних вимог цього Регламенту, які не були дотримані суб`єктом подання, та пропонує суб`єкту подання усунути відповідні недоліки протягом 10 календарних днів з моменту отримання ним повідомлення.

У разі якщо визначені недоліки неможливо усунути без внесення змін до проекту рішення Київради чи до пояснювальної записки, суб`єкт подання подає на реєстрацію до секретаріату Київради новий проект рішення Київради.

У разі якщо поданий проект рішення Київради відповідає вимогам, визначеним цим Регламентом, управління організаційного та документального забезпечення діяльності Київради реєструє проект рішення Київради та протягом 2 робочих днів з дня реєстрації передає оригінал проекту рішення Київради Київському міському голові або за наявності письмового доручення Київського міського голови -заступнику/заступниці міського голови - секретарю Київради.

Формування проекту денного пленарного засідання регулюється ст. 32 Регламенту. Управління організаційного та документального забезпечення діяльності Київради не пізніше ніж за 3 календарні дні до дня засідання Президії Київради систематизує всі направлені проекти рішень Київради, що були розглянуті з дотриманням вимог цього Регламенту, формує та подає заступнику/заступниці міського голови - секретарю Київради попередній проект порядку денного пленарного засідання Київради.

На засіданні Президії Київради члени/членкині Президії заслуховують пропозиції до проекту порядку денного пленарного засідання Київради та надають рекомендації щодо формування проекту порядку денного пленарного засідання Київради.

Президія Київради не може рекомендувати Київському міському голові включити до проекту порядку денного пленарного засідання Київради проекти рішень Київради, що на день проведення засідання Президії не були попередньо розглянуті відповідно до вимог цього Регламенту.

Узгоджений Президією Київради попередній проект порядку денного пленарного засідання Київради підписує заступник/заступниця міського голови секретар Київради, якщо він/вона був/була головуючим/головуючою на засіданні Президії Київради, та передає Київському міському голові для формування проекту порядку денного пленарного засідання Київради.

Отже, із системного аналізу чинного законодавства, суд приходить до висновку, що Київською міською радою рішення від 14.12.2023 №7551/7592 «Про надання дозволу на створення Органу самоорганізації населення «Квартальний комітет «Навігатор» у Деснянському районі міста Києва» прийнято в межах визначених законом повноважень та встановлений законом спосіб та з дотриманням процедури, а позивачем не доведено, яке індивідуально виражене право було порушено шляхом прийняття оскаржуваного рішення.

Також суд зазначає, що Київська міська рада є органом місцевого самоврядування, яка в межах компетенції та визначених законом повноважень приймає рішення за наслідками розгляду відповідних проектів рішень.

Законодавством не визначено повноважень Київської міської ради чи депутатів Київської міської ради щодо дослідження та надання оцінки, встановлення факту фіктивності будь-яких документів.

Оскільки до проекту рішення було долучено всі необхідні документи, а сам проект рішення був погоджений та розглянутий згідно визначеної Регламентом процедури, у Київської міської ради були відсутні правові підстави відмовити у наданні дозволу щодо створення органу самоорганізації населення «Квартального комітету «Навігатор» в Деснянському районі м. Києва.

З підстав викладеного вище суд приходить до висновку, що у задоволенні позовних вимог ОСОБА_1 має бути відмовлено.

Згідно до ч. 1 ст. 72 Кодексу адміністративного судочинства України доказами в адміністративному судочинстві є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Відповідно до ч.ч. 1, 4 ст. 73 Кодексу адміністративного судочинства України належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Суд не бере до розгляду докази, які не стосуються предмета доказування.

Згідно зі ст. 76 Кодексу адміністративного судочинства України достатніми є докази, які у своїй сукупності дають змогу дійти висновку про наявність або відсутність обставин справи, які входять до предмета доказування.

Питання про достатність доказів для встановлення обставин, що мають значення для справи, суд вирішує відповідно до свого внутрішнього переконання.

Відповідно до положень статті 9 Кодексу адміністративного судочинства України розгляд і вирішення справ в адміністративних судах здійснюються на засадах змагальності сторін та свободи в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.

Відповідно до вимог частин першої статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

Нормами частини другої зазначеної статті встановлено, що в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача. У таких справах суб`єкт владних повноважень не може посилатися на докази, які не були покладені в основу оскаржуваного рішення, за винятком випадків, коли він доведе, що ним було вжито всіх можливих заходів для їх отримання до прийняття оскаржуваного рішення, але вони не були отримані з незалежних від нього причин.

У зв`язку із відмовою у задоволенні позову судові витрати розподілу не підлягають.

Керуючись ст. ст. 241-246, 255, 262 Кодексу адміністративного судочинства України, Київський окружний адміністративний суд, -

в и р і ш и в :

У задоволенні адміністративного позову відмовити.

Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті апеляційного провадження чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається до Шостого апеляційного адміністративного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

У разі оголошення судом лише вступної та резолютивної частини рішення, або розгляду справи в порядку письмового провадження, апеляційна скарга подається протягом тридцяти днів з дня складення повного тексту рішення.

Суддя Лапій С.М.