Справа № 580/1791/20
Суддя: Лариса ТРОФІМОВА
Дата ухвалення: 2025-12-19 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

УХВАЛА

19 грудня 2025 року Справа № 580/1791/20

м. Черкаси

Черкаський окружний адміністративний суд у складі судді Л.В. Трофімової за участі секретаря судового засідання Д.О.Сніцар розглянув у письмовому порядку питання щодо зупинення провадження у розгляді заяви про відстрочити виконання постанови Шостого апеляційного адміністративного суду у справі №580/1791/20 за позовом Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Черкаській області (вул. Прикордонника Лазаренка 1, м. Черкаси, 18029, ) до Черкаського політехнічного фахового коледжу (вул. Надпільна 226, м. Черкаси, Черкаська область, 18001, ) [представник Власенко Тетяна Георгіївна], третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні відповідача: Управління освіти і науки Черкаської обласної державної адміністрації (бул. Шевченка 185, м.Черкаси, 18001, ) [не прибув] про застосування заходів реагування у сфері державного нагляду, постановив ухвалу.

04.12.2025 вх.№60576/25 Черкаський політехнічний фаховий коледж звернувся до Черкаського окружного адміністративного суду із заявою про зміну способу та порядку виконання судового рішення, просить: відстрочити виконання постанови Шостого апеляційного адміністративного суду у справі від 11.11.2025 №580/1791/20.

Ухвалою від 18.12.2025 суд призначити судове засідання з розгляду заяви від 04.12.2025 вх.№60576/25 до розгляду на 19.12.2025 о 10 годині 00 хвилин.

У судовому засіданні з`ясовано (19.12.2025 вх.63388/25) та з відомостей бази діловодства суду, що для перегляду рішень у справі Черкаський політехнічний фаховий коледж (Позивач) 09.12.2025 за вх.№К/990/51425/25 та 15.12.2025 за вх.№К/990/52549/25 подав касаційну скаргу та за вх.№К/990/52549/25-Д1 та заяву про зупинення виконання постанови Шостого апеляційного адміністративного суду.

Шостий апеляційний адміністративний суд у справі №580/1791/20 апеляційну скаргу Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Черкаській області - задовольнив: рішення Черкаського окружного адміністративного суду від 29 серпня 2025 року - скасував, ухвалив нове судове рішення, яким адміністративний позов задовольнив - застосував заходи реагування у вигляді повної зупинки експлуатації Черкаського політехнічного фахового коледжу, розташованого за адресою: м. Черкаси, вул. Надпільна 226, шляхом знеструмлення електроживлення та припинення експлуатації об`єкта до повного усунення порушень вимог законодавства у сфері пожежної та техногенної безпеки.

Суд встановив, що справа №580/1791/20 повернута Шостим апеляційним адміністративним судом і станом на 19.12.2025 не витребовувалась судом касаційної інстанції (19.12.2025 вх.63431/25).

Питання відстрочення розстрочення судового рішення в адміністративній справі регулюються ст. 378 КАС України.

Відповідно до статті 129-1 Конституції України судове рішення є обов`язковим до виконання. Держава забезпечує виконання судового рішення у визначеному законом порядку. Контроль за виконанням судового рішення здійснює суд. Судове рішення виконується безпосередньо і для його виконання не вимагається ухвалення будь-яких інших, додаткових судових рішень. Суб`єктами, на яких поширюється обов`язковість судових рішеньє органи державної влади і органи місцевого самоврядування, підприємства, установи, організації, посадові чи службові особи та громадяни.

Згідно з ч.1 ст.370 КАС України судове рішення, яке набрало законної сили, є обов`язковим для учасників справи, для їхніх правонаступників, а також для всіх органів, підприємств, установ та організацій, посадових чи службових осіб, інших фізичних осіб і підлягає виконанню на всій території України, а у випадках, встановлених міжнародними договорами, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, або за принципом взаємності, за її межами.

Відповідно до ч. 1 ст. 378 КАС України за заявою сторони суд, який розглядав справу як суд першої інстанції, може відстрочити або розстрочити виконання рішення, а за заявою стягувача чи виконавця (у випадках, встановлених законом), - встановити чи змінити спосіб або порядок його виконання. Питання про відстрочення або розстрочення виконання, зміну чи встановлення способу і порядку виконання судового рішення може бути розглянуто також за ініціативою суду.

Підставою для встановлення або зміни способу або порядку виконання, відстрочення чи розстрочення виконання судового рішення є обставини, що істотно ускладнюють виконання рішення або роблять його неможливим (ч. 3 ст. 378 КАС України). Згідно з ч. 4 ст. 378 КАС України вирішуючи питання про відстрочення чи розстрочення виконання судового рішення, суд також враховує: 1) ступінь вини відповідача у виникненні спору; 2) щодо фізичної особи - тяжке захворювання самої особи або членів її сім`ї, її матеріальне становище; 3) стихійне лихо, інші надзвичайні події тощо.

Розстрочення виконання судового рішення є правом суду, що постановив судове рішення, у разі виключних обставин, що ускладнюють виконання прийнятого рішення. Підставою для застосування вказаних законодавчих норм є обставини, що перешкоджають належним чином виконати судове рішення в адміністративній справі ускладнюють його виконання або роблять неможливим.

Верховний Суд у постанові від 30.01.2020 № 819/150/17 зазначив, що оцінюючи доводи заяв про відстрочення або розстрочення виконання судового рішення, суди повинні враховувати, що ці заходи не повинні створювати боржнику можливість ухилятися від виконання судового рішення. До уваги повинні братися не лише реальний майновий стан боржника, але й його наміри, що свідчать про бажання виконати рішення.

Відповідно до частини 1 статті 33 Закону України «Про виконавче провадження» від 02 червня 2016 року № 1404-VIII (далі - Закон України № 1404-VIIІ) за наявності обставин, що ускладнюють виконання рішення або роблять його неможливим (хвороба сторони виконавчого провадження, відрядження сторони виконавчого провадження, стихійне лихо тощо), сторони мають право звернутися до суду, який розглядав справу як суд першої інстанції, із заявою про відстрочку або розстрочку виконання рішення. Рішення про розстрочку виконується в частині та у строки, встановлені цим рішенням.

Вирішуючи питання про відстрочення чи розстрочення виконання судового рішення, суд, відповідно до положень частини 4 статті 378 цього Кодексу, враховує ступінь вини відповідача у виникненні спору, матеріальне становище, стихійне лихо, інші надзвичайні події тощо, зокрема: не надані відомості про відкриття касаційного провадження та/або вирішення клопотання судом касаційної інстанції.

Із системного аналізу слідує, що підставою для відстрочення/розстрочення виконання рішення є звернення особи із заявою до суду про відстрочення/розстрочення з обумовленням причин неможливості виконати судове рішення у встановлений законом строк, тобто за доведеністю обставин, що ускладнюють його виконання, або роблять його неможливим (відсутність коштів або присудженого майна в натурі та інше).

Указана норма не містить конкретного переліку обставин для відстрочення/розстрочення виконання судового рішення, а лише встановлює критерії для їх визначення у вигляді істотного ускладнення виконання рішення або неможливості його виконання.

Вирішуючи питання про відстрочення/розстрочення виконання рішення, суд із певною свободою розсуду повинен на підставі наданих додатків до клопотання на підтвердження, враховувати майнові інтереси сторін, їх фінансовий стан, ступінь вини кожної сторони у виникненні спору, наявність надзвичайних непереборних подій, інфляційних процесів у економіці держави та інші обставини (зокрема, ненадання (несвоєчасне надання) бюджетних асигнувань або бюджетних зобов`язань заявнику та/або недоведення (несвоєчасне доведення) фінансування видатків до заявника отримувача бюджетних коштів в обсязі, достатньому для своєчасного виконання ним грошових зобов`язань та/або погашення податкового боргу).

Під час розгляду заяв щодо розстрочення виконання судового рішення необхідно виходити з міркувань доцільності та об`єктивної необхідності надання саме таких строків розтермінування виконання рішення в цілому. Наявність підстав має бути доведена боржником.

Відстрочення чи розстрочення виконання судового рішення застосовується з метою зменшення надмірного тягаря на боржника, якщо такий тягар може призвести до виникнення ситуації, за якої виконання судового рішення стане взагалі неможливим.

З огляду на відсутність передбачених критеріїв для визначення поважності таких підстав, прийняття відповідних рішень є дискреційним повноваженням суду, яке він реалізує за власними переконанням, з урахуванням конкретних обставин справи. При цьому, таке розстрочення здійснюється виключно у виняткових випадках, за умови, що суд установить наявність обставин, що ускладнюють виконання судового рішення (відсутність коштів на рахунку, відсутність присудженого майна в натурі, стихійне лихо тощо).

У постанові від 06 грудня 2019 року у справі №2а/0570/6531/2011 Верховний Суд дійшов висновку, що відстрочення у розумінні зазначеної норми закону є відкладенням чи перенесенням дати виконання рішення на новий строк, що визначається адміністративним судом, та допускається у виняткових випадках, залежно від обставин справи. Підставою для відстрочення можуть бути конкретні існуючі, об`єктивні, виключні обставини, що ускладнюють виконання судового рішення у встановлений строк або фактично унеможливлюють таке.

Оцінюючи доводи заяв про відстрочення або розстрочення виконання судового рішення, суди повинні враховувати, що ці заходи не повинні створювати боржнику можливість ухилятися від виконання судового рішення. До уваги повинні братися не лише реальний майновий стан боржника, але і його наміри, що свідчать про бажання виконати рішення (позиція Верховного Суду, викладена у постанові від 30 січня 2020 року у справі №819/150/17).

Суд уважає, що під час розгляду заяв або клопотань щодо відстрочення виконання судового рішення необхідно виходити з міркувань доцільності та об`єктивної необхідності надання саме таких строків відтермінування виконання рішення в цілому. Наявність підстав для відтермінування має бути доведена боржником. Строки відтермінування знаходяться у прямій залежності від обставин, що викликають необхідність надання додаткового строку для повного виконання рішення суду. Надання такого не може створювати занадто або безпідставно привілейовані умови для боржника, натомість повинне базуватися на принципах співмірності і пропорційності з метою забезпечення балансу прав і законних інтересів стягувачів і боржників.

Заявником не надано до суду безумовних доказів на підтвердження обставин, що заважають чи унеможливлюють виконати судове рішення під час дії режиму воєнного стану.

За перевірених обставин, суд доходить висновку, що заява від 04.12.2025 вх.№60576/25 про відстрочення виконання рішення суду (набрало законної сили; не надані матеріали за результатом касаційного перегляду) у справі №580/1791/20 не належить задоволенню як передчасна і необгрунтована за відсутністю виключних обставин, підтверджених доказами.

Керуючись ст.ст.2, 243, 248, 256, 293-295, 378 КАС України, суд

УХВАЛИВ:

Відмовити у задоволенні передчасної заяви про відстрочення виконання рішення Черкаського окружного адміністративного суду від 11.11.2025 №580/1791/20.

Ухвала набирає законної сили у строк та порядку, передбачені статтею 256 Кодексу адміністративного судочинства України. Відповідно до пункту 19 частини 1 статті 294 Кодексу адміністративного судочинства України в апеляційному порядку може бути оскаржена ухвала про відстрочення і розстрочення, зміни або встановлення способу і порядку виконання судового рішення.

Ухвала суду може бути оскаржена до Шостого апеляційного адміністративного суду за правилами, встановленими статтями 293, 295 - 297 Кодексу адміністративного судочинства України, шляхом подачі апеляційної скарги безпосередньо до суду апеляційної інстанції протягом 15 днів з дня складення повного судового рішення.

Копію ухвали направити учасникам справи.

Ухвала складена, підписана 19.12.2025.

Суддя Лариса ТРОФІМОВА