Справа № 380/9488/25
Суддя: Кедик Марія Василівна
Дата ухвалення: 2025-12-18 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ЛЬВІВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

18 грудня 2025 рокусправа № 380/9488/25

Львівський окружний адміністративний суд у складі головуючого-судді Кедик М.В., розглянувши в порядку письмового провадження адміністративну справу за позовом ОСОБА_1 до Міністерства юстиції України про визнання протиправним та скасування рішення, -

в с т а н о в и в :

ОСОБА_1 (далі позивач, ОСОБА_1 ) звернувся до Львівського окружного адміністративного суду із позовом до Міністерства юстиції України, у якому просить суд визнати протиправним та скасувати акт індивідуальної дії рішення дисциплінарної палати Центральної експертно-кваліфікаційної комісії при Міністерстві юстиції України від 10.04.2025 № 3 про притягнення судового експерта ОСОБА_1 до дисциплінарної відповідальності.

Ухвалою від 19.05.2025 суддя відкрила провадження у справі та призначила справу до розгляду в порядку загального позовного провадження.

Ухвалою, постановленою в підготовчому засіданні 17.09.2025 суд закрив підготовче провадження у справі та призначив справу до судового розгляду по суті.

В обґрунтування позовних вимог зазначає, що позивач є атестованим судовим експертом, має дві вищі освіти по спеціальності «Товарознавство та експертиза в митній справі» та «Правознавство», кваліфікацію судового експерта з правом проведення судових експертиз за спеціальністю 12.1 «Визначення вартості машин, обладнання, сировини та споживчих товарів», свідоцтво про присвоєння кваліфікації судового експерта від 27.05.2021 № 26-21/11, видане кваліфікаційною палатою ЦЕКК при Міністерстві юстиції України, термін дії продовжено до 05.06.2027, стаж експертної роботи з 2011 року. Рішенням дисциплінарної палати Центральної експертно-кваліфікаційної комісії при Міністерстві юстиції України від 10.04.2025 № 3 притягнуто судового експерта ОСОБА_1 до дисциплінарної відповідальності і застосовано дисциплінарне стягнення у вигляді попередження. Вважає, що у дисциплінарної палати ЦЕКК не було підстав для притягнення позивача до дисциплінарної відповідальності, оскільки висновок експерта за результатами проведення експертного товарознавчого дослідження від 27.11.2024 № 0511/1 складено за заявою ОСОБА_2 , директора ТзОВ «Фрам-Лайн» відповідно до вимог ст. 3 та ст. 12 Закону України «Про судову експертизу», п. 1.4, п. 4.12 і п. 4.13 «Інструкції про призначення та проведення судових експертиз та експертних досліджень», затвердженої наказом Міністерства юстиції України 08.10.1998 № 53/5 та п. 1.2 Науково-методичних рекомендацій з питань підготовки та призначення судових експертиз та експертних досліджень «Інструкції про призначення та проведення судових експертиз та експертних досліджень», затвердженої наказом Міністерства юстиції України 08.10.1998 № 53/5// Офіційний вісник України. - 1998 та Національного стандарту №1 «Загальні засади оцінки майна і майнових прав» (затв. Постановою Кабінету Міністрів України від 10.09.2003 № 1440). Просить позов задовольнити.

Відповідач подав відзив на позовну заяву від 03.06.2025 (вх. № 45713), у якому зазначає, що з системного аналізу норм Закону та Положення № 301/5 у ЦЕКК наявні повноваження з розгляду питання дисциплінарної відповідальності судових експертів, у тому числі судових експертів, які не є працівниками державних спеціалізованих установ. У ході аналізу наданого Висновку встановлено недотримання при його складанні вимог пунктів 1.4, 4.2, 2.3 Інструкції № 53/5, в частині вирішення питань, що виходять за межі кваліфікації судового експерта товарознавця (що полягає у визначенні причин виникнення дефектів та дій, які спричинили дефекти). Вказує, що члени дисциплінарної палати ЦЕКК правомірно прийшли до висновку, що в діях експерта наявний склад дисциплінарного проступку, визначеного пунктом 5 частини третьої статті 14 Закону, а саме вирішення питань, що виходить за межі кваліфікації судового експерта. При цьому, Комісією було здійснено відповідну оцінку виявлених в діяльності позивача правопорушень та при визначені дисциплінарного стягнення враховано всі обставини, а відповідно твердження позивача про необґрунтованість рішення Комісії не знайшло свого підтвердження. Звертає увагу суду, що розгляд питання про дисциплінарну відповідальність позивача відбувся з дотриманням вимог абзацу 3 пункту 9, пункту 13 розділу VI Положення, оскільки Комісією прийнято рішення в межах порушень, зазначених у документах, доданих до подання Міністерства. Просить відмовити у задоволенні позову.

Представник позивача подав відповідь на відзив на позовну заяву від 10.06.20225 (вх. № 47620), у якій вказує, що у Науково-методичних рекомендаціях (наказ № 53/5) прямо передбачено, що серед завдань товарознавчої експертизи є визначення змін якості продукції та визначення причин якісних змін, включно з визначенням, чи вони мають виробничий характер. Це цілком охоплює аналіз дефектів і можливих причин їх виникнення, зокрема технологічного характеру. Питання було сформульовано з дотриманням меж експертної спеціальності жодного запиту щодо права чи вузькотехнічного конструювання виробу, що вимагало б залучення, наприклад, інженера-конструктора, не було. Закон не забороняє експерту використовувати загальнотехнічні джерела чи методики в межах його спеціальності. Вказує, що відповідач не конкретизував, які саме знання, дії або оцінки виходили за межі експертної спеціальності. Чи вимагалось, наприклад, глибоке інженерне дослідження, хімічний аналіз тощо. Цього не вказано. Не названо альтернативного фахівця чи спеціальності, який/яка, за твердженням відповідача, мав би компетенцію вирішити поставлені питання. Крім того, ні в рішенні ЦЕКК, ні у відзиві не зазначено, що висновок експерта призвів до реальних негативних наслідків фінансових, юридичних або репутаційних.

Представник відповідача подав заперечення на відповідь на відзив від 13.06.2025 (вх. № 49234), у якій зазначає, що у рамках правового регулювання та методичних документів компетенція судового експерта-товарознавця чітко окреслена і не охоплює технічний аналіз причин розгерметизації склопакета. Згідно з пунктом 1.2 розділу IV Науково-методичних рекомендацій (наказ № 53/5 Міністерства від 08.10.1998) перед експертом ставляться завдання з визначення вартості товарної продукції, належності товару до класифікаційних категорій, відповідності характеристик об`єкта дослідження УКТЗЕД, змін показників якості, способу виробництва (промисловий чи саморобний) та відповідності упаковки, транспортування й умов зберігання чинним правилам. У жодному з цих пунктів не міститься функція проведення технічного аналізу технологічних процесів виготовлення дзеркальних дистанційних рамок, хімічного складу герметика чи реального контролю кількості та властивостей адсорбенту. Орієнтовний перелік питань у пункті 1.3 тієї самої глави зосереджений на ідентифікації дефектів (визначення їх наявності та істотності), оцінці відповідності товару стандартам і технічним умовам за органолептичними та іншими загальними показниками, а також на з`ясуванні загальних обставин зберігання чи маркування. Відповідно, встановлення конкретного виробничого механізму виникнення дефекту - наприклад, недостатнє дозування адсорбенту у дистанційній рамці чи неправильний температурний режим пресування - виходить за рамки повноважень товарознавчої експертизи і належить до компетенції інженерів технологів.

Представник позивача подав заяву від 26.11.2025 (вх. № 94224) про розгляд справи без участі позивача та його представника.

У судовому засіданні представник відповідача проти позову заперечив із підстав, викладених у відзиві на позовну заяву.

Суд заслухав вступну промову представника позивача, вступну промову представника відповідача, дослідив письмові докази та перейшов до розгляду справи у письмовому провадженні.

Дослідивши подані сторонами документи, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини справи, на яких ґрунтуються позовні вимоги та пояснення сторін, об`єктивно оцінивши докази, які мають значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд встановив наступне.

Позивач здійснює судово-експертну діяльність за експертною спеціальністю 12.1 «Визначення вартості машин, обладнання, сировини та споживчих товарів», відповідно до свідоцтва № 26-21/11, виданого Міністерством юстиції України 27.05.2021.

До Міністерства юстиції України надійшло звернення генерального директора ТОВ «СКЛОРЕСУРС» Кірічука О. від 18.02.2025 (вх. № 27805-33-25 від 18.02.2025, вх. № 30427-33-25 від 21.02.2025), у якому порушено питання щодо притягнення до дисциплінарної відповідальності судового експерта ОСОБА_3 , у зв`язку з можливим вчиненням ним дисциплінарного проступку під час проведення експертного товарознавчого дослідження, за результатами якого складено висновок експерта від 27.11.2024 № 0511/1.

Підставою для звернення до Міністерства юстиції України із скаргою на дії судового експерта Стецика С.М. стало те, що експерт склав висновок від 27.11.2024 № 0511/1 у господарській справі № 918/1191/24 за позовом ТОВ «ФРАМ-ЛАЙМ» до ТОВ «СКЛОРЕСУРС» про стягнення коштів, який, на думку скаржника, виконаний з порушеннями вимог чинного законодавства України. Зі змісту висновку заявник встановив, що висновок експерта викликає обґрунтовані сумніви щодо його правильності. Вказує, що у спірних правовідносинах ані позивач (ТОВ «ФРАМ-ЛАЙМ»), ані відповідач (ТОВ «СКЛОРЕСУРС») не мають статусу споживача в розумінні п. 22 ч. 1 ст. 1 Закону України «Про захист прав споживачів», тому застосування експертом як Закону України «Про захист прав споживачів», так і Методичних рекомендацій з проведення судово-товарознавчих експертиз у справах про захист прав споживачів є помилковим. Також, застосування вказаного ДСТУ у спірних правовідносинах є помилковим, оскільки п. 3 наказу Міністерства регіонального розвитку, будівництва та житлово - комунального господарства України від 07.08.2013 № 367 «Про прийняття національних стандартів, ідентичних європейським нормативним документам» визнано таким, що втратив чинність ДСТУ Б В.2.7-107:2008 з 01.01.2015. Також вказує, що поставлені перед експертом питання могли бути вирішені в межах будівельно-технічної експертизи та експертизи матеріалів, речовин та виробів, право на проведення яких у експерта ОСОБА_1 відсутнє.

Відповідно до розділу VI Положення про Центральну експертно-кваліфікаційну комісію при Міністерстві юстиції України та атестацію судових експертів, затвердженого наказом Міністерства юстиції України 04.03.2015 за № 249/26694, на розгляд дисциплінарної палати Центральної експертно-кваліфікаційної комісії було внесено подання та додані до нього документи для розгляду питання щодо порушення дисциплінарного провадження відносно експерта.

Відповідно до рішення дисциплінарної палати Центральної експертно-кваліфікаційної комісії при Міністерстві юстиції України від 17.03.2025 № 5, вирішено:

- відкрити дисциплінарне провадження відносно судового експерта ОСОБА_1 ;

- з метою перевірки відповідності Висновку вимогам нормативно-правових актів з питань судово-експертної діяльності та методикам проведення судових експертиз провести його аналіз. Проведення зазначеного аналізу доручити фахівцям Науково-дослідного центру незалежних судових експертиз Міністерства юстиції України;

- витребувати пояснення у судового експерта ОСОБА_1 щодо інформації, викладеної у зверненні.

За результатами аналізу висновку експерта від 27.11.2024 року № 0511/1 Науково-дослідний центр незалежних судових експертиз склав довідку від 21.03.2025 відповідно до висновків якої, встановлено недотримання при його складанні вимог п. 1.4, п. 4.2, п. 2.3 Інструкції про призначення та проведення судових експертиз та експертних досліджень, затвердженої наказом Міністерства юстиції України 08.10.1998 № 53/5 (у редакції наказу Міністерства юстиції України від 26.12.2012 року № 1950/5), із змінами та доповненнями, в частині:

- порушення вимог законодавства щодо оформлення висновку судового експерта;

- вирішення питань, що виходять за межі кваліфікації судового експерта товарознавця (що полягає у визначенні причин виникнення дефектів та дій, які спричинили дефекти).

ОСОБА_1 08.04.2025 подав пояснення.

Відповідно до рішення дисциплінарної палати Центральної експертно-кваліфікаційної комісії при Міністерстві юстиції України від 10.04.2025 № 3 притягнуто судового експерта ОСОБА_1 до дисциплінарної відповідальності за вчинення проступку, визначеного пунктом 5 частини третьої статті 14 Закону України "Про судову експертизу" та застосовано дисциплінарне стягнення у виді попередження.

Вважаючи протиправним рішення відповідача, позивач звернувся із даним позовом до суду.

Закон України «Про судову експертизу», в редакції, чинній на дату виникнення спірних правовідносин (далі - Закон № 4038-XII) визначає правові, організаційні і фінансові основи судово-експертної діяльності з метою забезпечення правосуддя України незалежною, кваліфікованою і об`єктивною експертизою, орієнтованою на максимальне використання досягнень науки і техніки.

Згідно з статтею 1 Закону № 4038-XII судова експертиза - це дослідження на основі спеціальних знань у галузі науки, техніки, мистецтва, ремесла тощо об`єктів, явищ і процесів з метою надання висновку з питань, що є або будуть предметом судового розгляду.

Відповідно до частини першої статті 2 Закону № 4038-XII законодавство України про судову експертизу складається із цього Закону, інших нормативно-правових актів.

Згідно з частиною першою статті 7 Закону № 4038-XII судово-експертну діяльність здійснюють державні спеціалізовані установи, а також у випадках і на умовах, визначених цим Законом, судові експерти, які не є працівниками зазначених установ.

Відповідно до частини першої статті 8 Закону № 4038-XII організація науково-методичного забезпечення судово-експертної діяльності та організаційно-управлінські засади діяльності державних спеціалізованих установ покладаються на міністерства та інші центральні органи виконавчої влади, до сфери управління яких належать державні спеціалізовані установи, що здійснюють судово-експертну діяльність.

Згідно з статтею 14 Закону № 4038-XII судовий експерт на підставах та в порядку, передбачених законодавством, може бути притягнутий до дисциплінарної, адміністративної, цивільно-правової та кримінальної відповідальності.

Судовий експерт може бути притягнутий до дисциплінарної відповідальності за вчинення дисциплінарного проступку.

Дисциплінарним проступком є:

1) самостійне збирання матеріалів, що підлягають дослідженню, а також самостійний вибір вихідних даних для проведення судової експертизи;

2) проведення судової експертизи судовим експертом, який є працівником державної спеціалізованої установи, без письмового доручення його керівника у разі призначення (замовлення) проведення судової експертизи державній спеціалізованій установі;

3) передоручення проведення судової експертизи іншій особі з порушенням встановленого законодавством порядку;

4) порушення без поважних причин вимог законодавства щодо строків проведення судової експертизи;

5) вирішення питань, що виходять за межі кваліфікації судового експерта за відповідною експертною спеціальністю, у тому числі питань права;

6) невиконання судовим експертом, який не є працівником державної спеціалізованої установи, вимог законодавства щодо організації робочого місця судового експерта;

7) ухилення судового експерта, який не є працівником державної спеціалізованої установи, від проведення перевірки його діяльності та/або перешкоджання ним проведенню такої перевірки;

8) порушення порядку зберігання та поводження з об`єктами дослідження, матеріалами справи (провадження), що призвело або може призвести до їх втрати або пошкодження;

9) застосування руйнівних методів дослідження з порушенням встановленого законодавством порядку;

10) неповідомлення у встановленому законодавством порядку держателю державного Реєстру атестованих судових експертів відомостей щодо настання обставин, які підлягають внесенню до такого реєстру за повідомленням судового експерта;

11) порушення вимог законодавства щодо оформлення висновку судового експерта;

12) невиконання або неналежне виконання судовим експертом без поважних причин покладених на нього обов`язків, що стало підставою для постановлення судом окремої ухвали, в якій порушено питання щодо дисциплінарної відповідальності судового експерта.

Організаційні засади, завдання та порядок діяльності Центральної експертно-кваліфікаційної комісії при Міністерстві юстиції України визначені Положенням про експертно-кваліфікаційні комісії та атестацію судових експертів, затвердженої наказом Міністерства юстиції України від 03.03.2015 № 301/15 (далі - Положення № 301/5).

Згідно з пунктом 1 Розділу ІІ Положення № 301/5 ЦЕКК є колегіальним органом, що діє при Міністерстві юстиції України.

Пункт 2 розділу ІІ Положення № 301/5 до основних завдань ЦЕКК відносить, зокрема, розгляд питань щодо дисциплінарної відповідальності судових експертів.

Згідно з пунктом 5 розділу VІ Положення № 301/5 документами, що містять інформацію про можливе вчинення судовим експертом дисциплінарного проступку, є акти перевірок діяльності судових експертів, які не є працівниками державних спеціалізованих установ, звернення до Мін`юсту керівника НДУСЕ, а також звернення юридичних, фізичних осіб, які є учасниками справи, або кримінального провадження, або правовідносин, до яких залучено судового експерта з метою надання висновку, які мають містити:

повне найменування (власне ім`я, прізвище) особи, якою подається звернення, її місце проживання чи перебування (для фізичних осіб) або місцезнаходження (для юридичних осіб), а також найменування (власне ім`я, прізвище) представника такої особи, якщо звернення подається представником, та підтвердження такого представництва;

викладення обставин, які містять інформацію про дисциплінарний проступок, передбачений пунктом 1 розділу VI цього Положення, а також власне ім`я та прізвище судового експерта; дату і номер висновку експерта, суть порушення з посиланням на частину висновку експерта (у разі, коли наявність порушення підтверджується інформацією, що вказана у висновку) із зазначенням конкретних положень нормативно-правових актів з питань судово-експертної діяльності (назва, пункт, частина тощо), які порушено експертом;

Відповідно до п. 10 розділу VІ Положення № 301/5 за наслідками розгляду питання щодо дисциплінарної відповідальності судового експерта дисциплінарна палата ЦЕКК приймає одне з таких рішень:

1) притягнути судового експерта до дисциплінарної відповідальності та застосувати відповідне дисциплінарне стягнення;

2) не притягувати судового експерта до дисциплінарної відповідальності;

3) припинити дисциплінарне провадження.

Рішення дисциплінарної палати ЦЕКК за наслідками розгляду дисциплінарного провадження приймається членами палати за відсутності інших осіб.

Згідно з п. 13 розділу VІ Положення № 301/5 при обранні виду дисциплінарного стягнення дисциплінарною палатою ЦЕКК враховуються тяжкість наслідків, що настали внаслідок вчинення дисциплінарного проступку, обставини, за яких вчинено дисциплінарний проступок, чи застосовувалися раніше до судового експерта дисциплінарні стягнення, а також інші відомості, що характеризують його як судового експерта.

Відповідно до пункту 22 розділу VІ Положення № 301/5 рішення дисциплінарної палати ЦЕКК про притягнення до дисциплінарної відповідальності може бути оскаржене в установленому законодавством порядку.

Так, до Міністерства юстиції України надійшло звернення генерального директора ТОВ «СКЛОРЕСУРС» Кірічука О. від 18.02.2025 (вх. № 27805-33-25 від 18.02.2025, вх. № 30427-33-25 від 21.02.2025), у якому порушено питання щодо притягнення до дисциплінарної відповідальності судового експерта ОСОБА_3 , у зв`язку з можливим вчиненням ним дисциплінарного проступку під час проведення експертного товарознавчого дослідження, за результатами якого складено висновок експерта від 27.11.2024 № 0511/1.

Згідно з рішенням дисциплінарної палати ЦЕКК від 17.03.2025 № 5 відкрито дисциплінарне провадження.

На засіданні дисциплінарної палати ЦЕКК, яке відбулось у режимі відеоконференцзв`язку, члени дисциплінарної палати ЦЕКК розглянули питання щодо дисциплінарної відповідальності судового експерта ОСОБА_1 та додані документи: подання Департаменту експертного забезпечення правосуддя від 05.03.2025; звернення генерального директора ТОВ «СКЛОРЕСУРС» ОСОБА_4 від 18.02.2025 щодо розгляду питання дисциплінарної відповідальності експерта, у зв`язку з можливим вчиненням ним дисциплінарного проступку під час проведення експертного товарознавчого дослідження, за результатами якого складено висновок експерта від 27.11.2024 № 0511/1, та додатки до нього, зокрема, копію вказаного Висновку; рішення дисциплінарної палати ЦЕКК від 17.03.2025 № 5 про порушення дисциплінарного провадження; довідку Науково-дослідного центру незалежних судових експертиз Міністерства юстиції України від 21.03.2025, пояснення експерта від 31.03.2025.

Оцінивши встановлені під час дисциплінарного провадження обставини та дії експерта, дисциплінарна палата ЦЕКК прийшла до висновку, що в діях експерта наявний склад дисциплінарного проступку, визначеного пунктом 5 частини третьої статті 14 Закону України «Про судову експертизу», а саме вирішення питань, що виходить за межі кваліфікації судового експерта.

Відповідно до статті 14 Закону України "Про судову експертизу" за наслідками розгляду питання щодо дисциплінарної відповідальності судового експерта дисциплінарна палата ЦЕКК вирішила застосувати до судового експерта ОСОБА_1 дисциплінарне стягнення у виді попередження.

Підставою для накладення на позивача стягнення було зазначено зокрема те, що Експертом було проаналізовано приведені ознаки дефектів, причини їх (дефектів) виникнення та висновки щодо дій, які спричинили виникнення цих дефектів.

Однак експерти-товарознавці не володіють базовими знаннями щодо технології виготовлення склопакетів та не можуть в категоричній формі самостійно, без залучення інших фахівців, вирішувати ці питання.

Члени дисциплінарної палати ЦЕКК, виходячи зі змісту матеріалів дисциплінарного провадження, зокрема Висновку, результатів аналізу Висновку, викладених у Довідці, наданих письмових та усних пояснень Експерта, дійшли до висновку, що враховуючи вимоги пунктів 1.2, 1.3 глави 1 розділу IV Рекомендацій визначення причин виникнення дефектів та дій, які спричинили дефекти, виходить за межі компетенції експерта товарознавця.

Відповідно до пункту 2.3 Інструкції № 53/5 Експерту забороняється вирішувати питання, що виходять за межі кваліфікації судового експерта за відповідною експертною спеціальністю, у тому числі з питань права.

У зв`язку з викладеним, членами дисциплінарної палати ЦЕКК зазначено, що Експертом не дотримано вимоги пункту 2.3 Інструкції № 53/5, яким передбачено, що експерту забороняється вирішувати питання, що виходять за межі кваліфікації судового експерта за відповідною експертною спеціальністю.

Оцінивши встановлені під час дисциплінарного провадження обставини та дії (бездіяльність) Експерта, дисциплінарна палата ЦЕКК прийшла до висновку, що в діях Експерта наявний склад дисциплінарного проступку, визначеного пунктом 5 частини третьої статті 14 Закону України «Про судову експертизу», а саме вирішення питань, що виходить за межі кваліфікації судового експерта.

Суд встановив, що перед експертом були поставлені наступні питання :

- Які дефекти (недоліки), наявні у склопакетах (у кількості 46 штук), які поставлені ТОВ «СКЛОРЕСУРС» на користь ТОВ «Фрам-Лайн» та встановлені на Об`єкті: м. Київ, вул. Звіринецька, 72 (ЖК «Едельвейс»)?

- Чи є дефекти (недоліки), наявні у склопакетах (у кількості 46 штук), які поставлені ТОВ «СКЛОРЕСУРС» на користь ТОВ «Фрам-Лайн» та встановлені на Об`єкті: м. Київ, вул. Звіринецька, 72 (ЖК «Едельвейс») істотними та чи можлива подальша належна експлуатація склопакетів з урахуванням наявних недоліків без їх заміни?

- Чи відповідають склопакети (у кількості 46 штук), які поставлені ТОВ «СКЛОРЕСУРС» на користь ТОВ «Фрам-Лайн» та встановлені на Об`єкті: м. Київ, вул. Звіринецька, 72 (ЖК «Едельвейс») вимогам ДСТУ, нормам, стандартам якості, тощо?

- Які причини виникнення дефектів (недоліків) у склопакетах (у кількості 46 штук), які поставлені ТОВ «СКЛОРЕСУРС» на користь ТОВ «Фрам-Лайн» та встановлені на Об`єкті: м. Київ, вул. Звіринецька, 72 (ЖК «Едельвейс»)? Чи є причиною даних дефектів дії зовнішніх факторів або третіх осіб?

Згідно з Висновком експерта за результатами проведення експертного товарознавчого дослідження від 27.11.2024 № 0511/1:

"По першому питанню:

У склопакетах (у кількості 46 штук), які поставлені ТОВ «СКЛОРЕСУРС» на користь ТОВ «Фрам-Лайн» та встановлені на об`єкті: м. Київ, вул. Звіринецька, 72 (ЖК «Едельвейс») дослідження перелік яких наведено в таблиці 1 наявний дефект (недолік), такий, як розгерметизація.

По другому питанню:

Виявлений у склопакетах (у кількості 46 штук), які поставлені ТОВ «СКЛОРЕСУРС» па користь ТОВ «Фрам-Лайн» та встановлені на об`єкті: м. Київ, вул. Звіринецька, 72 (ЖК «Едельвейс») такий недолік, як розгерметизація, являється істотним. Подальша належна експлуатація склопакетів з урахуванням такого недоліку, як розгерметизація, може призвести то відповідних руйнувань деталей та матеріалів в середині склопакетів.

По третьому питанню:

Склопакети (у кількості 46 штук), які поставлені ТОВ «СКЛОРЕСУРС» на користь ТОВ «Фрам-Лайн» та встановлені на об`єкті: м. Київ, вул. Звіринецька, 72 (ЖК «Едельвейс») не відповідають вимогам герметичності, пункту 5.16 ДСТУ Б В.2.7-107:2008 Будівельні матеріали. Склопакети клеєні будівельного призначення. Технічні умови.

По четвертому питанню:

Розгерметизація у склопакетах (у кількості 46 штук), які поставлені ТОВ «СКЛОРЕСУРС» на користь ТОВ «Фрам-Лайн» та встановлені на об`єкті: м. Київ, вул. Звіринецька, 72 (ЖК «Едельвейс») відносяться до виробничого дефекту (недоліку)."

З метою забезпечення єдиного підходу при проведенні судових експертиз і підвищення якості проведення судових експертиз, відповідно до статей 7, 8 Закону України "Про судову експертизу", наказом Міністерства юстиції України від 08.10.1998 № 53/5 "Про затвердження Інструкції про призначення та проведення судових експертиз та експертних досліджень та Науково-методичних рекомендацій з питань підготовки та призначення судових експертиз та експертних досліджень" затверджено Інструкцію про призначення та проведення судових експертиз та експертних досліджень (далі - Інструкція № 53/5) та Науково-методичні рекомендації з питань підготовки та призначення судових експертиз та експертних досліджень (далі - Науково-методичні рекомендації).

Відповідно до пункту 4.12 Інструкції № 53/5 висновок експерта складається з обов`язковим зазначенням його реквізитів (найменування документа, дати та номера складання висновку, категорії експертизи (додаткова, повторна, комісійна, комплексна), виду експертизи (за галуззю знань) та трьох частин: вступної (Вступ), дослідницької (Дослідження) та заключної (Висновки).

У вступній частині висновку експерта серед іншого зазначаються нормативні акти, методики, а також рекомендована науково-технічна та довідкова література з переліку, що затверджується наказом Міністерства юстиції України, інші інформаційні джерела, які використовувались експертом при вирішенні поставлених питань.

Пунктом 4.13 Інструкції № 53/5 передбачено, що у дослідницькій частині висновку експерта описуються процес дослідження та його результати, а також дається обґрунтування висновків з поставлених питань.

Дослідницька частина повинна включати: відомості про стан об`єктів дослідження, застосовані методи (методики) дослідження, умови їх застосовування; посилання на ілюстрації, додатки та необхідні роз`яснення до них; експертну оцінку результатів дослідження.

За наявності в документі про призначення експертизи (залучення експерта) питань, які не належать до предмета експертизи або не входять до компетенції експерта, указуються причини, з яких ці питання не можуть бути вирішені.

У заключній частині викладаються висновки за результатами дослідження у вигляді відповідей на поставлені питання в послідовності, що визначена у вступній частині. На кожне з поставлених питань має бути дано відповідь по суті або вказано, з яких причин неможливо його вирішити (п. 4.14 Інструкції № 53/5).

Як видно з матеріалів справи, Висновок експерта за результатами проведення експертного товарознавчого дослідження від 27.11.2024 № 0511/1 складається з трьох частин вступної (Вступ), дослідницької (Дослідження) та заключної (Висновки), з відповідними змістовими наповненнями.

Відповідно до пункту 1.4 Інструкції № 53/5 визначення способу проведення експертизи (вибір певних методик, (методів дослідження)) належить до компетенції експерта.

Згідно з пунктом 2.1 розділу ІІ Інструкції № 53/5 експерт має право, зокрема:

указувати у висновку експерта на факти, виявлені під час проведення експертизи, які мають значення для справи, але стосовно яких йому не були поставлені питання, та на обставини, що сприяли (могли сприяти) вчиненню правопорушення.

Експерт може відмовитися від проведення експертизи, якщо наданих йому матеріалів недостатньо для виконання покладених на нього обов`язків, а витребувані додаткові матеріали не надані, або якщо поставлені питання виходять за межі його спеціальних знань. Повідомлення про відмову повинно бути вмотивованим.

Відповідно до пункту 2.3 розділу ІІ Інструкції № 53/5 експерту забороняється:

проводити експертизу без письмової вказівки його керівника;

передоручати проведення експертизи іншій особі з порушенням встановленого законодавством порядку;

самостійно збирати матеріали, що підлягають дослідженню, а також самостійно вибирати вихідні дані для проведення експертизи, якщо вони відображені в наданих йому матеріалах неоднозначно;

вирішувати питання, що виходять за межі кваліфікації судового експерта за відповідною експертною спеціальністю, у тому числі з питань права.

Отже суд зазначає, що експерт має право вказувати у висновку експерта на факти, виявлені під час проведення експертизи, які мають значення для справи, але стосовно яких йому не були поставлені питання, та на обставини, що сприяли (могли сприяти) вчиненню правопорушення, водночас експерту заборонено вирішувати питання, що виходять за межі кваліфікації судового експерта за відповідною експертною спеціальністю, у тому числі з питань права.

Суд звертає увагу, що позивач є атестованим судовим експертом за спеціальністю 12.1 «Визначення вартості машин, обладнання, сировини та споживчих товарів».

Відповідно до п. 1.2 розділу ІV Науково-методичних рекомендацій основними завданнями товарознавчої експертизи є:

визначення вартості товарної продукції;

визначення належності товарів до класифікаційних категорій, які прийняті у виробничо-торговельній сфері;

визначення характеристик об`єктів дослідження відповідно до вимог Українського класифікатора товарів зовнішньої економічної діяльності;

визначення змін показників якості товарної продукції;

установлення способу виробництва товарної продукції: промисловий чи саморобний, підприємства-виробника, країни-виробника;

визначення відповідності упакування і транспортування, умов і термінів зберігання товарної продукції до вимог чинних правил.

Згідно з п. 1.3 розділу ІV вказаної Інструкції, орієнтовний перелік вирішуваних питань товарознавчої експертизи:

Яка вартість об`єктів дослідження на території України (із зазначенням дати, на яку необхідно провести оцінку)?

Яка вартість об`єктів дослідження при перетині митного кордону України (із зазначенням дати, на яку необхідно провести оцінку)?

Яке найменування та призначення товарів?

Чи відповідають маркувальні дані дійсним товарним характеристикам товару?

Чи відповідає якість виробу вимогам стандартів, технічних умов, наданим зразкам за органолептичними показниками?

Які дефекти має конкретний товар? Чи є ці дефекти істотними? Чи можлива реалізація (експлуатація) товару за наявності виявлених дефектів?

Які умови приймання, зберігання та відпуску товару?

Чи відповідає маркування та пакування товару вимогам нормативно-технічної документації або зразкам?

Яким підприємством і коли виготовлено товар (за умови наявності маркувальної інформації або відповідних супровідних документів)?

Яким характеристикам відповідає товар згідно з Українською класифікацією товарів зовнішньоекономічної діяльності?

Який розмір матеріальної шкоди, заподіяної власнику майна внаслідок пошкодження цього майна (при пожежі, залитті тощо)?

Яка ринкова вартість зерна (зернобобових культур) станом на дату укладення контракту (на поточну дату) з урахуванням його якісних показників?

Наказом Міністерства юстиції України від 8 травня 2018 року № 1467/5 "Про затвердження переліків рекомендованої науково-технічної та довідкової літератури, що використовується під час проведення судових експертиз", із змінами та доповненнями, затверджено переліки науково-технічної та довідкової рекомендованої літератури, що використовується під час проведення судових експертиз, згідно з додатками 1-27.

Так, Додаток 16 до наказу Міністерства юстиції України від 8 травня 2018 року № 1467/5 містить Перелік науково-технічної та довідкової літератури, що використовується при проведенні товарознавчої експертизи, у якому серед іншого пуктом 15 вказано Методичні рекомендації з визначення вартості товарів будівельної групи: звіт НДР (заключ.) / МЮУ, ЛНДІСЕ; наук, кер. В. М. Скороход; викон.: У. І. Пилипяк (ЛНДІСЕ), В. А. Барабаш (Волинське від. ЛНДІСЕ). 0109U000358. - Л.: ЛНДІСЕ, 2010. - 150 с. (далі - Методичні рекомендації з визначення вартості товарів будівельної групи).

Відповідно до розділу 2 «Завдання експертного дослідження товарів, що відносяться до будівельної групи» Методичних рекомендацій з визначення вартості товарів будівельної групи головними завданнями товарознавчої експертизи товарів, що відносяться до будівельної групи, у тому числі є:

- визначення якісних змін товарної продукції;

- визначення причин якісних змін товарної продукції (мають виробничний характер, виникли при транспортуванні, зберіганні, у процесі користування);

- визначення вартості товарної продукції, у тому числі і з урахуванням часткової втрати її товарних якостей у зв`язку із наявністю дефектів, зовнішніх факторів.

З аналізу наведених вище норм висновується, що при проведенні товарознавчої експертизи товарів до компетенції експерта входить визначення змін показників якості товарної продукції; визначення причин якісних змін товарної продукції (мають виробничний характер, виникли при транспортуванні, зберіганні, у процесі користування); визначення вартості товарної продукції, у тому числі і з урахуванням часткової втрати її товарних якостей у зв`язку із наявністю дефектів, зовнішніх факторів.

Суд зазначає, що при проведенні даного експертного дослідження експерт вирішував питання щодо визначення дефектів товарів та причин їх виникнення, відповідно до поставлених на вирішення експерта питань, що входять до компетенції судового експерта за спеціальністю 12.1 «Визначення вартості машин, обладнання, сировини та споживчих товарів», з дотриманням вимог Інструкції про призначення та проведення судових експертиз та експертних досліджень та Науково-методичних рекомендацій з питань підготовки та призначення судових експертиз та експертних досліджень, затверджених наказом Міністерства юстиції України від 08.10.1998 № 53/5, та з урахуванням Методичних рекомендацій з визначення вартості товарів будівельної групи.

Враховуючи наведене, у суду відсутні підстави вважати, що при проведенні даного експертного дослідження ескперт вирішував питання, що виходять за межі його кваліфікації.

Щодо покликань відповідача на протиправність дій експерта в частині застосування ДСТУ Б В.2.7-107:2008 Будівельні матеріали. Склопакети клеєні будівельного призначення. Технічні умови, який втратив чинність, суд зазначає таке.

Як вказує експерт, при аналізі змісту поставлених на дослідження питань, які вирішувались у висновку, експертом використані нормативні акти, методики, науково-технічна та довідкова література, інші інформаційні джерела, зокрема, застосовано та використано Методичні рекомендації визначення вартості товарів будівельної групи: звіт НДР (заключ.) / МЮУ, ЛНДІСЕ; наук. кер. В. М. Скороход; викон.: У. 1. Пилияк (ЛНДІСЕ), В. А. Барабаш (Волинське від. ЛНДІСЕ). - 0109U000358. - Л.: ЛНДІСЕ, 2010. - 150 с.

Відповідно до переліку нормативних документів до Методичних рекомендацій з визначення вартості товарів будівельної групи, міститься посилання на «ДСТУ БВ. 2.7-122-2003 (ГОСТ 111-2001) Будівельні матеріали. Скло листове. Технічні умови», який станом на дату висновку втратив чинність, але на основі якого, складені зазначені вище Методичні рекомендації, та є першоджерелом при визначенні якісних показників скла.

При цьому суд звертає увагу, що підставою для притягнення до дисциплінарної відповідальності експерта слугувало вирішення питань, що виходить за межі кваліфікації судового експерта, а не застосування саме вказаного ДСТУ Б В.2.7-107:2008 Будівельні матеріали. Склопакети клеєні будівельного призначення. Технічні умови.

Тому суд вважає зазначені доводи безпідставними.

Додатково, суд також враховує правову позицію Верховного Суду, зокрема від 10.05.2018 у справі № 826/2169/17, згідно з яким висновок судового експерта є доказом в конкретній справі і має значення лише для неї. Судова оцінка висновку відбувається в межах конкретного судового процесу. Встановивши недоліки судової експертизи, суд має право відреагувати на них, зокрема, призначити повторну або додаткову судову експертизу, а також відреагувати окремою ухвалою для притягнення експерта до відповідальності.

Тому, в даних правовідносинах, як відповідач, так і суд вправі перевірити, дотримання експертом компетенції експерта, порядку проведення експертизи, але не давати оцінку тим обставинам, які потребують спеціальних знань.

Натомість у матеріалах справи міститься консультативний висновок з рецензування Висновку товарознавчого дослідження № 0511/1 від 27.11.2025, який складений 12.06.2025 ТОВ «ЦЕНТР СУДОВИХ ЕКСПЕРТИЗ «НОРМА», відповідно до якого представлений на рецензування «Висновок експертного товарознавчого дослідження № 0511/1 від 27.11.2024, виконаний судовим експертом Стециком Юрієм Михайловичем, виконаний відповідно до вимог нормативно-правових актів, методик та науково-методичних рекомендацій, які регламентували такі товарознавчі експертизи на час його складання, дослідження та їх результати проведені в логічній послідовності. На думку рецензента цей висновок експерта заслуговує позитивної оцінки.

Також суд вказує, що висновок експерта за результатами проведення експертного товарознавчого дослідження від 27.11.2024 № 0511/1 не враховано ні Господарським судом Рівненської області, ні Північно-Західним апеляційним господарським судом при ухваленні рішень у справі № 918/1191/24. Повторної або додаткової судової експертизи суд не призначав, окремої ухвали щодо притягнення експерта до відповідальності суд не постановляв.

З урахуванням наведеного, рішення дисциплінарної палати Центральної експертно-кваліфікаційної комісії при Міністерстві юстиції України від 10.04.2025 № 3 про притягнення судового експерта ОСОБА_1 до дисциплінарної відповідальності є протиправним та підлягає скасуванню.

Решта доводів та заперечень учасників справи, висновків суду по суті позовних вимог не спростовують. Згідно з усталеною практикою Європейського суду з прав людини, зокрема у рішенні у справі «Серявін та інші проти України» від 10 лютого 2010 року, заява 4909/04, відображено принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (рішення у справі «Руїс Торіха проти Іспанії» від 9 грудня 1994 року, серія A, № 303-A, п.29).

Закріплений у ч. 1 ст. 9 КАС України принцип змагальності сторін передбачає, що розгляд і вирішення справ в адміністративних судах здійснюються на засадах змагальності сторін та свободи в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.

Відповідно до ч. 2 ст. 73 КАС України, предметом доказування є обставини, які підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення.

Згідно зі ст. 90 КАС України суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні.

У розумінні ч. 2 ст. 2 КАС України у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: 1) на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; 2) з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; 3) обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); 4) безсторонньо (неупереджено); 5) добросовісно; 6) розсудливо; 7) з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; 8) пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); 9) з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; 10) своєчасно, тобто протягом розумного строку.

Матеріали справи свідчать, що відповідні критерії відповідачем не дотримані, що зумовило звернення позивача за захистом порушених прав та інтересів до суду.

З огляду на викладене, суд вважає, що позовні вимоги є підставними та обґрунтованими, а тому позов підлягає задоволенню.

Відповідно до вимог ч. 1 ст. 139 КАС України, при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.

Керуючись статтями 6, 14, 242, 243, 295 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

вирішив:

1. Позов ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 ) до Міністерства юстиції України (вул. Архітектора Городнцького, 13, м. Київ, 01001) про визнання протиправним та скасування рішення - задовольнити повністю.

2. Визнати протиправним та скасувати рішення дисциплінарної палати Центральної експертно-кваліфікаційної комісії при Міністерстві юстиції України від 10.04.2025 № 3 про притягнення судового експерта ОСОБА_1 до дисциплінарної відповідальності.

3. Стягнути з Міністерства юстиції України за рахунок бюджетних асигнувань в користь ОСОБА_1 1211,20 грн судових витрат.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом десяти днів з дня його проголошення. Апеляційна скарга подається безпосередньо до Восьмого апеляційного адміністративного суду.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Суддя Кедик М.В.