Справа № 500/4938/24
Суддя: Хобор Романа Богданівна
Дата ухвалення: 2025-12-19 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ВОСЬМИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

19 грудня 2025 рокуЛьвівСправа № 500/4938/24 пров. № А/857/29404/24

Восьмий апеляційний адміністративний суд в складі:

головуючої судді Хобор Р.Б.,

суддів Обрізка І.М., Пліша М.А.,

розглянувши в порядку письмового провадження, у місті Львові апеляційну скаргу Тернопільської митниці на рішення Тернопільського окружного адміністративного суду від 14 жовтня 2024 року, що ухвалив суддя Юзьків М.І. у місті Тернополі, за правилами спрощеного позовного провадження, без повідомлення сторін, у справі № 500/4938/24 за адміністративним позовом Товариства з обмеженою відповідальністю Еколан Інгредієнти до Тернопільської митниці про визнання протиправним та скасування рішення про коригування митної вартості товарів,

ВСТАНОВИВ:

Позивач звернувся в суд з позовом до відповідача, у якому просить суд визнати протиправним та скасувати рішення про коригування митної вартості товарів № /2024/000113/2 від 05 квітня 2024 року.

14 жовтня 2024 року Тернопільський окружний адміністративний суд прийняв рішення, яким адміністративний позов задовольнив.

Визнав протиправним та скасував рішення Тернопільської митниці Державної митної служби України про коригування митної вартості товарів № UA403070/2024/000113/2 від 05 квітня 2024 року.

Стягнув за рахунок бюджетних асигнувань Тернопільської митниці Державної митної служби України на користь Товариства з обмеженою відповідальністю Еколан Інгредієнти судовий збір у розмірі 6519,54 грн. та 5840,75 грн. витрат на оплату послуг з перекладу документів.

Приймаючи рішення у цій справі, суд першої інстанції виходив з того, що рішення про коригування митної вартості товарів є необґрунтованим, оскільки у ньому відповідач не обґрунтував числове значення скоригованої митної вартості товарів та фактів, які вплинули на таке коригування.

При цьому, сумніви відповідача щодо складових митної вартості товару, який імпортував позивач, ґрунтуються виключно на припущеннях відповідача та жодним чином не обґрунтовані та не підтверджені.

Суд вважає, що позивач під час митного оформлення надав усі необхідні документи, які не мали розбіжностей, ідентифікували товар, що оцінювався, та містили об`єктивні та достовірні дані, що піддавалися обчисленню і підтверджували усі складові митної вартості товару, що імпортував позивач, натомість відповідач не довів правомірності коригування митної вартості товару, який імпортував позивач.

Не погодившись із цим рішенням суду, його оскаржив відповідач, подавши апеляційну скаргу, у якій просить рішення суду першої інстанції скасувати та прийняти постанову про відмову у задоволенні позову.

Таку позицію обґрунтовує тим, що при проведенні контролю правильності визначення декларантом митної вартості товару, заявленого до митного оформлення, митний орган встановив, що подані до митного оформлення документи не містять усіх відомостей на підтвердження митної вартості за ціною договору.

З цих підстав відповідач вважає, що рішення про коригування митної вартості товарів прийняв у порядку, з підстав, у спосіб та в межах повноважень митного органу, які визначені чинним законодавством України.

Заслухавши суддю-доповідача, перевіривши законність і обґрунтованість судового рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги, апеляційний суд при розгляді цієї справи виходить з наступних міркувань.

Суд першої інстанції встановив, що уповноважена особа позивача, подала до митного оформлення митну декларацію типу ІМ40АА № 24UA51U0 від 04.04.2024, у графі 31 якої заявлено до митного оформлення наступні товари: Прямий ровінг (рівниця) з скловолокна, використовується у виробництві конструкційних склопластиків методом намотування й пультрузїї, у бабінах: - Roving for pultrusion ECR17-2400D-601, прямий, у бобінах, діаметр елементарної нитки 17,3мкм- 21017 кг; -Roving for pultrusion ECR24-4800D-601, прямий, у бобінах, діаметр елементарної нитки 24,2мкм - 20810 кг. Продукція переміщується на клеєних піддонах з фанери.

Торгівельна марка: SHANDONG FIBERGLASS Країна виробництва: CN Виробник: SHANDONG FIBERGLASS GROUP CORP..

Як встановлено з матеріалів справи та з інформації, що міститься в графі 44 МД та картки відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення UA403070/2024/000187, уповноваженою особою позивача (ТзОВ АТСФ) до митного оформлення подано наступні документи: пакувальний лист № 3706 від 04.01.2024; рахунок-фактура (інвойс) № 43962 від 04.01.2024; коносамент № ZH231200298 від 04.01.2024; накладна УМВС № від 22.03.2024; накладна УМВС № від 31.03.2024; декларація про походження товару № 43962 від 04.01.2024; платіжну інструкцію у іноземній валюті № 330 від 26.03.2024; рахунок-фактура про надання транспортно-експедиційних послуг від виконавця договору (контракту) про транспортно-експедиційні послуги № 034471 від 18.03.2024; документ, що підтверджує вартість перевезення товару № 3064 від 02.04.2024; документ, що підтверджує вартість страхування № 863 від 04.01.2024; документ, що підтверджує вартість страхування № б/н від 03.03.2024; зовнішньоекономічний договір (контракт) купівлі-продажу товарів (крім позначеного кодом 4104), подання якого для митного оформлення не супроводжується поданням пов`язаних з ним посередницьких (зовнішньоекономічних та/або внутрішніх) договорів № 23 від 03.10.2022; доповнення до зовнішньоекономічного договору (контракту) - додаткова угода № 3 від 27.09.2023; договір про надання послуг митного брокера № ATSF-ECL від 03.11.2023; договір (контракт) про перевезення № 825/15 від 24.02.2015; інші некласифіковані документи - Заявка № 18 Shandong #140 (2K) від 02.01.2024.

Під час автоматизованого контролю із застосуванням системи управління ризиками відповідно до Порядку здійснення аналізу та оцінки ризиків, розроблення і реалізації заходів з управління ризиками для визначення форм та обсягів митного контролю, затвердженого наказом Міністерства фінансів України від 31.07.2015 № 684, автоматизованою системою митного оформлення Інспектор (надалі - АСМО Інспектор) було згенеровано форми митного контролю: 105-2 Контроль правильності визначення митної вартості товарів; 106-2 Витребування документів, які підтверджують митну вартість товарів.

Також, АСМО Інспектор посадовій особі підрозділу митного оформлення визначено перелік необхідних до виконання митних процедур: Наявні рішення про визначення митної вартості за подібним товаром по даному підприємству.

Необхідно посилити контроль правильності визначення митної вартості. Проаналізувати зазначене рішення на предмет можливості застосування при поточному оформленні зазначеного товару.

За наступними товарами можливе заниження митної вартості товару: (1) Здійснити перевірку правильності визначення митної вартості відповідно до Митного кодексу України з урахуванням вимог наказу Державної митної служби України від 01.07.2021 № 476 Про затвердження Методичних рекомендацій щодо роботи посадових осіб митних органів з аналізу, виявлення та оцінки ризиків при здійсненні контролю за правильністю визначення митної вартості товарів, які переміщуються через митний кордон України.

Ретельно опрацювати подані документи для оцінки наявності підстав для запиту додаткових документів відповідно до частин 3 та 4 ст. 53 МКУ.

Під час здійснення митного контролю за МД № 24UA51U0 від 04.04.2024 митниця опрацювала інформацію, що міститься у наданих до митного оформлення товаросупровідних документах, за результатами опрацювання якої встановила:

- згідно з п. 4.3. договору про надання транспортно-експедиційних послуг № 825/15 від 24.02.2015 оплата робіт та послуг здійснюється клієнтом протягом 3 банківських днів з часу пред`явлення рахунку на умовах передоплати, якщо в заявці або інших додатках до договору на конкретну партію вантажу не узгоджені інші терміни, порядок і умови розрахунків. Відповідно до заявки № 18 Shandong #140 (2K) оплата через 10 календарних днів на день перевантаження. Перевантаження здійснено 22.03.2024, проте банківських платіжних документів, які свідчать про оплату транспортно-експедиційних послуг до митного оформлення не надано. У зв`язку з цим неможливо перевірити всі числові значення складових частин митної вартості, які повинні бути сплачені, а саме транспортні витрати;

- відповідно до поданих рахунків № від 26.02.2024, № 653332687 від 26.02.2024 та від 26.02.2024 № 8, термін вказано Оплата негайно, проте до митного оформлення жодних платіжних документів (квитанцій) щодо сплати за виставленими рахунками до митного оформлення не надано. Даний факт вказує про неможливість перевірки всіх числових значень складових частин митної вартості, таких як транспортні витрати;

- згідно з договором транспортно-експедиторського обслуговування від 24.02.2015 № 825/15 та відповідно до накладних УМВС від 22.03.2024 № , та від 31.03.2024 № , Експедитор ТзОВ Глобал Оушен Лінк залучає до виконання перевезення вантажу та виконання інших послуг, що безпосередньо пов`язані з таким перевезенням третіх осіб PKP Cargo Connect Sp.z.o.o. Інформація, яка б підтверджувала причетність PKP Cargo Connect Sp.z.o.o до перевезення залізничним транспортом окрім накладної УМВС відсутня. У зв`язку з цим неможливо перевірити всі числові значення складових частин митної вартості, які повинні бути сплачені, а саме транспортні витрати;

- відповідно до залізничних накладних від 22.03.2024 № , від 31.03.2024 № та Заявки на перевезення від 02.01.2024 Заявка № 18 Shandong #140 (2K) здійснювалось перевантаження вантажу, однак в рахунку 18.03.2024 № 034471 не зазначено жодної інформації щодо згаданої складової, лише вказано суму послуг за наземні перевезення, що викликає сумнів щодо достовірності декларування транспортних витрат та не включення всіх складових частин митної вартості;

- в експортній декларації № 01216790 від 04.04.2024 зазначений код товару , про те у ЕМД вказаний код товару . Також експортна декларація не містить відміток уповноваженого органу країни відправлення.

Крім того, у митного органу виникли сумніви щодо заявленої митної вартості даного товару у зв`язку з тим, що інформація щодо вартості подібного (аналогічного) товару є вищою за заявлену декларантом.

У зв`язку із цим, митницею було направлено уповноваженій особі декларанта електронним повідомленням вимогу на надання додаткових документів наступного змісту: Початок консультації з митним органом: відповідно до частини другої статті 53 МК України, прошу надати документи, що підтверджують заявлену митну вартість, а саме:

- транспортні(перевізні) документи.

У разі відсутності вище зазначених документів, відповідно до частини третьої статті 53 МК України прошу надати (за наявності) такі додаткові документи:

- копію митної декларації країни відправлення;

- висновок про вартісні характеристики товару, підготовлений спеціалізованою експертною організацією.

Декларант або уповноважена ним особа на письмову вимогу митного органу зобов`язані протягом 10 календарних днів надати додаткові документи.

Уповноважена особа декларанта, окрім тих документів, які вже були подані до митної декларації, додатково надала: копію митної декларації країни відправлення № ЕХ від 04.04.2024; коносамент від 04.04.2024.

Також листом № 120 від 04.04.2024 декларант повідомив митницю про те, що товариство надало всі необхідні документи для митного оформлення, передбачені законодавством.

За результатами здійснення контролю правильності визначення заявленої декларантом митної вартості товарів посадова особа митниці прийняла рішення про коригування митної вартості товарів № U403070/2024/000113/2 від 05.04.2024, у гр. 33 якого зазначено: Митна вартість імпортованого товару не може бути визнана у зв`язку з тим, що декларантом заявлено неповні відомості про митну вартість товару, а також документально не підтверджено числові значення складових митної вартості, які є обов`язковими при її обчисленні та на вимогу митного органу не подано документів, що підтверджують митну вартість товару:

- транспортні (перевізні) документи, якщо за умовами поставки витрати на транспортування не включені у вартість товару, а також документи, що містять відомості про вартість перевезення оцінюваних товарів;

- висновки про якісні та вартісні характеристики товарів, підготовлені спеціалізованими експертними організаціями, та/або інформація біржових організацій про вартість товару або сировини.

АСУР згенеровано форми митного контролю щодо контролю митної вартості за кодами МФ 105-2, 106-2.

Відповідно, митним органом розпочато процедуру консультації з декларантом та надіслано електронні повідомлення про надання додаткових документів для підтвердження митної вартості товару.

Декларант 04.04.2024 надіслав лист № 120, яким повідомлено митний орган про відсутність можливості надати інші додаткові документи.

Відповідно до пункту 2 частини другої статті 52 МК України, декларант або уповноважена ним особа, які заявляють митну вартість товару, зобов`язані подати митному органу достовірні відомості про визначення митної вартості, які повинні базуватися на об`єктивних, документально підтверджених даних, що піддаються обчисленню.

Частиною четвертою статті 54 МК України визначено, що митні органи під час здійснення контролю правильності визначення митної вартості товарів зобов`язані здійснювати контроль заявленої декларантом або уповноваженою ним особою митної вартості товарів шляхом перевірки числового значення заявленої митної вартості, наявності в поданих зазначеними особами документах усіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари.

Відповідно до частини п`ятої статті 54 МК України, митний орган має право впевнюватися в достовірності або точності будь-якої заяви, документа чи розрахунку, поданих для цілей визначення митної вартості.

У митного органу виникли обґрунтовані сумніви щодо заявленої митної вартості даного товару, оскільки вартість раніше оформлених в попередніх періодах митними органами таких товарів є значно вищою.

За результатами опрацювання документів встановлено наступне:

- згідно з п. 4.3. договору про надання транспортно-експедиційних послуг № 825/15 від 24.02.2015, оплата робіт та послуг здійснюється клієнтом протягом 3 банківських днів з часу пред`явлення рахунку на умовах передоплати, якщо в заявці або інших додатках до договору на конкретну партію вантажу не узгоджені інші терміни, порядок і умови розрахунків. Відповідно до заявки №18 Shandong #140 (2K) оплата через 10 календарних днів на день перевантаження. Перевантаження здійснено 22.03.2024, проте банківських платіжних документів, які свідчать про оплату транспортно-експедиційних послуг до митного оформлення не надано. У зв`язку з цим неможливо перевірити всі числові значення складових частин митної вартості, які повинні бути сплачені, а саме транспортні витрати;

- відповідно до поданих рахунків № від 26.02.2024, № 653332687 від 26.02.2024 та від 26.02.2024 № 8, термін вказано Оплата негайно, проте до митного оформлення жодних платіжних документів (квитанцій) щодо сплати за виставленими рахунками до митного оформлення не надано. Даний факт вказує про неможливість перевірки всіх числових значень складових частин митної вартості, таких як транспортні витрати;

- згідно з договором транспортно-експедиторського обслуговування від 24.02.2015 № 825/15 та відповідно до накладних УМВС від 22.03.2024 № , та від 31.03.2024 № , Експедитор ТзОВ Глобал Оушен Лінк залучає до виконання перевезення вантажу та виконання інших послуг, що безпосередньо пов`язані з таким перевезенням третіх осіб PKP Cargo Connect Sp.z.o.o. Інформація, яка б підтверджувала причетність PKP Cargo Connect Sp.z.o.o до перевезення залізничним транспортом окрім накладної УМВС відсутня. У зв`язку з цим неможливо перевірити всі числові значення складових частин митної вартості, які повинні бути сплачені, а саме транспортні витрати;

- відповідно до залізничних накладних від 22.03.2024 № , від 31.03.2024 № та Заявки на перевезення від 02.01.2024 № 18 Shandong #140 (2K) здійснювалось перевантаження вантажу, однак в рахунку 18.03.2024 № 034471 не зазначено жодної інформації щодо згаданої складової, лише вказано суму послуг за наземні перевезення, що викликає сумнів щодо достовірності декларування транспортних витрат та не включення всіх складових частин митної вартості;

- в експортній декларації № 01216790 від 04.04.2024 зазначений код товару , про те у ЕМД вказаний код товару . Також експортна декларація не містить відміток уповноваженого органу країни відправлення.

За основу, для обрахунку митної вартості даного товару, взято інформацію щодо вартості товару згідно з ЕМД від 27.11.2023 № UA204150/2023/316 (товар - скловолокно: рівниця пряма зі скловолокна; країна виробництва Китай; умови поставки CIF) на рівні 1,52 дол. США/кг.

Коригування на обсяг партії та комерційні рівні не проводилось.

Отже, як вбачається із вищенаведеного, джерелом інформації для визначення митної вартості при винесенні рішення про коригування митної вартості № U403070/2024/000113/2 від 05.04.2024 використано рівень митної вартості аналогічних товарів, митне оформлення яких вже здійснено, визначений відповідно до раніше визнаної (визначеної) митної вартості товарів, зокрема, товару № 1 згідно з ЕМД від 27.11.2023 № UA204150/2023/316 (товар - скловолокно: рівниця пряма зі скловолокна; країна виробництва Китай; умови поставки CIF) на рівні 1,52 дол. США/ кг.

Позивач, з метою випуску товару у вільний обіг, скористався правом, визначеним частиною сьомою статті 55 МК України та подав митному органу нову митну декларацію, сплативши суму митних платежів, згідно із заявленою митною вартістю.

Також з матеріалів справи встановлено, що позивач, листом від 31.05.2024 № 218, звертався до відповідача з проханням скасувати рішення Тернопільської митниці про коригування митної вартості товарів № U403070/2024/000113/2 від 05.04.2024 до якого додав: копію платіжної інструкції в іноземній валюті № 499 від 17.04.2024, довідку АТ Піреус Банк МКБ № 2717 від 29.03.2024, копію витягу з виписки за 27.03.2024 АТ Піреус Банк МКБ що підтверджують оплату вартості товару; копію акту надання послуг № 034471 від 11.04.2024, копію витягу з виписки 17.04.2024 АТ Райффайзен Банк на підтвердження транспортно-експедиторських послуг.

У відповідь на вказаний лист, Тернопільська митниця у листі від 17.06.2024 № 7.25-1/15-01//3956 повідомила про відсутність достатніх підстав для перегляду рішення про коригування митної вартості № U403070/2024/000113/2 від 05.04.2024 та у визнанні заявленої позивачем митної вартості товару.

В обґрунтування відмови зазначила, що, за результатами розгляду документів, поданих як до митного оформлення, так і наданих додатково, встановлено наступне:

- відповідно до п. 2.1 зовнішньоекономічного договору від 03.10.2022 № 23 ціни на товари включають вартість упаковки, маркування та піддонів.

За результатами аналізу встановлено, що товар придбаний Larchfield Ltd на умовах FOB за ціною 0,42 дол. США/кг, за проданий ТОВ Еколан Інгредієнти на умовах CIF за ціною 0,542 дол. США/кг (різниця - 0,122 дол. США/кг).

Відповідно до заявки від 01.03.2024 № 18 Shandong № 30 (2К) фрахт, який оплачує Larchfield Ltd, становить 4900 дол. США за 2 контейнери.

Враховуючи дану інформацію та провівши розрахунки, встановлено, що ціна продажу (0,542 дол. США/кг) є необ`єктивною та необґрунтованою (калькуляція ціни продажу до митного оформлення не подана);

- відповідно до п. 4.1 зовнішньоекономічного договору від 03.10.2022 № 23 якість товарів повинна відповідати та підтверджуватися сертифікатами та іншими документами відповідно до п. 3.2 (інвойс, пакувальний лист).

Однак, сертифіката якості від виробника до митного оформлення не подано, а якісні характеристики визначити за допомогою рахунка-фактури та пакувального листа неможливо.

У подальшому, не погоджуючись із відмовою відповідача у прийнятті митної декларації за заявленою митною вартістю за ціною договору та коригуванням митної вартості товарів, позивач звернувся до суду з цим позовом.

Надаючи правову оцінку правильності вирішення судом першої інстанції даного публічно-правового спору, суд апеляційної інстанції виходить із такого.

Митною вартістю товарів, які переміщуються через митний кордон України, відповідно до статті 49 МК України, є вартість товарів, що використовується для митних цілей, яка базується на ціні, що фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари.

Частиною 2 статті 52 МК України передбачено, що декларант або уповноважена ним особа, які заявляють митну вартість товару, зобов`язані, зокрема, подавати митному органу достовірні відомості про визначення митної вартості, які повинні базуватися на об`єктивних, документально підтверджених даних, що піддаються обчисленню.

Відповідно до частини 1 статті 53 МК України, у випадках, передбачених цим Кодексом, одночасно з митною декларацією декларант подає органу доходів і зборів документи, що підтверджують заявлену митну вартість товарів і обраний метод її визначення. Документами, які підтверджують митну вартість товарів, є:

1) декларація митної вартості, що подається у випадках, визначених у частинах п`ятій і шостій статті 52 цього Кодексу, та документи, що підтверджують числові значення складових митної вартості, на підставі яких проводився розрахунок митної вартості;

2) зовнішньоекономічний договір (контракт) або документ, який його замінює, та додатки до нього у разі їх наявності;

3) рахунок-фактура (інвойс) або рахунок-проформа (якщо товар не є об`єктом купівлі-продажу);

4) якщо рахунок сплачено, - банківські платіжні документи, що стосуються оцінюваного товару;

5) за наявності - інші платіжні та/або бухгалтерські документи, що підтверджують вартість товару та містять реквізити, необхідні для ідентифікації ввезеного товару;

6) транспортні (перевізні) документи, якщо за умовами поставки витрати на транспортування не включені у вартість товару, а також документи, що містять відомості про вартість перевезення оцінюваних товарів;

7) копія імпортної ліцензії, якщо імпорт товару підлягає ліцензуванню;

8) якщо здійснювалося страхування, - страхові документи, а також документи, що містять відомості про вартість страхування.

Як визначено у частині 3 статті 53 МК України, у разі якщо документи, зазначені у частині другій цієї статті, містять розбіжності, наявні ознаки підробки або не містять всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари, декларант або уповноважена ним особа на письмову вимогу органу доходів і зборів зобов`язані протягом 10 календарних днів надати (за наявності) додаткові документи:

1) договір (угоду, контракт) із третіми особами, пов`язаний з договором (угодою, контрактом) про поставку товарів, митна вартість яких визначається;

2) рахунки про здійснення платежів третім особам на користь продавця, якщо такі платежі здійснюються за умовами, визначеними договором (угодою, контрактом);

3) рахунки про сплату комісійних, посередницьких послуг, пов`язаних із виконанням умов договору (угоди, контракту);

4) виписку з бухгалтерської документації;

5) ліцензійний чи авторський договір покупця, що стосується оцінюваних товарів та є умовою продажу оцінюваних товарів;

6) каталоги, специфікації, прейскуранти (прайс-листи) виробника товару;

7) копію митної декларації країни відправлення;

8) висновки про якісні та вартісні характеристики товарів, підготовлені спеціалізованими експертними організаціями, та/або інформація біржових організацій про вартість товару або сировини.

Згідно з пунктом 2 частини 6 статті 54 МК України, орган доходів і зборів може відмовити у митному оформленні товарів за заявленою декларантом або уповноваженою ним особою митною вартістю виключно за наявності обґрунтованих підстав вважати, що заявлено неповні та/або недостовірні відомості про митну вартість товарів, у тому числі невірно визначено митну вартість товарів, неподання декларантом або уповноваженою ним особою документів згідно з переліком та відповідно до умов, зазначених у частинах другій-четвертій статті 53 цього Кодексу, або відсутності у цих документах всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари.

Положеннями частин 2 та 3 статті 57 МК України визначено, що основним методом визначення митної вартості товарів, які ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту, є перший метод - за ціною договору (вартість операції).

Кожний наступний метод застосовується лише у разі, якщо митна вартість товарів не може бути визначена шляхом застосування попереднього методу відповідно до норм цього Кодексу.

Системний аналіз наведених правових норм свідчить, що основним методом визначення митної вартості товарів є перший метод (за ціною договору), але обов`язок доведення митної вартості товару лежить на позивачу.

При цьому, митний орган, у випадку наявності обґрунтованих сумнівів у достовірності поданих декларантом відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, яка була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари, може витребувати додаткові документи.

Разом з тим, наявність обґрунтованих сумнівів у правильності зазначеної декларантом митної вартості товарів є імперативною умовою, оскільки з цією обставиною закон пов`язує можливість витребовування додаткових документів у декларанта та надає митниці право вчиняти дії, спрямовані на визначення дійсної митної вартості товарів.

Такі сумніви є обґрунтованими, якщо надані декларантом документи містять розбіжності, наявні ознаки підробки або не містять всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари.

У зв`язку з вказаним, саме на митний орган покладається обов`язок зазначити конкретні обставини, які викликали відповідні сумніви, причини неможливості їх перевірки на підставі наданих декларантом документів, а також обґрунтувати необхідність перевірки сумнівних відомостей та зазначити документи, надання яких може усунути сумніви у достовірності цих відомостей.

Під час проведення консультацій з декларантом митний орган зазначив, що для підтвердження заявленої митної вартості товару, який задекларований згідно із митною декларацією від 04.04.2024 № 24UA51U0, декларант має подати: транспортні (перевізні) документи; копію митної декларації країни відправлення; висновок про вартісні характеристики товару, підготовлений спеціалізованою експертною організацією.

При цьому, як встановив апеляційний суд із рішення про коригування митної вартості товару, витребування відповідачем вказаних вище документів зумовлено тим, що подані до митного оформлення документи мають розбіжності та не мають всіх відомостей про складові митної вартості.

Водночас апеляційний суд зауважує, що суть виявлених митним органом недоліків знайшла своє відображення безпосередньо у рішенні про коригування митної вартості товарів, яке у процедурі митного оформлення є кінцевим та позбавляє декларанта можливості подавати додаткові документи.

У той же час у вимозі про надання додаткових документів відповідач:

- не зазначив законодавчо визначених підстав для надання таких документів;

- не вказав, чому з наданих до митного оформлення документів, неможливо встановити правильність (неправильність) визначення декларантом митної вартості товару.

Такий підхід відповідача, на думку апеляційного суду, суперечить нормам статті 53 МК України, оскільки, встановивши відсутність достатніх відомостей, що підтверджують задекларовану митну вартість товарів, митниця повинна вказати, які саме складові митної вартості товарів є непідтвердженими, чому з поданих документів неможливо встановити дані складові, та які документи необхідні для підтвердження того чи іншого показника.

Натомість, у цій справі декларант, фактично, був позбавлений можливості зрозуміти, які саме складові митної вартості викликали сумнів у митного органу та які належить усунути додатковими документами.

У рішенні про коригування митної вартості товарів відповідач зазначив, що підставою для коригування митної вартості товарів є наступні недоліки (розбіжності) у поданих до митного оформлення документах:

- згідно з п. 4.3. договору про надання транспортно-експедиційних послуг № 825/15 від 24.02.2015 оплата робіт та послуг здійснюється клієнтом протягом 3 банківських днів, однак перевантаження здійснено 22.03.2024, проте банківських платіжних документів не надано;

- відповідно до поданих рахунків № від 26.02.2024, № 653332687 від 26.02.2024 та від 26.02.2024 № 8, термін вказано Оплата негайно, проте платіжних документів не надано;

- інформація, яка б підтверджувала причетність PKP Cargo Connect Sp.z.o.o до перевезення залізничним транспортом. окрім накладної УМВС, відсутня;

- в рахунку 18.03.2024 № 034471 не зазначено інформації щодо перевантаження вантажу;

- в експортній декларації № 01216790 від 04.04.2024 зазначений код товару , проте у ЕМД вказаний код товару . Також експортна декларація не містить відміток уповноваженого органу країни відправлення.

З цього приводу позивач пояснив наступне:

- строк оплати за товар/послуги не впливає на визначення митної вартості товару;

- рахунки № від 26.02.2024, № 653332687 від 26.02.2024 та від 26.02.2024 № 8 до митного оформлення не надавались;

- можливе залучення ТзОВ Глобал Оушен Лінк інших осіб для виконання умов договору не впливає на визначення митної вартості товару;

- у рахунку від 18.03.2024 № 034471 міститься складова щодо компенсації вартості послуг вантажно-розвантажувальних робіт;

- митна експортна декларація країни відправлення не є основним документом, який підтверджує митну вартість товарів.

Апеляційний суд, надавши оцінку доводам сторін, зазначає.

Щодо відсутності платіжних документів, які підтверджують оплату транспортно-експедиційних послуг, апеляційний суд вважає, що строк оплати за товар/послуги, якщо він безпосередньо не впливає на ціну товару, не стосується визначення митної вартості.

У зв`язку з цим розбіжності щодо умов оплати товару у документах, доданих до митної декларації на підтвердження митної вартості, не є тими розбіжностями (суперечностями), які є підставою для витребування контролюючим органом додаткових документів, якщо інші документи в сукупності не викликають сумнівів у достовірності задекларованої митної вартості.

Не ґрунтуються на дійсних фактичних обставинах справи доводи відповідача про відсутність платіжних документів щодо оплати рахунків № від 26.02.2024, № 653332687 від 26.02.2024 та від 26.02.2024 № 8, оскільки такі рахунки до митного оформлення не надавались, що підтверджується карткою відмови в прийнятті митної декларації № UA403070/2024/000187.

Щодо відсутності інформації, яка б підтверджувала причетність PKP Cargo Connect Sp.z.o.o до перевезення залізничним транспортом, суд зазначає, що МК України не визначає вид доказів, якими повинен підтверджуватися розмір витрат на перевезення товарів (не вказано, що такими доказами можуть бути лише фінансові та/або бухгалтерські документи)

Як встановив апеляційний суд, транспортно-експедиційні послуги ТзОВ Еколан Інгредієнти надавало ТзОВ Глобал Оушен Лінк на підставі Договору № 825/15 від 24.02.2015 відповідно до заявки від 02.01.2024 № 18 Shandong # 140 (2К).

Надання послуг саме ТзОВ Глобал Оушен Лінк підтверджується також і рахунком на оплату № 034471 від 18.03.2024 та довідкою про транспортні витрати № 3064 від 02.04.2024, до яких, серед іншого, включені і послуги з організації залізничних перевезень.

Доказів наявності договірних відносин між ТзОВ Еколан Інгредієнти і PKP Cargo Connect Sp.z.o.o та здійснення між ними розрахунків матеріали справи не містять.

При цьому можливе залучення ТзОВ Глобал Оушен Лінк, як експедитором, інших осіб (перевізників, експедиторів тощо) для виконання умов Договору № 825/15 від 24.02.2015, зокрема PKP Cargo Connect Sp.z.o.o, на переконання суду, жодним чином не впливає на визначення митної вартості товару у спірному випадку, оскільки таке може здійснюватись за умовами цього договору за рахунок коштів Клієнта (ТзОВ Еколан Інгредієнти) (п.3.1.2).

Також суд вважає безпідставними і доводи відповідача про відсутність в рахунку від 18.03.2024 № 034471 складової послуг із перевантаження вантажу, оскільки, як у цьому рахунку, так і у довідці про транспортні витрати № 3064 від 02.04.2024, міститься складова щодо компенсації вартості вантажно-розвантажувальних робіт, виконаних нерезидентом за межами України.

З огляду на зазначене, суд приходить до висновку, що подані позивачем документи про транспортні витрати є належними та достовірними доказами на підтвердження витрат на перевезення товарів.

Твердження відповідача про наявність розбіжностей у коді товару в експортній декларації країни експорту не може бути підставою для коригування митної вартості товару з огляду на те, що митна експортна декларація країни відправлення не є основним документом, який підтверджує митну вартість товарів у розумінні статті 53 МК України.

Позивач не може відповідати за заповнення митної декларації країни відправлення, яка оформляється у відповідності до законодавства країни експорту.

Таким чином, апеляційний суд вважає, що сумніви митного органу щодо митної вартості товару, яка визначена у митній декларації, є необґрунтованими, а тому відповідач не мав права на коригування митної вартості товарів, які імпортував позивач.

Разом з тим, відповідно до частини 1 та 2 статті 55 МК України, рішення про коригування заявленої митної вартості товарів, які ввозяться на митну територію України з поміщенням у митний режим імпорту, приймається органом доходів і зборів у письмовій формі під час здійснення контролю правильності визначення митної вартості цих товарів як до, так і після їх випуску, якщо органом доходів і зборів у випадках, передбачених частиною шостою статті 54 цього Кодексу, виявлено, що заявлено неповні та/або недостовірні відомості про митну вартість товарів, у тому числі невірно визначено митну вартість товарів.

Прийняте органом доходів і зборів письмове рішення про коригування заявленої митної вартості товарів має містити:

1) обґрунтування причин, через які заявлену декларантом митну вартість не може бути визнано;

2) наявну в митного органу інформацію (у тому числі щодо числових значень складових митної вартості, митної вартості ідентичних або подібних (аналогічних) товарів, інших умов, що могли вплинути на ціну товарів), яка призвела до виникнення сумнівів у правильності визначення митної вартості та до прийняття рішення про коригування митної вартості, заявленої декларантом;

3) вичерпний перелік вимог щодо надання додаткових документів, передбачених частиною третьою статті 53 цього Кодексу, за умови надання яких митна вартість може бути визнана органом доходів і зборів;

4) обґрунтування числового значення митної вартості товарів, скоригованої органом доходів і зборів, та фактів, які вплинули на таке коригування.

Поряд з тим, що сумніви митного органу щодо митної вартості товару є необґрунтованими, апеляційний суд встановив, що рішення про коригування митної вартості товарів не містить обґрунтування числового значення митної вартості товарів, скоригованої органом доходів і зборів, та фактів, які вплинули на таке коригування.

Відповідно до пункту 2.1 Правил заповнення рішення про коригування митної вартості товару, затверджених наказом Міністерства фінансів України від 24.05.2012 № 598 (зареєстровано в Міністерстві юстиції України 01.06.2012 за № 883/21195), у графі 33 Обставини прийняття Рішення та джерела інформації, що використовувалися митним органом для визначення митної вартості зазначаються причини, через які митна вартість імпортованих товарів не може бути визначена за ціною договору (контракту) щодо товарів, які імпортуються (вартість операції), у тому числі:

неподання основних документів, які підтверджують відомості про заявлену митну вартість товарів (згідно з переліком та відповідно до умов, наведених у статті 53 Кодексу);

невірно проведений розрахунок митної вартості;

невідповідність обраного декларантом або уповноваженою ним особою методу визначення митної вартості товару умовам, наведеним у главі 9 розділу ІІІ Кодексу;

надходження до митного органу документально підтвердженої офіційної інформації митних органів інших країн щодо недостовірності заявленої митної вартості.

Зазначається послідовність застосування методів визначення митної вартості та причин, через які не був застосований кожний з методів, що передує методу, обраному митним органом.

У графі також вказується про проведення процедури консультацій між митним органом та декларантом з метою обґрунтованого вибору методів визначення митної вартості товарів відповідно до вимог статей 59-61 Кодексу. Результати проведеної консультації, а також причини, через які не можуть бути застосовані методи визначення митної вартості товарів за ціною договору щодо ідентичних, подібних (аналогічних) товарів (наприклад, відсутня інформація щодо вартості ідентичних або подібних (аналогічних) товарів), фіксуються у графі.

Посилання на використання цінової бази Єдиної автоматизованої інформаційної системи Держмитслужби у Рішенні допускається тільки при визначенні митної вартості відповідно до положень статей 59, 60 та 64 Кодексу, з обов`язковим зазначенням номера та дати митної декларації, яка була взята за основу для визначення митної вартості оцінюваних товарів, з поясненнями щодо зроблених коригувань на обсяг партії ідентичних або подібних (аналогічних) товарів, умов поставки, комерційних умов тощо.

У випадку визначення митної вартості оцінюваних товарів із застосуванням резервного методу (стаття 64 Кодексу) зазначаються докладна інформація та джерела, які використовувалися митним органом при її визначенні.

Апеляційний суд звертає увагу на доводи скаржника про те, що при визначенні митної вартості за резервним методом (стаття 64 МК України) не передбачено здійснення коригування ціни товарів, які беруться за основу, а тому положення Порядку № 598, в частині необхідності зазначення пояснень щодо зроблених коригувань на обсяг партії ідентичних або подібних (аналогічних) товарів, не застосовуються.

Однак, апеляційний суд не може погодитись з таким тлумаченням, оскільки у рішенні про коригування заявленої митної вартості, крім номера та дати митних декларацій, які були взяті за основу для визначення митної вартості оцінюваних товарів, митний орган повинен також навести пояснення щодо зроблених коригувань на обсяги партії ідентичних або подібних (аналогічних) товарів, умов поставки, комерційних умов тощо та зазначити докладну інформацію і джерела, які використовувалися митним органом при визначенні митної вартості оцінюваних товарів із застосуванням резервного методу.

На переконання апеляційного суду, рішення про коригування митної вартості товарів є обґрунтованим та мотивованим, у контексті норм пунктів 2, 4 частини другої статті 55 МК України, якщо містить не лише дату та номер митної декларації, на підставі якої здійснено коригування митної вартості, а й порівняння характеристик оцінюваного товару та характеристик товару, ціна якого взята за основу для коригування митної вартості за такими другорядними методами, як за ціною договору щодо ідентичних товарів, за ціною договору щодо подібних (аналогічних) товарів, на основі віднімання вартості.

При прийнятті спірного рішення відповідач використав інформацію АСМО Інспектор та навів номер і дату митної декларації, митну вартість з якої взято за основу. Однак, різниця між вартістю товару, задекларованого особою, та вартістю товарів, що розмитнювались цією чи іншими особами у попередніх періодах, не свідчить про наявність порушень з боку декларанта і не є підставою для автоматичного збільшення митної вартості товару до показників бази даних Держмитслужби.

Відповідач не вказав, які складові вплинули на формування саме такої вартості, не навів пояснень щодо зроблених коригувань на обсяг партії ідентичних або подібних (аналогічних) товарів, умов поставки, комерційних умов, не навів характеристик оцінюваного товару та характеристик товару, ціна якого взята за основу для коригування митної вартості за другорядними методами, що свідчить про порушення ним вимог статті 55 МК України.

Отже, сумніви відповідача щодо складових митної вартості імпортованого товару ґрунтуються, виключно, на припущеннях.

Таким чином, враховуючи наведене, апеляційний суд дійшов висновку, що рішення відповідача про коригування митної вартості товарів № UA403070/2024/000113/2 від 05 квітня 2024 року є необґрунтованим та прийнятим з порушенням статей 53-55 МК України, а тому його необхідно скасувати.

Цей висновок є підставою для задоволення позову.

Відповідно до ст. 316 КАС України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

З огляду на викладене, апеляційний суд приходить до переконання в тому, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Таким чином, апеляційний суд вважає доводи апеляційної скарги безпідставними та такими, що не спростовують висновків суду першої інстанції, а тому апеляційну скаргу необхідно залишити без задоволення, а оскаржене рішення суду першої інстанції без змін.

Оскільки апеляційний суд залишив рішення суду першої інстанції без змін, то розподіл судових витрат не проводиться.

Керуючись ст.ст. 308, 311, 315, 316, 321, 325, 328, 329, 331 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу Тернопільської митниці залишити без задоволення, а рішення Тернопільського окружного адміністративного суду від 14 жовтня 2024 року в справі № 500/4938/24 - без змін.

Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дати її прийняття.

Постанова може бути оскаржена в касаційному порядку у випадках, передбачених пунктом 2 частини п`ятої статті 328 КАС України, протягом тридцяти днів з дня складення повного тексту постанови, шляхом подання касаційної скарги безпосередньо до Верховного Суду.

Головуюча суддя Р. Б. Хобор
судді І. М. Обрізко
М.А. Пліш