Справа № 757/17588/18
Суддя: Стойка В.В.
Дата ухвалення: 2025-12-22 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

Донецький окружний адміністративний суд
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

22 грудня 2025 року Справа№757/17588/18

Донецький окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Стойки В.В. розглянувши в порядку загального провадження в письмовому провадженні адміністративну справу за позовом ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , ІПН НОМЕР_1 ) до Головного інспектора будівельного нагляду відділу департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у Київській області Шоми Артема Геннадійовича, Державної архітектурно будівельної інспекції України про визнання протиправною та скасування постанови по справі про адміністративне правопорушення,-

В С Т А Н О В И В:

18.04.2018 ОСОБА_1 до суду з позовом до Головного інспектора будівельного нагляду відділу департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у Київській області Шоми Артема Геннадійовича та Державної архітектурно будівельної інспекції України, в якому просить суд визнати протиправною та скасувати постанову по справі про адміністративне правопорушення від 30.03.2018 № А-3003/1.

В обґрунтування позову зазначено, що ОСОБА_1 є головним архітектором проекту будівництва об`єкту «Будівництво заводу з виробництва асфальтобетону по в. Ковельська, 8 в м. Буча Київської області», забудовником є товариство з обмеженою відповідальністю "Фінансово-промислова група "АЛЬКОР".

12.03.2018 року Головним інспектором будівельного нагляду відділу департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у Київській області Шома Артемом Геннадійовичем проведений позаплановий захід державного нагляду (контролю) щодо дотримання суб`єктом містобудування вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт.

За результатами проведеної перевірки відповідачем 1 було виявлено низку порушень будівельних норм та стандартів які в подальшому відображено в Акті №Т-1203/2 від 12 березня 2018 року.

13 березня 2018 року відповідачем 2 прийнятий припис №1303/4, згідно з яким позивача зобов`язано усунути виявлені перевіркою порушення, які відображені в Акті №Т-1203/2 у строк до 13 травня 2018 року, а також припис № 1303/3, яким позивача зобов`язано зупинити роботи з 14 березня 2018 року.

В подальшому, у тому числі на підставі Акту №Т-1203/2 від 12 березня 2018 року, відносно позивача було складено протокол 1-Л-А-2303/1 про адміністративне правопорушення та постанову А-3003/1, якою на позивача за вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 96-1 КУпАП накладено штраф в розмірі 34 000, 00грн.

Позивач не погоджується з висновками, складеними відповідачем за результатами проведення позапланових заходів державного нагляду (контролю) щодо дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, які відображені в акті №Т-1203/2 від 12.03.2018, згідно з яким здійснюється будівництво об`єкту виробничого призначення - асфальтного заводу, технологічний процес якого передбачає виробництво асфальтної суміші. Даний об`єкт підпадає під визначення об`єктів підвищеної екологічної небезпеки, а отже належить до класу наслідків (відповідальності) - СС3.

Крім того, у вказаному акті відповідачем зазначено, що за межами земельної ділянки проходить газогін високого тиску, частина охоронної зони якого заходить на територію будівництва. Тому об`єкт будівництва впливає на функціонування об`єкту інженерно-транспортної інфраструктури загальнодержавного рівня. Виходячи з цього відповідач встановив порушення законодавства з боку позивача - затвердження проектної документації, яка не відповідає будівельним нормам; початок виконання будівельних робіт на об`єкті класу наслідків (відповідальності) - СС3 без дозволу на виконання будівельних робіт; наведення недостовірних даних у повідомленні стосовно класу наслідків об`єкту, та коду об`єкту відповідно до Державного класифікатора.

Також позивач посилався на те, що згідно з проектом, на належній йому земельній ділянці будувалися адміністративні будівлі та складські майданчики для зберігання двох асфальтозмішувальних установок КДМ 2087 у міжсезонний період. Дані установки є пересувними, не вимагають зв`язку із землею у вигляді фундаменту, а тому не можуть вважатися будівлями чи спорудами, відтак установки КДМ 2087 не можуть бути об`єктом будівництва. Враховуючи викладене, висновок відповідача про виконання будівельних робіт із спорудження асфальтного заводу на думку позивача є безпідставним.

На підставі викладеного, вважаючи свої права порушеними позивач просив суд визнати протиправною та скасувати постанову по справі про адміністративне правопорушення Головного інспектора будівельного нагляду відділу департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у Київській області Шоми А.Г. № А-3003/1 від 30.03.2018 року, якою за вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 96-1 КУпАП накладено штраф в розмірі 34 000, 00грн.

Ухвалою Печерського районного суду м. Києва від 13.04.2018 прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито провадження у справі.

05.05.2018 року відповідачем 2 надано відзив по справі, згідно змісту якого посиланням на матеріали перевірок відповідач стверджує про доведеність дій позивача. які підпадають під дію ч. 1 ст. 96-1 КУпАП, а отже спірна постанова є правомірною та скасуванню не підлягає.

Ухвалою Печерського районного суду м. Києва від 24.02.2020 вказану справу передано за підсудністю на розгляд Окружному адміністративному суду м. Києва.

Ухвалою Шостого апеляційного адміністративного суду від 05.10.2020 апеляційну скаргу повернуто апелянту, а справу - до Печерського районного суду м. Києва.

Ухвалою Окружного адміністративного суду м. Києва від 28.09.2022 продовжено розгляд справи одноособово в порядку спрощеного провадження без виклику сторін.

Ухвалою Донецького окружного адміністративного суду від 23.06.2025 року прийнято до провадження адміністративну справу. Справу ухвалено розглядати в порядку спрощеного провадження без повідомлення (виклику) сторін.

Ухвалою суду від 28.08.2025 року розгляд адміністративної справи ухвалено проводити за правилами загального позовного провадження. Призначено підготовче засідання за правилами загального позовного провадження.

Ухвалою суду від 28.10.2025 року продовжено строк підготовчого засідання по справі на 30 днів. Розгляд справи здійснювати в порядку письмового провадження.

Ухвалою суду від 10.12.2025 року закінчено підготовче провадження та призначено адміністративну справу до розгляду по суті. Справу ухвалено розглядати в порядку письмового провадження.

Розглянувши матеріали справи, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд встановив наступне.

На підставі наказу №8 від 23 лютого 2018 року та направлення №100.18/01 від 23 лютого 2018 року Департаментом державної архітектурно-будівельної інспекції у Київській області проведений позаплановий захід державного нагляду (контролю) щодо дотримання суб`єктом містобудування вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт, результати якого відображені у акті №Т-1203/2 від 12 березня 2018 року.

Згідно з цим актом відповідачем були встановлені наступні порушення: розроблення проектної документації проектувальником з порушенням вимог містобудівного законодавства та будівельних норм, у тому числі із заниженням класу наслідків об`єкту; невідповідність складу проектної документації вимогам додатку "Е" ДБН А.2.2-3-2014 «Склад та зміст проектної документації на будівництво»; відсутність стадії TEO проекту; експертиза проекту не проводилась; затвердження замовником проектної документації, яка не відповідає будівельним нормам; початок виконання будівельних робіт замовником на об`єкті класу наслідків ССЗ без дозволу на виконання будівельних робіт; наведення замовником недостовірних даних в повідомленні стосовно класу наслідків об`єкту, та коду об`єкту відповідно до Державного класифікатору; початок виконання будівельних робіт генпідрядником на об`єкті класу наслідків ССЗ без дозволу на виконання будівельних робіт; відсутність на об`єкті проекту виконання робіт (ПВР) та виконавчої документації.

На підставі акту №Т-1203/2 від 12 березня 2018 року Департаментом державної архітектурно-будівельної інспекції у Київській області 13 березня 2018 року прийнятий припис №1303/4, згідно з яким позивача зобов`язано усунути виявлені перевіркою порушення у строк до 13 травня 2018 року, а також припис № 1303/3, яким позивача зобов`язано зупинити роботи з 14 березня 2018 року.

Крім того, виходячи з висновків акту перевірки №Т-1203/2 відповідачем 13 березня 2018 року був складений протокол №1Л-3-2303/1 у якому відображені порушення ст. 32 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності", статті 23 Закону України "Про архітектурну діяльність" тощо.

На підставі протоколу №1Л-3-2303/1 було складено постанову по справі про адміністративне правопорушення Головного інспектора будівельного нагляду відділу департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у Київській області Шоми А.Г. № А-3003/1 від 30.03.2018 року.

Рішенням Окружного адміністративного суду міста Києва від 28.12.2018 року по справі № 826/10896/18, яке набуло законної сили 23.05.2019 року (доступ за посиланням: https://reyestr.court.gov.ua/Review/79016603), позовні вимоги товариства з обмеженою відповідальністю "Фінансово-промислова група "АЛЬКОР" до Державної архітектурно-будівельної інспекції України в особі Департаменту державної архітектурно-будівельної інспекції у Київській області задоволено. Визнано протиправним та скасовано приписи Департаменту державної архітектурно-будівельної інспекції у Київській області від 13 березня 2018 року №1303/4, від 13 березня 2018 року №1303/3, від 21 травня 2018 року №2105/4, від 21 травня 2018 року №2105/3. Визнано протиправним та скасовано постанови Департаменту державної архітектурно-будівельної інспекції у Київській області про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності №З-2303/4-10/10-44/2303/06/02 від 23 березня 2018 року, №З-2303/5-10/10-45/2303/06/02 від 23 березня 2018 року, №З-2303/6-10/10-46/2303/06/02 від 23 березня 2018 року, №З-0106/2-10/10-37/0106/06/02 від 01 червня 2018 року.

В мотивувальній частині рішення зазначено, що «На підставі зібраних у справі доказів суд вважає необґрунтованими та протиправними викладені у актах перевірки №Т-1203/2 … висновки про розроблення проектної документації проектувальником з порушенням вимог містобудівного законодавства та будівельних норм, у тому числі із заниженням класу наслідків об`єкту; невідповідність складу проектної документації вимогам додатку "Е" ДБН А.2.2-3-2014 «Склад та зміст проектної документації на будівництво»; відсутність стадії TEO проекту; експертиза проекту не проводилась; затвердження замовником проектної документації, яка не відповідає будівельним нормам; початок виконання будівельних робіт замовником на об`єкті класу наслідків ССЗ без дозволу на виконання будівельних робіт; наведення замовником недостовірних даних в повідомленні стосовно класу наслідків об`єкту, та коду об`єкту відповідно до Державного класифікатору; початок виконання будівельних робіт генпідрядником на об`єкті класу наслідків ССЗ без дозволу на виконання будівельних робіт; відсутність на об`єкті проекту виконання робіт (ПВР) та виконавчої документації.

Це обумовлює висновок про протиправність та необґрунтованість прийнятих на підставі вказаних актів та протоколів приписів та постанов.».

З приводу спірних правовідносин суд зазначає наступне.

Правовідносини, що виникли між сторонами, регулюються Конституцією України №254к/96-ВР від 28.06.1996, Законом України Про регулювання містобудівної діяльності № 3038-VI від 17.02.2011 (далі Закон № 3038-VI від 17.02.2011), Порядком здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, який затверджено постановою Кабінету Міністрів України №553 від 23.05.2011 (далі Порядок №553 від 23.05.2011), Порядком прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об`єктів, затвердженим постановою Кабінету Міністрів України №461 від 13.04.2011 (далі Порядок №461 від 13.04.2011) та іншими нормативно-правовими актами.

Відповідно до ч.2 ст.19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Частиною 1 ст.41 Закону №3038-VI від 17.02.2011 визначено, що державний архітектурно-будівельний контроль сукупність заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт. Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється органами державного архітектурно-будівельного контролю в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.

Відповідно до п.1 Положення про Державну архітектурно-будівельну інспекцію України, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України 294 від 09.07.2014, Державна архітектурно-будівельна інспекція України (Держархбудінспекція) є центральним органом виконавчої влади, діяльність якого спрямовується і координується Кабінетом Міністрів України через Віце-прем`єр-міністра України - Міністра регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства і який реалізує державну політику з питань державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду.

Відповідно до пп.1 п. 2 Порядку № 553 від 23.05.2011 державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється за дотриманням вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, проектної документації, будівельних норм, стандартів і правил, положень містобудівної документації всіх рівнів, вихідних даних для проектування об`єктів містобудування, технічних умов, інших нормативних документів під час виконання підготовчих і будівельних робіт, архітектурних, інженерно-технічних і конструктивних рішень, застосування будівельної продукції.

Згідно п. 5 Порядку № 553 від 23.05.2011 державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у порядку проведення планових та позапланових перевірок за територіальним принципом.

Згідно з абз.1 п. 7 Порядку № 553 від 23.05.2011 позаплановою перевіркою вважається перевірка, що не передбачена планом роботи органу державного архітектурно-будівельного контролю.

Відповідно до п. 9 Порядку №553 від 23.05.2011 державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у присутності суб`єктів містобудування або їх представників, які будують або збудували об`єкт будівництва.

Відповідно до п.16 та п.17 Порядку №553 від 23.05.2011 за результатами державного архітектурно-будівельного контролю посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю складається акт перевірки відповідно до вимог, установлених цим Порядком.

У разі виявлення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, крім акта перевірки, складається протокол, видається припис про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил або припис про зупинення підготовчих та/або будівельних робіт (далі припис).

У приписі обов`язково встановлюється строк для усунення виявлених порушень згідно з додатком.

Як вже було зазначено вище, рішенням суду від 28.12.2018 року по справі № 826/10896/18, яке набуло законної сили, визнано протиправним та скасовано приписи Департаменту державної архітектурно-будівельної інспекції у Київській області від 13 березня 2018 року №1303/4 та від 13 березня 2018 року №1303/3. В мотивувальній частині рішення зазначено, що «На підставі зібраних у справі доказів суд вважає необґрунтованими та протиправними викладені у акті перевірки №Т-1203/2…», який є єдиним документом, на підставі якого в межах даної справи було прийнято спірну постанову.

Відповідно п. 22 Порядку № 553, постанова про накладення штрафу складається у трьох примірниках. Перший примірник постанови у триденний строк після її прийняття вручається під розписку суб`єкту містобудування (керівнику або уповноваженому представнику суб`єкта містобудування) або надсилається рекомендованим листом з повідомленням, про що робиться запис у справі. Два примірники залишаються в органі державного архітектурно-будівельного контролю, який наклав штраф.

Відповідно ч. 1 ст. 96-1 КУпАП (в редакції, чинній на момент виникнення спірних правовідносин), порушення вимог нормативно-правових актів та нормативних документів з питань технічної експлуатації електричних станцій і мереж, енергетичного обладнання суб`єктів електроенергетики, суб`єктів відносин у сфері теплопостачання та споживачів електричної енергії тягне за собою попередження або накладення штрафу на громадян від одного до п`яти неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, попередження або накладення штрафу на працівників від одного до восьми неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, накладення штрафу на посадових осіб від одного до десяти неоподатковуваних мінімумів доходів громадян.

Враховуючи те, що припис №1303/4, згідно з яким зобов`язано усунути виявлені перевіркою порушення, які відображені в Акті №Т-1203/2, було визнано протиправним та скасовано рішенням суду, то постанова № А-3003/1 від 30.03.2018 року, яка прийнята з урахуванням вказаного припису, також є протиправною та підлягає скасуванню.

Так, у пункті 80 рішення у справі «Перес проти Франції» («Perez v. France», заява № 47287/99) ЄСПЛ зазначив, що гарантоване пунктом 1 статті 6 Конвенції право на справедливий судовий розгляд включає право сторін, що беруть участь у справі, представляти будь-які зауваження, які вони вважають доречними до їхньої справи. Оскільки метою Конвенції є забезпечення не теоретичних чи ілюзорних прав, а прав фактичних і ефективних (див. рішення у справі «Артіко проти Італії» (Artico v. Italy) серія A. 37, пункт 33), це право можна вважати ефективним тільки в тому випадку, якщо зауваження були дійсно «заслухані», тобто належним чином враховані судом, який розглядає справу. Отже, дія статті 6 Конвенції полягає в тому, щоб, серед іншого, зобов`язати суд провести належний розгляд зауважень, доводів і доказів, представлених сторонами у справі, неупереджено вирішуючи питання про їх належності до справи (див. рішення у справі «Ван де Хурк проти Нідерландів» (Van de Hurk v. Netherlands) серія A. 288, заява № 16034/90, пункт 59).

Згідно пункту 41 висновку №11 (2008) Консультативної ради європейських суддів до уваги Комітету Міністрів Ради Європи щодо якості судових рішень обов`язок суддів наводити підстави для своїх рішень не означає необхідності відповідати на кожен аргумент захисту на підтримку кожної підстави захисту.

Суд також враховує позицію Європейського суду з прав людини (в аспекті оцінки аргументів учасників справи у касаційному провадженні), сформовану, зокрема у справах «Салов проти України» (заява № 65518/01; пункт 89), «Проніна проти України» (заява № 63566/00; пункт 23) та «Серявін та інші проти України» (заява № 4909/04; пункт 58): принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, передбачає, що у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються; хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент; міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (див. рішення у справі «Руїс Торіха проти Іспанії» (Ruiz Torija v. Spain) серія A. 303-A; пункт 29).

Відповідно до частини другої статті 73 КАС України предметом доказування є обставини, які підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення.

Згідно з частиною першою статті 77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

За встановлених в цій справі фактичних обставин та з урахуванням правового регулювання спірних правовідносин, суд дійшов висновку, що основні (суттєві) аргументи позовної заяви є обґрунтованими, внаслідок чого позовні вимоги підлягають задоволенню.

Керуючись положеннями Кодексу адміністративного судочинства України, суд,-

В И Р І Ш И В:

Адміністративний позов ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , ІПН НОМЕР_1 ) до Головного інспектора будівельного нагляду відділу департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у Київській області Шоми Артема Геннадійовича, Державної архітектурно будівельної інспекції України про визнання протиправною та скасування постанови по справі про адміністративне правопорушення,- задовольнити.

Визнати протиправною та скасувати постанову по справі про адміністративне правопорушення Головного інспектора будівельного нагляду відділу департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у Київській області Шоми А.Г. № А-3003/1 від 30.03.2018 року, якою за вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 96-1 КУпАП накладено штраф в розмірі 34 000, 00грн.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається до Шостого апеляційного адміністративного суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Текст рішення розміщений в Єдиному державному реєстрі судових рішень (веб-адреса сторінки: http://www.reyestr.court.gov.ua/).

Суддя В.В. Стойка