Справа № 140/13654/24
Суддя: Гінда Оксана Миколаївна
Дата ухвалення: 2025-12-18 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ВОСЬМИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

18 грудня 2025 рокуЛьвівСправа № 140/13654/24 пров. № А/857/15390/25

Восьмий апеляційний адміністративний суд у складі колегії:

судді-доповідача: Гінди О.М.,

суддів: Заверухи О.Б., Матковської З.М.,

розглянувши в письмовому провадженні апеляційну скаргу Управління Північного офісу Держаудитслужби у Вінницькій області на рішення Волинського окружного адміністративного суду від 10 березня 2025 року (головуючий суддя: Шепелюк В.Л., місце ухвалення - м. Луцьк) у справі за адміністративним позовом Виконавчого комітету Луцької міської ради до Управління Північного офісу Держаудитслужби у Вінницькій області про визнання протиправним та скасування висновку,-

встановив:

Виконавчий комітет Луцької міської ради, 25.11.2024 звернувся до суду з позовом, в якому просив визнати протиправним та скасувати висновок Управління Північного офісу Держаудитслужби у Вінницькій області від 11 листопада 2024 року про результати моніторингу закупівлі «Портативні радіоелектронні засоби протидії безпілотним літальним апаратам» (№ закупівлі UA-2024-10-15-005666-a).

Позовні вимоги обґрунтовані тим, що оскаржуваний висновок є протиправним, оскільки ним виконано всі вимоги для укладення договору про закупівлю, передбачені підпунктом 6 пункту 13 Особливостей здійснення публічних закупівель товарів, робіт і послуг для замовників.

Рішення Волинського окружного адміністративного суду від 10 березня 2025 року позов задоволено.

З цим рішенням суду першої інстанції не погодився відповідач та оскаржив його в апеляційному порядку. Вважає, що таке прийняте з порушенням норм матеріального та процесуального права, а тому просить його скасувати та прийняти нове судове рішення, яким у задоволенні позову відмовити.

Обґрунтовуючи апеляційні вимоги апелянт зазначає, що факт виявлення органом державного фінансового контролю ознак порушення законодавства у сфері публічних закупівель шляхом аналізу інформації, що міститься в електронній системі закупівель, сам собою є окремою підставою для початку моніторингу відповідно до пункту 4 частини 2 статті 8 Закону № 922. Зазначає, що під час здійснення моніторингу встановлено, що позивачем у звіті про договір про закупівлю, укладений без використання електронної системи закупівель (ID: UA-2024-10-15-005666-а) та договорі від 11.10.2024 № 557 (пункт 5.1. Розділу 5. «Поставки товару») зазначено що: «поставка товару здійснюється до 21.11.2024». Тоді як радою в оголошенні про проведення відкритих торгів (ID: UA-2024-09-19-014030-a) та у пункті 4.4 розділу 1. «Загальні положення» тендерної документації, затвердженої рішенням уповноваженої особи від 19.09.2024, вказано строк поставки товарів: до 15.10.2024. Зважаючи на зазначене, вимоги до ТОВ «Флай-Груп Україна», з яким укладено договір від 11.10.2024 № 557, відрізняються від вимог, що були визначені позивачем у тендерній документації за процедурою відкриті торги (ID: UA-2024-09-19-014030-a), що була відмінена через неподання тендерних пропозицій, чим порушено вимоги підпункту 6 пункту 13 Особливостей.

Позивач подав відзив на апеляційну скаргу, в якому просив апеляційну скаргу залишити без задоволення, а рішення суду першої інстанції без змін, оскільки вважає, що строк поставки товару за договором на підставі здійсненої закупівлі не є істотною умовою договору і, відповідно, може змінюватися за згодою сторін або в інших випадках, прямо передбачених законом.

Згідно п. 3 ч. 1 ст. 311 КАС України, суд апеляційної інстанції може розглянути справу без повідомлення учасників справи (в порядку письмового провадження) за наявними у справі матеріалами, якщо справу може бути вирішено на підставі наявних у ній доказів, у разі подання апеляційної скарги на рішення суду першої інстанції, які ухвалені в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін (у порядку письмового провадження).

Заслухавши суддю-доповідача, перевіривши законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги, суд апеляційної інстанції вважає, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню з таких мотивів.

Судом першої інстанції встановлено, що протоколом уповноваженої особи виконавчого комітету Луцької міської ради від 19.09.2024 затверджено тендерну документацію на закупівлю: «Портативні радіоелектронні засоби протидії безпілотним літальним апаратам, код ДК 021:2015-3573000-0 Електронні бойові комплекси та засоби радіоелектронного захисту» (відкриті торги з особливостями) (а.с. 106).

Виконавчим комітетом Луцької міської ради оголошено закупівлю в системі Prozorro за номером UA-2024-09-19-014030-a за предметом «Портативні радіоелектронні засоби протидії безпілотним літальним апаратам, код ДК 021:2015-3573000-0 Електронні бойові комплекси та засоби радіоелектронного захисту», в кількості 7 штук, строк поставки до 15.10.2024 (а.с. 105).

У подальшому, виконавчим комітетом Луцької міської ради здійснено закупівлю портативних радіоелектронних засобів протидії безпілотним літальним апаратам, очікуваною вартістю 1 407 000,00 грн, шляхом укладення договору № 567 від 11.10.2024 з ТОВ «Флай-груп Україна» про закупівлю без застосування відкритих торгів (а.с. 59-76).

Відповідно до розпорядження позивача від 11 жовтня 2024 року № 810, рішення щодо проведення закупівлі портативних радіоелектронних засобів протидії безпілотним літальним апаратам, без використання електронної системи закупівель прийнято на підставі підпункту 6 пункту 13 Постанови № 1178, а саме: відмінено відкриті торги (ID: UA-2024-09-19- 014030-a) через неподання жодної тендерної пропозиції для участі у відкритих торгах у строк, установлений згідно з Постановою № 1178.

На підставі наказу «Про початок моніторингу закупівель» від 25.10.2024 № 91-з (а.с. 102) Управління Північного офісу Держаудитслужби у Вінницькій області розпочато моніторинг ряду публічних закупівель, в тому числі закупівлі UA-2024-10-15-005666-a.

За результатами проведеного моніторингу 11.11.2024 відповідачем складено та оприлюднено висновок про результати моніторингу процедури закупівлі №UA-2024-10-15-005666-a (а.с. 103-104).

У висновку від 11.11.2024 зазначено, що позивачем у звіті про договір про закупівлю, укладений без використання електронної системи закупівель (ID: UA-2024-10-15-005666-a) та договорі від 11.10.2024 № 557 (пункт 5.1. Розділу 5. «Поставки товару») зазначено що: «Поставка товару здійснюється до 21.11.2024».

Водночас виконавчим комітетом Луцької міської ради в оголошенні про проведення відкритих торгів (ID: UA-2024-09-19- 014030-a) та у пункті 4.4 розділу 1. «Загальні положення» тендерної документації, затвердженої рішенням уповноваженої особи від 19.09.2024, вказано строк поставки товарів: до 15.10.2024, чим порушено підпункт 6 пункту 13 Постанови №1178.

Не погоджуючись із висновком органу державного фінансового контролю, позивач звернувся із цим позовом до суду.

Задовольняючи позовні вимоги, суд першої інстанції виходив з того, що відповідачем, як суб`єктом владних повноважень, не доведено наявність правових підстав для проведення моніторингу закупівлі UA-2024-10-15-005666-a, за результатами якого складено оскаржуваний висновок. А сам висновок Управління Північного офісу Держаудитслужби у Вінницькій області про результати моніторингу процедури закупівлі №UA-2024-10-25-005666-а від 31.10.2024, є протиправним та підлягає скасуванню, оскільки судом не встановлено порушення позивачем вимог підпункту 6 пункту 13 Постанови № 1178 від 22.10.2022. Зазначив, що строк поставки товару не є істотною умовою договору та може змінюватися відповідно до норм Господарського та Цивільного кодексів України та умов договору про закупівлю.

З огляду на викладене, суд апеляційної інстанції вважає за необхідне зазначити наступне.

Так, правові та організаційні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні регламентовано Законом України від 26.01.1993 № 2939-XII «Про основні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні» (далі Закон № 2939-XII).

Згідно ч. 1 ст. 1 Закону № 2939-XII, здійснення державного фінансового контролю забезпечує центральний орган виконавчої влади, уповноважений Кабінетом Міністрів України на реалізацію державної політики у сфері державного фінансового контролю (далі - орган державного фінансового контролю).

Постановою Кабінету Міністрів України від 28.10.2015 № 868 «Про утворення Державної аудиторської служби України», яка набрала чинності 03.11.2015, утворено Державну аудиторську службу України як центральний орган виконавчої влади, діяльність якого спрямовується та координується Кабінетом Міністрів України через Міністра фінансів, реорганізувавши Державну фінансову інспекцію шляхом перетворення.

Відповідно до п. 1 Положення про Державну аудиторську службу України, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 03.02.2016 № 43 (далі - Положення № 43), Державна аудиторська служба України (Держаудитслужба) є центральним органом виконавчої влади, діяльність якого спрямовується і координується Кабінетом Міністрів України та який забезпечує формування і реалізує державну політику у сфері державного фінансового контролю.

Пунктом 9 Положення № 43 визначено, що Держаудитслужба в межах повноважень, передбачених законом, на основі і на виконання Конституції та законів України, актів Президента України та постанов Верховної Ради України, прийнятих відповідно до Конституції та законів України, актів Кабінету Міністрів України видає накази, організовує та контролює їх виконання. Накази Держаудитслужби, які відповідно до закону є регуляторними актами, розробляються, розглядаються, приймаються та оприлюднюються з урахуванням вимог Закону України «Про засади державної регуляторної політики у сфері господарської діяльності».

Контроль за дотриманням законодавства у сфері закупівель здійснюється шляхом проведення моніторингу закупівлі у порядку, встановленому Законом України «Про публічні закупівлі», проведення перевірки закупівель, а також під час державного фінансового аудиту та інспектування.

Правові та економічні засади здійснення закупівель товарів, робіт і послуг для забезпечення потреб держави та територіальної громади регулює Закон України від 25.12.2015 № 922-VIII «Про публічні закупівлі» метою якого є забезпечення ефективного та прозорого здійснення закупівель, створення конкурентного середовища у сфері публічних закупівель, запобігання проявам корупції у цій сфері, розвиток добросовісної конкуренції.

Відповідно ч. 1 до ст. 8 Закону № 922-VIII, моніторинг процедури закупівлі здійснюють центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері державного фінансового контролю, та його міжрегіональні територіальні органи (далі - органи державного фінансового контролю).

Моніторинг процедури закупівлі здійснюється протягом проведення процедури закупівлі, укладення договору про закупівлю та його дії.

Моніторинг процедури закупівлі не проводиться на відповідність тендерної документації вимогам частини четвертої статті 22 цього Закону.

Моніторинг процедур закупівель здійснюється також щодо процедур закупівель, особливості яких передбачені у законах, що визначені у частинах восьмій та дев`ятій статті 3 цього Закону.

Згідно ч. 5 ст. 8 Закону № 922-VIII, протягом строку проведення моніторингу процедури закупівлі посадова особа органу державного фінансового контролю, відповідальна за проведення моніторингу процедури закупівель, має право через електронну систему закупівель запитувати у замовника пояснення (інформацію, документи) щодо прийнятих рішень та/або вчинених дій чи бездіяльності, які є предметом дослідження в рамках моніторингу процедури закупівлі. Усі такі запити про надання пояснень автоматично оприлюднюються електронною системою закупівель. Замовник протягом трьох робочих днів з дня оприлюднення запиту про надання пояснень щодо прийнятих рішень та/або вчинених дій чи бездіяльності, які є предметом дослідження в рамках моніторингу процедури закупівлі, повинен надати відповідні пояснення (інформацію, документи) через електронну систему закупівель.

За результатами моніторингу процедури закупівлі посадова особа органу державного фінансового контролю складає та підписує висновок про результати моніторингу процедури закупівлі (далі - висновок), що затверджується керівником органу державного фінансового контролю або його заступником. Такий висновок підлягає оприлюдненню в електронній системі закупівель протягом трьох робочих днів з дня його складання (ч. 6 ст. 8 Закону № 922-VIII).

У разі незгоди замовника з інформацією, викладеною у висновку, він має право оскаржити висновок до суду протягом 10 робочих днів з дня його оприлюднення, про що зазначається в електронній системі закупівель протягом наступного робочого дня з дня оскарження висновку до суду. Замовник зазначає в електронній системі закупівель про відкриття провадження у справі протягом наступного робочого дня з дня отримання інформації про відкриття такого провадження та номер такого провадження (ч. 10 ст. 8 Закону № 922-VIII).

Проаналізувавши вищенаведені правові норми, суд апеляційної інстанції дійшов висновку, що за своїм змістом спірний висновок відповідача, є індивідуально-правовим актом, який повинен відповідати вимогам, встановленим статтею 2 КАС України, у свою чергу, можливість оскарження такого висновку в судовому порядку передбачена ч. 10 ст. 8 Закону № 922-VIII.

Форма висновку про результати моніторингу закупівлі та порядок його заповнення затверджена наказом Міністерства фінансів України від 08.09.2020 № 552 (далі Порядок № 552).

Відповідно до п. 3-5 Розділу I. Загальні положення Порядку № 552 висновок складається у формі електронного документа і заповнюється відповідно до затвердженої Мінфіном форми висновку про результати моніторингу процедури закупівлі (далі форма висновку) в електронній системі закупівель.

Підпис та затвердження висновку здійснюється шляхом накладення кваліфікованого електронного підпису з дотриманням вимог законодавства в сфері електронного документообігу та електронних довірчих послуг.

Для оприлюднення підписаний та затверджений висновок завантажується в електронну систему закупівель, на форму висновку накладається кваліфікований електронний підпис посадової особи органу державного фінансового контролю, яка здійснила моніторинг процедури закупівлі.

Розділ III. Порядку № 552 врегульовує порядок заповнення констатуючої частини форми висновку.

У разі виявлення порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель пункт 3 має містити посилання на структурну одиницю компетенційного нормативно-правового акта, на підставі якого орган державного фінансового контролю зобов`язує замовника усунути у встановленому законодавством порядку такі порушення, а також зобов`язання щодо їх усунення (п. 3 Розділ III. Порядку № 552).

Згідно з пунктами 3-7 розділу Х «Прикінцеві та перехідні положення» Закону України «Про публічні закупівлі» установлено, що на період дії правового режиму воєнного стану в Україні та протягом 90 днів з дня його припинення або скасування особливості здійснення закупівель товарів, робіт і послуг для замовників, передбачених цим Законом, визначаються Кабінетом Міністрів України із забезпеченням захищеності таких замовників від воєнних загроз.

Особливості здійснення публічних закупівель товарів, робіт і послуг для замовників, передбачених Законом України «Про публічні закупівлі», на період дії правового режиму воєнного стану в Україні та протягом 90 днів з дня його припинення або скасування, затверджені постановою Кабінету Міністрів України від 12.10.2022 № 1178 (далі - Особливості № 1178), встановлюють порядок та умови здійснення публічних закупівель (далі - закупівлі) товарів, робіт і послуг для замовників, передбачених Законом України «Про публічні закупівлі» (далі - замовники), із забезпеченням захищеності таких замовників від воєнних загроз на період дії правового режиму воєнного стану в Україні та протягом 90 днів з дня його припинення або скасування.

Відповідно до пункту 1 Особливостей № 1178, ці особливості встановлюють порядок та умови здійснення публічних закупівель (далі - закупівлі) товарів, робіт і послуг для замовників, передбачених Законом України «Про публічні закупівлі» (далі - замовники), із забезпеченням захищеності таких замовників від воєнних загроз на період дії правового режиму воєнного стану в Україні та протягом 90 днів з дня його припинення або скасування.

Підпунктом 6 пункту 13 Особливостей № 1178 визначено, що придбання замовниками товарів і послуг (крім послуг з поточного ремонту), вартість яких становить або перевищує 100 тис. грн, послуг з поточного ремонту, вартість яких становить або перевищує 200 тис. грн, робіт, вартість яких становить або перевищує 1,5 млн грн, може здійснюватися шляхом укладення договору про закупівлю без застосування відкритих торгів та / або електронного каталогу для закупівлі товару у разі, коли: - відмінено відкриті торги через неподання жодної тендерної пропозиції для участі у відкритих торгах у строк, установлений замовником згідно з цими особливостями, у тому числі за лотом.

При цьому предмет закупівлі, його технічні, кількісні та якісні характеристики, проект договору про закупівлю, а також вимоги до суб`єкта, з яким укладається договір про закупівлю, не повинні відрізнятися від вимог, що були визначені замовником у тендерній документації (крім вимог, визначених пунктом 47 цих особливостей), та сума договору про закупівлю не може перевищувати очікувану вартість предмета закупівлі, зазначену замовником в оголошенні про проведення відкритих торгів, які відмінено через відсутність достатньої кількості учасників процедури закупівлі.

Таким чином, виходячи з положень пункту 13 Особливостей, замовник може здійснити закупівлю шляхом укладення прямого договору, з підстави відміни відкритих торгів через неподання жодної тендерної пропозиції для участі у відкритих торгах у строк, установлений замовником згідно з цими особливостями, у тому числі за лотом з урахуванням того, для забезпечення потреби якого року здійснюється закупівля.

У відповідності до цієї норми обов`язковими умовами при здійсненні закупівлі на підставі підпункту 6 пункту 13 Особливостей є незмінюваність, у порівнянні з відкритими торгами, які не відбулися: предмета закупівлі; технічних, кількісних та якісних характеристик предмета закупівлі; проекту договору про закупівлю; вимог до суб`єкта, з яким укладається договір про закупівлю.

При цьому суд апеляційної інстанції звертає увагу на те, що у вказаній нормі немає прямої заборони щодо зміни строку поставки товарів, виконання робіт чи надання послуг

Судом апеляційної інстанції встановлено, що проєкт договору до тендерної документації закупівлі, яка не відбулась (ID: UA-2024-09-19- 014030-a) та договір укладений без використання електронної системи закупівель (ID: UA2024-10-15-005666-a) від 11.10.2024 №557, не відрізняються своїм змістом, і був узгоджений сторонами на етапі укладання.

Так, позивачем в проєкті договору (UA-2024-09-19-014030-a), а також в укладеному договорі (UA-2024-10-15-005666-a) вказаний перелік істотних умов, які можуть змінюватись, а саме: 1) зменшення обсягів закупівлі, зокрема з урахуванням фактичного обсягу видатків замовника; 2) погодження зміни ціни за одиницю товару в договорі про закупівлю у разі коливання ціни такого товару на ринку, що відбулося з моменту укладення договору про закупівлю або останнього внесення змін до договору про закупівлю в частині зміни ціни за одиницю товару. Зміна ціни за одиницю товару здійснюється пропорційно коливанню ціни такого товару на ринку (відсоток збільшення ціни за одиницю товару не може перевищувати відсоток коливання (збільшення) ціни такого товару на ринку) за умови документального підтвердження такого коливання та не повинна призвести до збільшення суми, визначеної в договорі про закупівлю на момент його укладення; 3) покращення якості предмета закупівлі за умови, що таке покращення не призведе до збільшення суми, визначеної в договорі про закупівлю; 4) продовження строку дії договору про закупівлю та строку виконання зобов`язань щодо передачі товару, виконання робіт, надання послуг у разі виникнення документально підтверджених об`єктивних обставин, що спричинили таке продовження, у тому числі обставин непереборної сили, затримки фінансування витрат замовника, за умови, що такі зміни не призведуть до збільшення суми, визначеної в договорі про закупівлю; 5) погодження зміни ціни в договорі про закупівлю в бік зменшення (без зміни кількості (обсягу) та якості товарів, робіт і послуг); 6) зміни ціни в договорі про закупівлю у зв`язку з зміною ставок податків і зборів та/ або зміною умов щодо надання пільг з оподаткування - пропорційно до зміни таких ставок та/або пільг з оподаткування, а також у зв`язку з зміною системи оподаткування пропорційно до зміни податкового навантаження внаслідок зміни системи оподаткування; 7) зміни встановленого згідно із законодавством органами державної статистики індексу споживчих цін, зміни курсу іноземної валюти, зміни біржових котирувань або показників Platts, ARGUS, регульованих цін (тарифів), нормативів, середньозважених цін на електроенергію на ринку на добу наперед, що застосовуються в договорі про закупівлю, у разі встановлення в договорі про закупівлю порядку зміни ціни; 8) зміни умов у зв`язку із застосуванням положень частини шостої статті 41 Закону.

З наведеного видно, що строк поставки товару не є істотною умовою договору та може змінюватися відповідно до норм Господарського та Цивільного кодексів України та умов договору про закупівлю.

Відповідно до статті 638 Цивільного кодексу України встановлено, що договір є укладеним, якщо сторони в належній формі досягли згоди з усіх істотних умов договору. Істотними умовами договору є умови про предмет договору, умови, що визначені законом як істотні або є необхідними для договорів даного виду, а також усі ті умови, щодо яких за заявою хоча б однієї із сторін має бути досягнуто згоди. Пунктами 2 і 3 статті 180 Господарського кодексу України визначено, що господарський договір вважається укладеним, якщо між сторонами у передбачених законом порядку та формі досягнуто згоди щодо усіх його істотних умов. Істотними є умови, визнані такими за законом чи необхідні для договорів даного виду, а також умови, щодо яких на вимогу однієї із сторін повинна бути досягнута згода. При укладенні господарського договору сторони зобов`язані у будь-якому разі погодити предмет, ціну та строк дії договору.

Водночас відповідачем не враховано, що пунктом 4 розділу 6 тендерної документації передбачено, що істотними умовами договору про закупівлю є предмет (найменування, якість), ціна та строк дії договору. Інші умови договору про закупівлю не є істотними та можуть змінюватися відповідно до норм Цивільного кодексу України та Господарського кодексу України.

Натомість законодавством визначено, щоб умови договору про закупівлю не відрізнялися від змісту тендерної пропозиції (частина 4 статті 41 Закону України «Про публічні закупівлі») і його істотні умови не змінювалися після підписання (за винятками, передбаченими у тій же частині 5 статті 41 Закону України «Про публічні закупівлі»), отже, умови договору про закупівлю не повинні виходити за рамки тендерної пропозиції (за винятком тих випадків, які передбачає Закон).

За таких обставин, суд апеляційної інстанції зазначає, що строк поставки товару, не є порушенням істотних умов договору, що узгоджується з висновками, викладеними у постановах Верховного Суду від 20.04.2023 у справі № 160/13903/21 та від 05.05.2022 у справі №160/6513/21.

Відповідно до частини 1 статті 41 Закону України «Про публічні закупівлі» договір про закупівлю укладається відповідно до норм Цивільного та Господарського кодексів України з урахуванням особливостей, визначених цим Законом.

Відповідно, в частині, не врегульованій спеціальним законом, у тому числі щодо визначення поняття умови договору, норма статті 41 Закону відсилає саме до Цивільного та Господарського кодексів.

Згідно статті 628 Цивільного кодексу України зміст договору становлять умови (пункти), визначені на розсуд сторін і погоджені ними, та умови, які є обов`язковими відповідно до актів цивільного законодавства.

Враховуючи вищенаведене, суд апеляційної інстанції погоджується з висновком суду першої інстанції про те, що висновок Управління Північного офісу Держаудитслужби у Вінницькій області про результати моніторингу процедури закупівлі №UA-2024-10-25-005666-а від 31.10.2024 є протиправним та підлягає скасуванню.

Щодо наявності правових підстав для проведення моніторингу закупівлі UA-2024-10-15-005666-a, за результатами якого складено оскаржуваний висновок, суд апеляційної інстанції зазначає таке.

Відповідно до приписів частини 2 статті 8 Закону № 922-VІІІ рішення про початок моніторингу процедури закупівлі приймає керівник органу державного фінансового контролю або його заступник (або уповноважена керівником особа), зокрема, при виявлені органом державного фінансового контролю ознаки порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель в інформації, оприлюдненій в електронній системі закупівель.

Згідно з частиною 3 статті 8 Закону України № 922-VІІІ повідомлення про прийняття рішення про початок моніторингу процедури закупівлі орган державного фінансового контролю оприлюднює в електронній системі закупівель протягом двох робочих днів з дня прийняття такого рішення із зазначенням унікального номера оголошення про проведення конкурентної процедури закупівлі, присвоєного електронною системою закупівель, та/або унікального номера повідомлення про намір укласти договір про закупівлю у разі застосування переговорної процедури закупівлі, а також опису підстав для здійснення моніторингу процедури закупівлі.

Отож, виходячи з наведеної правової норми, зазначивши підставу з переліку, визначеного частиною 2 статті 8 Закону України № 922-VІІІ, орган державного фінансового контролю повинен навести опис визначеної ним підстави для здійснення моніторингу процедури закупівлі. Опис підстави (підстав) повинен містити відповідні обґрунтування для прийняття рішення про початок моніторингу процедури закупівлі.

Разом з тим, суд апеляційної інстанції зазначає, що ні із вказаного наказу, ні із інших наявних в матеріалах справи письмових доказів не вбачається, які саме ознаки порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель в інформації, оприлюдненій в електронній системі закупівель слугували підставою спірного моніторингу.

Таким чином, апеляційна скарга не спростовує правильність доводів, яким мотивовано судове рішення, зводиться по суті до переоцінки проаналізованих судом доказів та не дає підстав вважати висновки суду першої інстанції помилковими.

З огляду на викладене, суд апеляційної інстанції вважає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального права, тому відповідно до ст. 316 КАС України, апеляційну скаргу необхідно залишити без задоволення, рішення суду без змін.

Відповідно до ст. 139 КАС України, судові витрати розподілу не підлягають.

Керуючись ст. ст. 311, 316, 321, 322, 325, 328, КАС України, суд

постановив:

апеляційну скаргу Управління Північного офісу Держаудитслужби у Вінницькій області залишити без задоволення, а рішення Волинського окружного адміністративного суду від 10 березня 2025 року у справі № 140/13654/24 - без змін.

Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дати її прийняття та касаційному оскарженню не підлягає, крім випадків, передбачених пунктом другим частини п`ятої статті 328 КАС України.

Головуючий суддя О. М. Гінда
судді О. Б. Заверуха
З. М. Матковська