Справа № 520/16283/21
Суддя: Шевченко О.В.
Дата ухвалення: 2025-12-18 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

Харківський окружний адміністративний суд
УХВАЛА

про відмову в заміні боржника у виконавчому провадженні

18 грудня 2025 р. Справа № 520/16283/21

Суддя Харківського окружного адміністративного суду Шевченко О.В., розглянувши в порядку письмового провадження заяву представника управління державної казначейської служби України у Печерському районі м. Києва про заміну боржника у виконавчому провадженні по адміністративній справі за позовом ОСОБА_1 до Північного міжрегіонального управління ДПС по роботі з великими платниками податків про визнання протиправним та скасування наказу, визнання дій протиправними, поновлення на посаді, стягнення заробітної плати за час вимушеного прогулу, зобов`язання вчинити певні дії, стягнення моральної шкоди, -

ВСТАНОВИВ:

Рішенням Харківського окружного адміністративного суду від 15 березня 2023 року по справі №520/16283/21 адміністративний позов ОСОБА_1 до Офісу великих платників податків Державної фіскальної служби про визнання протиправним та скасування наказу, поновлення на посаді та стягнення середнього грошового забезпечення за час вимушеного прогулу задоволено частково. Визнано протиправним та скасувати наказ Офісу великих платників податків Державної фіскальної служби №209-о від 25.09.2021р. "Про звільнення працівника податкової міліції ОСОБА_1 ". Поновлено полковника податкової міліції ОСОБА_1 , з 29.09.2020р. в штатній структурі Офісу великих платників податків Державної фіскальної служби. Зобов`язано Офіс великих платників податків Державної фіскальної служби вирішити питання щодо подальшого проходження полковником податкової міліції ОСОБА_1 служби з урахуванням висновків суду по даній справі. Зобов`язано Офіс великих платників податків Державної фіскальної служби зарахувати час вимушеного прогулу до вислуги років полковника податкової міліції ОСОБА_1 . Стягнуто з Офісу великих платників податків Державної фіскальної служби на користь ОСОБА_1 середню заробітну плату за час вимушеного прогулу за період з 29.09.2020 р. по 15.03.2023 р. у розмірі 250 448,88 грн. У задоволенні іншої частини позовних вимог відмовлено. Рішення суду в частині поновлення ОСОБА_1 на посаді та в частині виплати середньої заробітної плати за час вимушеного прогулу у межах суми стягнення за один місяць, підлягає негайному виконанню. Стягнуто на користь ОСОБА_1 витрати на правничу допомогу у розмірі 8400,00 грн. за рахунок бюджетних асигнувань Офісу великих платників податків Державної фіскальної служби.

Рішення набрало законної сили.

Матеріалами справи підтверджено, що позивачем отримано виконавчий лист по справі №520/16283/21.

Через систему "Електронний суд" представником управління державної казначейської служби України у Печерському районі м. Києва надіслано заву про заміну боржника у виконавчому провадженні, в якій просив суд боржника у виконавчих листах Харківського окружного адміністративного суду від 27 жовтня 2023 року по справі №520/16283/21 з Офісу великих платників податків Державної фіскальної служби на його правонаступника Північне міжрегіональне управління ДПС по роботі з великими платниками податків (код ЄДРПОУ ВП 44131658).

У судове засідання представники заявника та сторін не прибули, належним чином повідомлялись про дату, час та місце розгляду заяви.

Заявник просив суд розглядати заяву без його участі.

Відповідно до ч.2 ст. 379 КАС України, неприбуття у судове засідання осіб, які були належним чином повідомлені про дату, час і місце розгляду справи, не перешкоджає судовому розгляду.

Відповідно до ч. 9 ст. 205 КАС України, якщо немає перешкод для розгляду справи у судовому засіданні, визначених цією статтею, але всі учасники справи не з`явилися у судове засідання, хоча і були належним чином повідомлені про дату, час і місце судового розгляду, суд має право розглянути справу у письмовому провадженні у разі відсутності потреби заслухати свідка чи експерта.

Згідно вимог ч.4 ст. 229 КАС України, у разі неявки у судове засідання всіх учасників справи або якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється за відсутності учасників справи (у тому числі при розгляді справи в порядку письмового провадження), фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Суд, дослідивши заяву про заміну боржника у виконавчому провадженні, а також наявні матеріали адміністративної справи, прийшов до висновку про відсутність підстав для її задоволення, з огляду на наступне.

За приписами частини першої 379 КАС України у разі вибуття однієї із сторін виконавчого провадження за поданням державного виконавця або за заявою заінтересованої особи суд, який розглядав справу як суд першої інстанції, замінює сторону виконавчого провадження її правонаступником.

Положення цієї статті застосовуються також у випадку необхідності заміни боржника або стягувача у виконавчому листі до відкриття виконавчого провадження (частина четверта статті 379 КАС України).

Частинами першою, п`ятою статті 15 Закону України «Про виконавче провадження» від 2 червня 2016 року №1404-VIII установлено, що сторонами виконавчого провадження є стягувач і боржник. У разі вибуття однієї із сторін виконавець за заявою сторони, а також заінтересована особа мають право звернутися до суду із заявою про заміну сторони її правонаступником. Для правонаступника усі дії, вчинені до його вступу у виконавче провадження, є обов`язковими тією мірою, якою вони були б обов`язковими для сторони, яку правонаступник замінив.

За смислом пункту 20 частини першої статті 294, частини другої статті 328, абзацу 6 частини четвертої статті 328, частини третьої статті 379 КАС України у касаційному порядку може бути оскаржена ухвала суду першої інстанції про заміну сторони виконавчого провадження, після її перегляду в апеляційному порядку. Підставами касаційного оскарження такого судового рішення є неправильне застосування судом норм матеріального права чи порушення норм процесуального права.

Постановою Кабінету Міністрів України від 20 жовтня 2011 року №1074 затверджено Порядок здійснення заходів, пов`язаних з утворенням, реорганізацією або ліквідацією міністерств, інших центральних органів виконавчої влади (далі - «Порядок»).

Згідно з пунктами 5 та 6 Порядку орган виконавчої влади припиняється шляхом реорганізації (злиття, приєднання, поділу, перетворення) або ліквідації. Права та обов`язки органів виконавчої влади переходять: у разі злиття органів виконавчої влади до органу виконавчої влади, утвореного внаслідок такого злиття; у разі приєднання одного або кількох органів виконавчої влади до іншого органу виконавчої влади - до органу виконавчої влади, до якого приєднано один або кілька органів виконавчої влади; у разі поділу органу виконавчої влади - до органів виконавчої влади, утворених внаслідок такого поділу; у разі перетворення органу виконавчої влади - до утвореного органу виконавчої влади; у разі ліквідації органу виконавчої влади і передачі його завдань та функцій іншим органам виконавчої влади - до органів виконавчої влади, визначених відповідним актом Кабінету Міністрів України.

За приписами пункту 8 Порядку внаслідок реорганізації (злиття, приєднання, поділу, перетворення) органів виконавчої влади припиняється той орган виконавчої влади, майнові права та обов`язки якого переходять його правонаступникам.

Системний спосіб тлумачення указаних норм свідчить про те, що підставами для залучення до участі у справі правонаступника сторони суб`єкта владних повноважень є або припинення суб`єкта владних повноважень в результаті реорганізації чи ліквідації, або повне чи часткове передання (набуття) адміністративної компетенції одного суб`єкта владних повноважень до іншого (іншим) внаслідок повного чи часткового припинення його адміністративної компетенції.

Якщо спір виник з приводу реалізації суб`єктом владних повноважень, що припиняється, його компетенції, підстави для правонаступництва виникають з моменту його вибуття з правовідносин, щодо яких виник спір, унаслідок, зокрема, передачі розпорядчим актом Кабінету Міністрів України його адміністративної компетенції іншому (іншим) суб`єктам владних повноважень.

Якщо спір виник у відносинах, що не пов`язані з реалізацією суб`єктом владних повноважень його компетенції, підстави для правонаступництва виникають з моменту припинення сторони - суб`єкта владних повноважень.

Отже, у межах вирішення питання, яке є предметом розгляду в цій справі, для встановлення факту публічного правонаступництва визначальним є встановлення або припинення первісного суб`єкта - Офісу великих платників податків Державної фіскальної служби, або переходу його функцій (адміністративної компетенції), з яких виник спір, до Північного міжрегіонального управління ДПС по роботі з великими платниками податків.

Судом встановлено, що до оскаржуваного звільнення ОСОБА_1 проходив публічну службу в Офісі великих платників податків Державної фіскальної служби.

18 грудня 2018 року Кабінет Міністрів України видав постанову №1200 «Про утворення Державної податкової служби України та Державної митної служби України».

Відповідно до пункту 1 цієї постанови утворено Державну податкову службу України та Державну митну службу України, реорганізувавши Державну фіскальну службу шляхом поділу.

Також цією постановою (з урахуванням змін і доповнень, внесених постановою №846 від 25 вересня 2019 року) визначено, що Державна податкова служба є центральним органом виконавчої влади, діяльність якого спрямовується і координується Кабінетом Міністрів України через Міністра фінансів і який реалізує державну податкову політику, державну політику з адміністрування єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування (далі - єдиний внесок).

Державна податкова служба та Державна митна служба є правонаступниками майна, прав та обов`язків реорганізованої Державної фіскальної служби у відповідних сферах діяльності (абзаци другий, четвертий пункту 2 постанови).

Державна фіскальна служба продовжує здійснювати повноваження та виконувати функції у сфері реалізації державної податкової політики, державної політики у сфері державної митної справи, державної політики з адміністрування єдиного внеску, державної політики у сфері боротьби з правопорушеннями під час застосування податкового, митного законодавства, а також законодавства з питань сплати єдиного внеску до завершення здійснення заходів з утворення Державної податкової служби, Державної митної служби та центрального органу виконавчої влади, на який покладається обов`язок забезпечення запобігання, виявлення, припинення, розслідування та розкриття кримінальних правопорушень, об`єктом яких є фінансові інтереси держави та/або місцевого самоврядування, що віднесені до його підслідності відповідно до Кримінального процесуального кодексу України (абзац шостий пункту 2 постанови).

Підрозділи податкової міліції у складі Державної фіскальної служби продовжують здійснювати повноваження та виконувати функції з реалізації державної політики у сфері боротьби з правопорушеннями під час застосування податкового законодавства, а також законодавства з питань сплати єдиного внеску, здійснюючи оперативно-розшукову, кримінальну процесуальну та охоронну функції до завершення здійснення заходів з утворення центрального органу виконавчої влади, на який покладається обов`язок забезпечення запобігання, виявлення, припинення, розслідування та розкриття кримінальних правопорушень, об`єктом яких є фінансові інтереси держави та/або місцевого самоврядування, що віднесені до його підслідності відповідно до Кримінального процесуального кодексу України (абзац восьмий пункту 2 постанови).

19 червня 2019 року Кабінет Міністрів України видав постанову №537 «Про утворення територіальних органів Державної податкової служби».

Відповідно до пункту 1 цієї постанови утворено як юридичні особи публічного права територіальні органи Державної податкової служби, зокрема, Офіс великих платників податків Державної податкової служби.

Згідно з пунктом 2 указаної постанови Офіс великих платників податків Державної фіскальної служби реорганізовано шляхом його приєднання до Офісу великих платників податків Державної податкової служби.

Також пунктом 3 зазначеної постанови (з урахуванням змін та доповнень, внесених постановою №846 від 25 вересня 2019 року) визначено, що територіальні органи Державної фіскальної служби, які реорганізуються, продовжують здійснювати свої повноваження до передачі таких повноважень територіальним органам Державної податкової служби та центрального органу виконавчої влади, на який покладається обов`язок забезпечення запобігання, виявлення, припинення, розслідування та розкриття кримінальних правопорушень, об`єктом яких є фінансові інтереси держави та/або місцевого самоврядування, що віднесені до його підслідності відповідно до Кримінального процесуального кодексу України (пункт 3).

До цього ж, визначено територіальні органи Державної податкової служби правонаступниками майна, прав та обов`язків територіальних органів Державної фіскальної служби, що реорганізуються згідно з пунктом 2 цієї постанови, у відповідних сферах діяльності (пункт 4).

Згідно з розпорядженням №682-р від 21 серпня 2019 року (із змінами, внесеними згідно з постановою №846 від 25 вересня 2019 року) Уряд погодився з пропозицією Міністерства фінансів України щодо можливості забезпечення здійснення Державною податковою службою України покладених на неї постановою Кабінету Міністрів України від 6 березня 2019 року №227 «Про затвердження положень про Державну податкову службу України та Державну митну службу України» функцій і повноважень Державної фіскальної служби України, що припиняється, з реалізації державної податкової політики, державної політики з адміністрування єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування.

30 вересня 2020 року Кабінет Міністрів України видав постанову №893 «Деякі питання територіальних органів Державної податкової служби».

Згідно з пунктом 1 цієї постанови вирішено ліквідувати як юридичні особи публічного права територіальні органи Державної податкової служби, до переліку яких належить і Офіс великих платників податків Державної податкової служби.

Також пунктом 2 зазначеної постанови, серед іншого, встановлено, що територіальні органи Державної податкової служби, що ліквідуються відповідно до пункту 1 цієї постанови, продовжують здійснювати свої повноваження та функції до утворення Державною податковою службою територіальних органів згідно з абзацом четвертим пункту 3 цієї постанови та прийняття рішення про можливість забезпечення здійснення такими органами повноважень та функцій територіальних органів, що ліквідуються. Таке рішення приймається Державною податковою службою після здійснення заходів, пов`язаних із внесенням до Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань даних про територіальні органи Державної податкової служби, що будуть утворені згідно з абзацом четвертим пункту 3 цієї постанови, як відокремлені підрозділи юридичної особи публічного права, затвердженням положень про них, структур, штатних розписів, кошторисів та заповненням 30 відсотків вакансій; права та обов`язки територіальних органів Державної податкової служби, що ліквідуються відповідно до пункту 1 цієї постанови, переходять Державній податковій службі та її територіальним органам у межах, визначених положеннями про Державну податкову службу та її територіальні органи.

30 вересня 2020 року Уряд також видав постанову №529 «Про утворення територіальних органів Державної податкової служби». Згідно з пунктом 1 цієї постанови утворено як відокремлені підрозділи Державної податкової служби територіальні органи за переліком, до числа яких належить Північне міжрегіональне управління ДПС по роботі з великими платниками податків.

Згідно з відомостями із Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань, Північне міжрегіональне управління ДПС по роботі з великими платниками податків (код ЄДРПОУ ВП 44131658) зареєстровано 30 вересня 2020 року.

У цьому контексті суд зазначає, що постанова Кабінету Міністрів України від 18 грудня 2018 року №1200 та розпорядження Кабінету Міністрів України від 21 серпня 2019 року №682-р свідчать про компетенційне адміністративне (публічне) правонаступництво Державної податкової служби України, тобто про перехід до Державної податкової служби України функцій Державної фіскальної служби у сфері реалізації державної податкової політики, державної політики з адміністрування єдиного внеску.

Водночас спір у справі виник у відносинах публічної служби та стосувався правомірності наказу Офісу великих платників податків Державної фіскальної служби №209-о від 25.09.2021р. "Про звільнення працівника податкової міліції ОСОБА_1 ", поновлення на посаді, стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу.

Указаний спір та обов`язок боржника, що виник з рішення Харківського окружного адміністративного суду від 15 березня 2023 року по справі №520/16283/21, не стосуються публічно-владних функцій у сфері реалізації державної податкової політики, державної політики з адміністрування єдиного внеску чи інших функцій, які були передані Державній податковій службі України відповідно до постанови Кабінету Міністрів України від 18 грудня 2018 року №1200 та розпорядження Кабінету Міністрів України від 21 серпня 2019 року №682-р.

5 серпня 2019 року до Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань внесено запис про державну реєстрацію рішення засновників (учасників) Офісу великих платників Державної фіскальної служби щодо припинення такого як юридичної особи в результаті реорганізації.

Разом з тим, запис про припинення Офісу великих платників Державної фіскальної служби у Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань на момент вирішення судом питання про заміну боржника у виконавчому провадженні відсутній.

У такому випадку заміна Офісу великих платників Державної фіскальної служби як боржника за вказаним рішенням може мати місце виключно у випадку фактичного його вибуття внаслідок припинення.

Аналогічна за своєю суттю правова позиція викладена у постановах Верховного Суду від 11 лютого 2021 року у справі №826/9815/18, від 14 квітня 2021 року у справі №826/14904/18, від 13 травня 2021 року у справі №826/2850/17, від 3 червня 2021 року у справі №640/19105/19, від 26 травня 2022 року у справі №807/3591/14, від 6 жовтня 2022 року у справі №600/2258/21-а. Підстав для відступу від такого висновку колегія суддів не вбачає.

Відповідно до частини першої, п`ятої статті 104 Цивільного кодексу України юридична особа припиняється в результаті реорганізації (злиття, приєднання, поділу, перетворення) або ліквідації. У разі реорганізації юридичних осіб майно, права та обов`язки переходять до правонаступників. Юридична особа є такою, що припинилася, з дня внесення до єдиного державного реєстру запису про її припинення.

Ураховуючи, що суть спору та зобов`язання, яке виникає з рішення Харківського окружного адміністративного суду від 15 березня 2023 року по справі №520/16283/21, не стосуються публічно-владних функцій, які були передані Державній податковій службі України, і на момент вирішення судом питання про заміну боржника до Реєстру не був унесений запис про припинення Офісу великих платників Державної фіскальної служби, то відсутні підстави для його заміни на Північне міжрегіональне управління ДПС по роботі з великими платниками податків.

Вказане узгоджується з правовою позицією Верховного Суду, викладеною в постанові від 17 листопада 2022 року у справі №460/2112/21, що відповідно до ч.5 ст. 242 КАС України враховується судом при вирішенні питання щодо заміни боржника у виконавчому провадженні.

Таким чином, заява представника управління державної казначейської служби України у Печерському районі м. Києва про заміну боржника у виконавчому провадженні не підлягає задоволенню.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 205, 229, 241, 248, 256, 294, 295, 379 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

УХВАЛИВ:

Заяву представника управління державної казначейської служби України у Печерському районі м. Києва про заміну боржника у виконавчому провадженні - залишити без задоволення.

Ухвала, постановлена судом поза межами судового засідання або в судовому засіданні у разі неявки всіх учасників справи, під час розгляду справи в письмовому провадженні, набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку до Другого апеляційного адміністративного суду шляхом подачі апеляційної скарги протягом п`ятнадцяти днів з дня її складання.

Суддя О.В.Шевченко