Справа № 640/24881/21
Суддя: Свентух Віталій Михайлович
Дата ухвалення: 2025-12-19 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

м. Вінниця

19 грудня 2025 р. Справа № 640/24881/21

Вінницький окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Свентуха Віталія Михайловича, розглянувши у письмовому провадженні адміністративну справу за позовом Комунального підприємства "Київський метрополітен" до Державної аудиторської служби України, треті особи, які не заявляють самостійних вимог на предмет спору на стороні позивача - Товариство з обмеженою відповідальністю "СОТА УКРАЇНА", Товариство з обмеженою відповідальністю "МЕТІНВЕСТ-СМЦ" про визнання протиправним та скасування висновку,-

ВСТАНОВИВ:

до Окружного адміністративного суду міста Києва надійшли матеріали адміністративної справи за позовом Комунального підприємства "Київський метрополітен" до Державної аудиторської служби України, треті особи, які не заявляють самостійних вимог на предмет спору на стороні позивача - Товариство з обмеженою відповідальністю "СОТА УКРАЇНА", Товариство з обмеженою відповідальністю "МЕТІНВЕСТ-СМЦ" про визнання протиправним та скасування висновку.

Позовні вимоги мотивовані протиправністю висновку Державної аудиторської служби України про результати моніторингу процедури закупівлі UA-2021-05-19-001643-c за предметом закупівлі: Рейки, код 34940000-8 за ДК 021:2015 "Залізничне обладнання" в частині встановлення порушень у сфері публічних закупівель, зокрема порушення вимог абзацу 2 пункту 2 частини 1 статті 31 Закону України "Про публічні закупівлі" під час розгляду тендерної пропозиції ТОВ "МЕТІНВЕСТ-СМЦ".

Ухвалою Окружного адміністративного суду міста Києва від 08.08.2021 року відкрито провадження в адміністративній справі та призначено її до розгляду в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін.

24.09.2021 року на адресу суду надійшов відзив на позовну заяву, в якому відповідач просить відмовити у задоволенні позовних вимог у повному обсязі, оскільки в порушення вимог абзацу 2 пункту 2 частини 1 статті 31 Закону України "Про публічні закупівлі" замовник не відхилив тендерну пропозицію учасника процедури закупівлі ТОВ "МЕТІНВЕСТ-СМЦ", як таку, що не відповідає іншим вимогам щодо предмета закупівлі тендерної документації та допустив до аукціону.

04.10.2021 року представником позивача подано відповідь на відзив, у якому останній вважає доводи відповідача необґрунтованими, а адміністративний позов таким, що підлягає задоволенню, оскільки Комунальним підприємством "Київський метрополітен" при здійсненні закупівлі не порушено вимог абзацу 2 пункту 2 частини 1 статті 31 Закону України "Про публічні закупівлі".

На підставі пункту 2 розділу ІІ "Прикінцеві та перехідні положення" Закону №2825 (в редакції Закону №3863) проведений автоматизований розподіл адміністративних справ, які не розглянуті Окружним адміністративним судом міста Києва, між окружними адміністративними судами України з урахуванням навантаження, за принципом випадковості та відповідно до хронологічного надходження справ відповідно до Порядку передачі судових справ, нерозглянутих Окружним адміністративним судом міста Києва, затвердженому наказом Державної судової адміністрації України від 16.09.2024 року №399.

За результатами автоматизованого розподілу адміністративних справ, які не розглянуті Окружним адміністративним судом міста Києва, між окружними адміністративними судами України, справа №640/24881/21 передана на розгляд та вирішення Вінницькому окружному адміністративному суду.

Згідно з протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями зазначену справу було передано на розгляд судді Вінницького окружного адміністративного суду Свентуху В.М.

Ухвалою Вінницького окружного адміністративного суду адміністративну справу №640/24881/21 прийнято до провадження. Даною ухвалою також:

- запропоновано учасникам справи надати суду письмові пояснення щодо актуальності цього спору та процесуальної позиції по суті заявлених позовних вимог.

- запропоновано учасникам справи надати додаткові пояснення по суті заявлених вимог чи заперечень щодо обставин, які стосуються предмету даного спору та які виникли за період розгляду даної справи;

- зобов`язано учасників справи, у разі зміни фактичних обставин у даній справі, вибуття або заміни сторони у відносинах, щодо яких виник спір, повідомити суду про таке.

Розглянувши матеріали адміністративної справи, суд встановив наступне.

Комунальним підприємством "Київський метрополітен" оголошено про проведення відкритих торгів із предметом закупівлі "Рейки, код 34940000-8 за ДК 021:2015 "Залізничне обладнання".

Для участі у процедурі відкритих торгів було подано тендерні пропозиції наступних учасників:

- ТОВ "СОТА УКРАЇНА";

- ТОВ "МЕТІНВЕСТ-СМЦ".

Переможцем процедури відкритих торгів згідно предмету закупівлі "Рейки, код 34940000-8 за ДК 021:2015 "Залізничне обладнання" визначено Товариство з обмеженою відповідальністю "СОТА УКРАЇНА".

03.08.2021 року між Комунальним підприємством "Київський метрополітен" (покупець) та Товариством з обмеженою відповідальністю "СОТА УКРАЇНА" (постачальник) укладено договір №402-П-21.

Згідно з пунктом 1.1 зазначеного договору постачальник зобов`язується поставити та передати у власність покупця у встановлений термін Рейки, код 34940000-8 за ДК 021:2015 "Залізничне обладнання" (далі - товар), визначений в асортименті, кількості та якості за цінами, зазначеними в Специфікації (Додаток 1), що додається до Договору і є його невід`ємною частиною, а покупець зобов`язується прийняти товар та оплатити його вартість.

20.08.2021 року Державною аудиторською службою України прийнято висновок про результати моніторингу процедури закупівлі UA-2021-05-19-001643-c.

При проведенні моніторингу закупівлі відповідачем в констатуючій частині висновку встановлені та відображені порушення законодавства в сфері публічних закупівель.

За результатами моніторингу процедури закупівлі встановлено невідповідність тендерної пропозиції учасника ТОВ "МЕТІНВЕСТ-СМЦ" вимогам тендерної документації замовника.

Так, відповідно до вимог пункту 7.3 розділу 1 "Загальні положення" тендерної документації замовник встановив вимогу, що під час проведення процедури закупівлі усі документи, що мають відношення до тендерної пропозиції, та підготовлені безпосередньо учасником, повинні бути складені українською мовою. Всі інші документи (в тому числі інформація щодо підтвердження відповідності предмету закупівлі вимогам документації), що мають відношення до пропозиції повинні бути складені українською мовою, а у разі надання цих документів іноземною мовою, вони повинні бути перекладені на українську мову. Переклад повинен, бути посвідчений підписом уповноваженої особи учасника процедури закупівлі.

Під час моніторингу встановлено, що учасник процедури закупівлі ТОВ "МЕТІНВЕСТ-СМЦ" у складі своєї тендерної пропозиції надав скан-копії "Приказа №122 "О внесении изменений в антикоррупционную программу" та "Антикоррупционную программу ООО "МЕТИНВЕСТ-СМЦ" від 06.08.2015, який викладений іншою мовою ніж українська.

При цьому, не надав у складі своєї тендерної пропозиції переклад цього документа на українську мову, посвідченого підписом уповноваженої особи учасника процедури закупівлі чим недотримався вимог пункту 7.3 розділу 1 тендерної документації.

Зазначено, що відповідно до вимог абзацу третього підпункту 2 пункту 4.1 розділу 5 "Оцінка тендерної пропозиції" тендерної документації, замовник відхиляє тендерну пропозицію із зазначенням аргументації в електронній системі закупівель у разі якщо тендерна пропозиція учасника викладена іншою мовою (мовами), аніж мова (мови), що вимагається тендерною документацією.

На переконання відповідача, замовник мав відхилити тендерну пропозицію учасника ТОВ "МЕТІНВЕСТ-СМЦ" як таку, що не відповідає вимогам пункту 7.3 розділу 1 тендерної документації, натомість, на порушення вимог абзацу другого пункту 2 частини першої статті 31 Закону України "Про публічні закупівлі" замовник не відхилив тендерну пропозицію учасника процедури закупівлі ТОВ "МЕТІНВЕСТ-СМЦ", як таку, що не відповідає іншим вимогам щодо предмета закупівлі тендерної документації та допустив до аукціону.

З огляду на встановлені порушення законодавства у сфері закупівель, керуючись статтями 2 та 5 Закону України "Про основні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні", Держаудитслужба зобов`язала здійснити заходи щодо усунення виявлених порушень в установленому законодавством порядку, зокрема, шляхом розірвання договору з дотриманням положень Господарського кодексу України та Цивільного кодексу України та протягом п`яти робочих днів з дня оприлюднення висновку оприлюднити через електронну систему закупівель інформацію та/або документи, що свідчать про вжиття таких заходів.

Надаючи оцінку обґрунтованості та правомірності оскаржуваного висновку Державної аудиторської служби України, суд виходить із наступного.

Правові та економічні засади здійснення закупівель товарів, робіт і послуг для забезпечення потреб держави та територіальної громади регулює Закон України "Про публічні закупівлі" №922-VIII від 25.12.2015 року (далі - Закон №922-VIII, в редакції чинній на час прийняття оскаржуваного висновку), метою якого є забезпечення ефективного та прозорого здійснення закупівель, створення конкурентного середовища у сфері публічних закупівель, запобігання проявам корупції у цій сфері, розвиток добросовісної конкуренції.

Згідно пункту 1 Положення про Державну аудиторську службу України, затвердженого постановою Кабінетом Міністрів України від 03.02.2016 №43 (далі - Положення №43, в редакції чинній на час прийняття оскаржуваного висновку) Державна аудиторська служба України (Держаудитслужба) є центральним органом виконавчої влади, діяльність якого спрямовується і координується Кабінетом Міністрів України через Міністра фінансів та який реалізує державну політику у сфері державного фінансового контролю.

Відповідно до статті 2 Закону України "Про основні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні" №2939-XII від 26.01.1993 року (далі - Закон №2939-XII, в редакції чинній на час прийняття оскаржуваного висновку), головними завданнями органу державного фінансового контролю є: здійснення державного фінансового контролю за використанням і збереженням державних фінансових ресурсів, необоротних та інших активів, правильністю визначення потреби в бюджетних коштах та взяттям зобов`язань, ефективним використанням коштів і майна, станом і достовірністю бухгалтерського обліку і фінансової звітності у міністерствах та інших органах виконавчої влади, державних фондах, фондах загальнообов`язкового державного соціального страхування, бюджетних установах і суб`єктах господарювання державного сектору економіки, а також на підприємствах, в установах та організаціях, які отримують (отримували у періоді, який перевіряється) кошти з бюджетів усіх рівнів, державних фондів та фондів загальнообов`язкового державного соціального страхування або використовують (використовували у періоді, який перевіряється) державне чи комунальне майно (далі - підконтрольні установи), за дотриманням бюджетного законодавства, дотриманням законодавства про закупівлі, діяльністю суб`єктів господарської діяльності незалежно від форми власності, які не віднесені законодавством до підконтрольних установ, за судовим рішенням, ухваленим у кримінальному провадженні.

Державний фінансовий контроль забезпечується органом державного фінансового контролю через проведення державного фінансового аудиту, інспектування, перевірки закупівель та моніторингу закупівлі.

Також, відповідно до частини 1 статті 10 Закону №2939-XII, органу державного фінансового контролю надається право, серед іншого, перевіряти в ході державного фінансового контролю грошові та бухгалтерські документи, звіти, кошториси й інші документи, що підтверджують надходження і витрачання коштів та матеріальних цінностей, документи щодо проведення закупівель, проводити перевірки фактичної наявності цінностей (коштів, цінних паперів, сировини, матеріалів, готової продукції, устаткування тощо).

Відповідно до пункту 14 частини 1 статті 1 Закону №922-VIII моніторинг процедури закупівлі - аналіз дотримання замовником законодавства у сфері публічних закупівель під час проведення процедури закупівлі, укладення договору про закупівлю та протягом його дії з метою запобігання порушенням законодавства у сфері публічних закупівель.

За результатами моніторингу процедури закупівлі посадова особа органу державного фінансового контролю складає та підписує висновок про результати моніторингу процедури закупівлі (далі - висновок), що затверджується керівником органу державного фінансового контролю або його заступником. Такий висновок підлягає оприлюдненню в електронній системі закупівель протягом трьох робочих днів з дня його складання (ч. 6 ст. 8 Закону №922-VIII).

Згідно з пунктом 22 статті 1 Закону №922-VIII предмет закупівлі - товари, роботи чи послуги, що закуповуються замовником у межах єдиної процедури закупівлі або в межах проведення спрощеної закупівлі, щодо яких учасникам дозволяється подавати тендерні пропозиції/пропозиції або пропозиції на переговорах (у разі застосування переговорної процедури закупівлі). Предмет закупівлі визначається замовником у порядку, встановленому Уповноваженим органом, із застосуванням Єдиного закупівельного словника, затвердженого у встановленому законодавством порядку.

Стаття 22 Закону № 922-VIII передбачає, що тендерна документація повинна містити один або декілька кваліфікаційних критеріїв відповідно до статті 16 цього Закону, підстави, встановлені статтею 17 цього Закону, та інформація про спосіб підтвердження відповідності учасників установленим критеріям і вимогам згідно із законодавством. Замовник не вимагає документального підтвердження інформації про відповідність підставам, встановленим статтею 17 цього Закону, у разі якщо така інформація є публічною, що оприлюднена у формі відкритих даних згідно із Законом України "Про доступ до публічної інформації", та/або міститься у відкритих єдиних державних реєстрах, доступ до яких є вільним.

Тендерна документація може містити також іншу інформацію відповідно до законодавства, яку замовник вважає за необхідне до неї включити.

Тендерна документація може містити опис та приклади формальних (несуттєвих) помилок, допущення яких учасниками не призведе до відхилення їх пропозицій.

Формальними (несуттєвими) вважаються помилки, що пов`язані з оформленням тендерної пропозиції та не впливають на зміст пропозиції, а саме - технічні помилки та описки.

Тендерна документація не повинна містити вимог, що обмежують конкуренцію та призводять до дискримінації учасників.

У оскаржуваному висновку про результати моніторингу процедури закупівлі вказано на порушення позивачем вимог абзацу 2 пункту 2 частини 1 статті 31 Закону України "Про публічні закупівлі".

Згідно з абзацом 2 пункту 2 частини 1 статті 31 Закону України "Про публічні закупівлі" замовник відхиляє тендерну пропозицію із зазначенням аргументації в електронній системі закупівель у разі, якщо тендерна пропозиція учасника викладена іншою мовою (мовами), аніж мова (мови), що вимагається тендерною документацією.

Відповідач вказує, що ТОВ "МЕТІНВЕСТ-СМЦ" у складі своєї тендерної пропозиції надав скан-копії "Приказа №122 "О внесении изменений в антикоррупционную программу" та "Антикоррупционную программу ООО "МЕТИНВЕСТ-СМЦ" від 06.08.2015, який викладений іншою мовою ніж українська.

Водночас, у складі тендерної пропозиції не було подано переклад зазначених документів українською мовою, посвідчений підписом уповноваженої особи учасника процедури закупівлі, чим не дотримано вимог пункту 7.3 розділу I тендерної документації.

Суд зазначає, що згідно з пунктом 10 частини 1 статті 17 Закону України "Про публічні закупівлі" замовник приймає рішення про відмову учаснику в участі у процедурі закупівлі та зобов`язаний відхилити тендерну пропозицію учасника або відмовити в участі у переговорній процедурі закупівлі (крім випадків, зазначених у пунктах 2, 4, 5 частини другої статті 40 цього Закону) в разі, якщо юридична особа, яка є учасником процедури закупівлі (крім нерезидентів), не має антикорупційної програми чи уповноваженого з реалізації антикорупційної програми, якщо вартість закупівлі товару (товарів), послуги (послуг) або робіт дорівнює чи перевищує 20 мільйонів гривень (у тому числі за лотом).

Так, замовником у підпункті 5.2 пункту 5 розділу ІІІ "Інструкція з підготовки тендерної пропозиції" тендерної документації на закупівлю Рейки, код 34940000-8 за ДК 021:2015 "Залізничне обладнання" встановлено вимогу щодо надання учасником довідки в довільній формі про наявність у учасника антикорупційної програми чи уповноваженого з реалізації антикорупційної програми (надається учасником у разі, якщо вартість закупівлі дорівнює чи перевищує 20 млн гривень).

На виконання зазначеної вимоги Товариством з обмеженою відповідальністю "МЕТІНВЕСТ-СМЦ" у складі тендерної пропозиції подано лист-довідку від 01.07.2021 року №1488, у якій зазначено про наявність у товариства антикорупційної програми та уповноваженого з реалізації антикорупційної програми.

Таким чином, подана довідка повністю відповідає вимогам, визначеним тендерною документацією замовника.

Водночас, положеннями тендерної документації не передбачалося обов`язку учасників надавати у складі тендерної пропозиції саму антикорупційну програму, а відтак відсутні правові підстави вважати такі документи обов`язковими для подання.

Крім того, суд зазначає, що підпунктом 1.14 пункту 1 розділу ІІІ "Інструкція з підготовки тендерної пропозиції" тендерної документації передбачено, що подані учасником документи у складі тендерної пропозиції, що не вимагались тендерною документацією, замовником не розглядаються.

За таких обставин подані ТОВ "МЕТІНВЕСТ-СМЦ" документи, а саме "Приказ №122 "О внесении изменений в антикоррупционную программу" та "Антикоррупционная программа ООО "МЕТИНВЕСТ-СМЦ" від 06.08.2015, не підлягали розгляду замовником, оскільки їх подання не було передбачене вимогами тендерної документації.

З урахуванням наведеного, суд приходить до висновку, що під час здійснення закупівлі (Рейки, код 34940000-8 за ДК 021:2015 "Залізничне обладнання") Комунальним підприємством "Київський метрополітен" не допущено порушення вимог абзацу 2 пункту 2 частини першої статті 31 Закону України "Про публічні закупівлі".

Враховуючи вищенаведене, суд вважає, що викладені у висновку відповідача порушення не знайшли свого підтвердження під час розгляду справи, а відтак є необґрунтованими.

Разом з цим, суд не погоджується із позицією відповідача щодо визначення в оскаржуваному висновку такого способу усунення виявлених порушень як вжиття заходів щодо усунення виявлених порушень в установленому законодавством порядку, зокрема, шляхом розірвання договору з дотриманням положень Господарського кодексу України та Цивільного кодексу України.

Згідно з підпунктом 19 частини 1 статті 4 КАС України індивідуальний акт - акт (рішення) суб`єкта владних повноважень, виданий (прийняте) на виконання владних управлінських функцій або в порядку надання адміністративних послуг, який стосується прав або інтересів визначеної в акті особи або осіб, та дія якого вичерпується його виконанням або має визначений строк.

Висновок про результати моніторингу процедури закупівлі є актом індивідуальної дії, що приймається відповідачем в межах наданих йому повноважень і на виконання, покладених на нього завдань та встановлює для позивача певні обов`язки щодо його виконання.

Пунктом 5 частини 7 статті 8 Закону №922-VIII встановлено, що у висновку обов`язково зазначаються зобов`язання щодо усунення порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель.

Наказом Міністерства фінансів України "Про затвердження форми висновку про результати моніторингу процедури закупівлі та порядку його заповнення" №552 від 08.09.2020 затверджено форму висновку про результати моніторингу процедури закупівлі та порядок заповнення форми висновку про результати моніторингу процедури закупівлі.

Відповідно до пунктів 2, 3 Розділу ІІІ Порядку заповнення форми висновку про результати моніторингу процедури закупівлі "Порядок заповнення констатуючої частини форми висновку" у пункті 2 заповнюється висновок про наявність чи відсутність порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель за кожним із питань, що аналізувалися. У разі виявлення порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель пункт 3 має містити посилання на структурну одиницю компетенційного нормативно-правового акта, на підставі якого орган державного фінансового контролю зобов`язує замовника усунути у встановленому законодавством порядку такі порушення, а також зобов`язання щодо їх усунення.

Можливість усунення виявлених порушень прямо залежить від чіткого визначення суб`єктом владних повноважень конкретного заходу (варіанту поведінки), яких слід вжити уповноваженій особі замовника для усунення порушень.

Згідно з частиною 1 статті 179 Господарського кодексу України (далі - ГК України, чинний на час прийняття оскаржуваного висновку) майново-господарські зобов`язання, які виникають між суб`єктами господарювання або між суб`єктами господарювання і негосподарюючими суб`єктами - юридичними особами на підставі господарських договорів, є господарсько-договірними зобов`язаннями.

Відповідно до частини 1 статті 41 Закону №922-VIII договір про закупівлю укладається відповідно до норм Цивільного та Господарського кодексів України з урахуванням особливостей, визначених цим Законом.

У статті 203 ЦК України наведено вимоги, додержання яких є необхідним для чинності правочину.

Частина 1 статті 215 ЦК України визначає, що підставою недійсності правочину є недодержання в момент вчинення правочину стороною (сторонами) вимог, які встановлені частинами першою - третьою, п`ятою та шостою статті 203 цього Кодексу.

Відповідно до частини 1 статті 216 Цивільного кодексу України недійсний правочин не створює юридичних наслідків, крім тих, що пов`язані з його недійсністю. У разі недійсності правочину кожна із сторін зобов`язана повернути другій стороні у натурі все, що вона одержала на виконання цього правочину, а в разі неможливості такого повернення, зокрема тоді, коли одержане полягає у користуванні майном, виконаній роботі, наданій послузі, - відшкодувати вартість того, що одержано, за цінами, які існують на момент відшкодування.

Аналіз наведених нормативних підстав недійсності правочинів та її наслідків дає можливість дійти висновку, що інститут недійсності має на меті повне скасування правочину (розірвання договору) саме як юридичного факту, а його застосування має приводити до відновлення стану, який існував до укладення договору, який суперечить законодавству.

Норми Закону №922-VIII не передбачають порядку усунення виявлених порушень процедури закупівлі після визначення переможця процедури закупівлі та укладення із ним договору про закупівлю.

Верховний Суд у постанові №420/5590/19 від 30.11.2021 вказав, що з моменту визначення переможця торгів та встановлення відповідності пропозиції позивача вимогам тендерної документації та вимогам Закону України "Про публічні закупівлі" неможливо відмінити процедуру закупівлі, у порядку, передбаченому статтею 31 Закону, оскільки це нівелює принципи та основні положення Закону України "Про публічні закупівлі". Право на відміну торгів існує лише на стадії до завершення процедури торгів, а не після їх завершення на стадії укладання договору з переможцем. Після укладення договору про закупівлю процедура закупівлі є завершеною.

Частиною 1 статті 188 ГК України встановлено, що зміна та розірвання господарських договорів в односторонньому порядку не допускаються, якщо інше не передбачено законом або договором.

За приписами частин 1, 2 статті 598 ЦК України зобов`язання припиняється частково або у повному обсязі на підставах встановлених договором або законом. Припинення зобов`язання на вимогу однієї із сторін допускається лише у випадках встановлених договором або законом.

За змістом наведених норм господарський договір, укладений між юридичними особами може бути розірваний лише за згодою сторін або у судовому порядку, проте для цього повинні існувати підстави.

Разом з тим, питання щодо розірвання договору визначені статтею 651 Цивільного кодексу України, згідно якої розірвання договору допускається лише за згодою сторін, якщо інше не встановлено договором або законом.

Договір може бути розірвано за рішенням суду на вимогу однієї зі сторін у разі істотного порушення договору другою стороною та в інших випадках, встановлених договором або законом. Істотним є таке порушення стороною договору, коли внаслідок завданої цим шкоди друга сторона значною мірою позбавляється того, на що вона розраховувала при укладенні договору.

Згідно матеріалів справи, договір №402-П-21 між замовником та переможцем закупівлі був укладений 03.08.2021 тобто до початку моніторингу та висновку відповідача.

Відповідно до умов договору, його припинення, зміна чи розірвання здійснюються за згодою сторін або з інших підстав, передбачених договором і законодавством, з обов`язковим оформленням відповідної додаткової угоди.

Ні умовами договору, ні чинним законодавством не визначено такої підстави розірвання договору як вимога органу контролю.

Спонукання позивача до розірвання договору є виходом за межі повноважень відповідача.

При цьому, ні вказаним Законом, ні іншим нормативно-правовим актом не встановлено право органів фінансового контролю вимагати вжиття заходів щодо розірвання договору відповідно до законодавства.

Відповідачем не доведено, що виявлене, на його думку, порушення є істотним та є підставою для припинення зобов`язань за договором та застосування наслідків для здійснення розірвання такого договору.

Крім того, усунення виявлених під час проведення моніторингу закупівлі порушень у запропонований в оскаржуваному висновку спосіб призведе до порушення прав та інтересів сторін укладеного договору, що є непропорційним у співвідношенні з виявленим недоліком та стверджуваним порушенням.

У Рішенні від 25.01.2012 № 3-рп/2012 (справа № 1-11/2012) Конституційний Суд України зазначив, що одним із елементів верховенства права є принцип пропорційності, який означає, зокрема, що заходи, передбачені в нормативно-правових актах, повинні спрямовуватися на досягнення легітимної мети та мають бути співмірними з нею.

Додержання принципу пропорційності означає необхідність дотримання балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване відповідне рішення.

Суд враховує, що у висновку про результати моніторингу закупівлі не йде мова про неефективне, незаконне, нецільове використання бюджетних коштів.

Вимога припинити зобов`язання за договором про закупівлю з переможцем публічної закупівлі може призвести до безпідставного порушення майнових прав господарюючих суб`єктів - сторін договору.

Крім того, в оскаржуваному висновку суб`єктом владних повноважень необґрунтовано необхідність застосування саме такого способу усунення встановлених порушень, не наведено наслідків, до яких призвели допущені позивачем порушення, їх значення з огляду на мету та принципи Закону №922-VII.

За наведених обставин, відсутні правові підстави для зобов`язання позивача здійснити заходи щодо усунення виявлених порушень шляхом розірвання такого договору.

Аналогічних висновків дійшов Шостий апеляційний адміністративний суд у постановах №620/15143/23 від 11 липня 2024 року та №320/5086/23 від 21 квітня 2025 року.

Таким чином, виходячи з меж заявлених позовних вимог, системного аналізу положень законодавства України та доказів, наявних в матеріалах справи, суд дійшов висновку про необґрунтованість прийнятого Державною аудиторською службою України висновку про результати моніторингу процедури закупівлі UA-2021-05-19-001643-c за предметом закупівлі: Рейки, код 34940000-8 за ДК 021:2015 "Залізничне обладнання" в частині встановлення порушень у сфері публічних закупівель, зокрема порушення вимог абзацу 2 пункту 2 частини 1 статті 31 Закону України "Про публічні закупівлі" під час розгляду тендерної пропозиції ТОВ "МЕТІНВЕСТ-СМЦ", а відтак вважає позовні вимоги такими, що підлягають задоволенню.

Згідно з пунктом 3 частини 2 статті 2 КАС України у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії).

Відповідно до статей 9, 77 Кодексу адміністративного судочинства України розгляд і вирішення справ в адміністративних судах здійснюються на засадах змагальності сторін та свободи в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості. В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача, якщо він заперечує проти адміністративного позову.

При вирішенні питання про розподіл судових витрат у справі, суд враховує, що відповідно до частини 1 статті 139 КАС України при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.

Відтак, понесені позивачем судові витрати зі сплати судового збору у розмірі 2270 грн. підлягають стягненню на його користь за рахунок бюджетних асигнувань відповідача.

Керуючись ст.ст. 73, 74, 75, 76, 77, 90, 94, 139, 241, 245, 246, 250, 255, 295 КАС України, -

ВИРІШИВ:

Адміністративний позов задовольнити.

Визнати протиправним та скасувати висновок Державної аудиторської служби України про результати моніторингу процедури закупівлі UA-2021-05-19-001643-c за предметом закупівлі: Рейки, код 34940000-8 за ДК 021:2015 "Залізничне обладнання" в частині встановлення порушень у сфері публічних закупівель, зокрема порушення вимог абзацу 2 пункту 2 частини 1 статті 31 Закону України "Про публічні закупівлі" під час розгляду тендерної пропозиції ТОВ "МЕТІНВЕСТ-СМЦ".

Стягнути на користь Комунального підприємства "Київський метрополітен" судовий збір в розмірі 2270 грн. (дві тисячі двісті сімдесят гривень) за рахунок бюджетних асигнувань Державної аудиторської служби України.

Рішення суду набирає законної сили в порядку, визначеному ст. 255 КАС України.

Відповідно до ст. 295 КАС України, апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було проголошено скорочене (вступну та резолютивну частини) рішення (ухвалу) суду або якщо розгляд справи здійснювався в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Позивач: Комунальне підприємство "Київський метрополітен" (пр-т. Перемоги, 35, м. Київ, 03056, );

Відповідач: Державна аудиторська служба України (вул. Петра Сагайдачного, 4, м. Київ, 04070, );

Третя особа (1): Товариство з обмеженою відповідальністю "СОТА УКРАЇНА" (вул. Черняховського, 29, м. Київ, 04111, );

Третя особа (2): Товариство з обмеженою відповідальністю "МЕТІНВЕСТ-СМЦ" (вул. Лейпцизька, 15-А, м. Київ, 01015, );

Суддя Свентух Віталій Михайлович