Справа № 420/9597/25
Суддя: Бутенко А.В.
Дата ухвалення: 2025-12-18 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

Справа № 420/9597/25
18 грудня 2025 року м. Одеса
Суддя Одеського окружного адміністративного суду Бутенко А.В., розглянувши адміністративний позов Управління Державного архітектурно-будівельного контролю Одеської міської ради до ОСОБА_1 , за участі третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні позивача ОСОБА_2 про припинення права на виконання будівельних робіт та зобов`язання вчинити певні дії, -
Управління державного архітектурно-будівельного контролю Одеської міської ради звернулося до Одеського окружного адміністративного суду із позовною заявою до ОСОБА_1 , в якій просить:
- зобов`язати ОСОБА_1 знести самочинний об`єкт будівництва за адресою: АДРЕСА_1 , за власний рахунок.
Ухвалою Одеського окружного адміністративного суду від 17.04.2025 року позовну заяву прийнято до розгляду та відкрито провадження в адміністративній справі за правилами спрощеного позовного провадження.
Ухвалою Одеського окружного адміністративного суду від 05.05.2025 року залучено до участі у справі № 420/9597/25 в якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні позивача - ОСОБА_2 ( АДРЕСА_2 , РНОКПП НОМЕР_1 ).
Рішенням Одеського окружного адміністративного суду від 02.06.2025 року у задоволенні позову ОСОБА_1 ( АДРЕСА_3 , РНОКПП НОМЕР_2 ) до Управління державного архітектурно-будівельного контролю Одеської міської ради (вул. Артура Савельєва, 6, м. Одеса, 65062, ) про визнання протиправним та скасування припису відмовлено.

13.11.2025 року постановою П`ятого апеляційного адміністративного суду апеляційну скаргу ОСОБА_1 залишено без задоволення, рішення Одеського окружного адміністративного суду від 2 червня 2025р. залишено без змін.

Таким чином, рішення Одеського окружного адміністративного суду від 02.06.2025 року набрало законної сили 13.11.2025 року.

Під час підготовки справи до розгляду суддя Бутенко А.В. прийшов до висновку про наявність підстав для самовідводу з метою усунення сумнівів сторін у неупередженості або об`єктивності судді під час розгляду цієї справи з огляду на наступне.

Відповідно до ч.ч.1-2 ст.36 КАС України суддя не може брати участі в розгляді адміністративної справи і підлягає відводу (самовідводу): 1) якщо він брав участь у справі як свідок, експерт, спеціаліст, перекладач, представник, адвокат, секретар судового засідання або надавав правничу допомогу стороні чи іншим учасникам справи в цій чи іншій справі; 2) якщо він прямо чи опосередковано заінтересований в результаті розгляду справи; 3) якщо він є членом сім`ї або близьким родичем (чоловік, дружина, батько, мати, вітчим, мачуха, син, дочка, пасинок, падчерка, брат, сестра, дід, баба, внук, внучка, усиновлювач чи усиновлений, опікун чи піклувальник, член сім`ї або близький родич цих осіб) сторони або інших учасників судового процесу, або осіб, які надавали стороні або іншим учасникам справи правничу допомогу у цій справі, або іншого судді, який входить до складу суду, що розглядає чи розглядав справу; 4) за наявності інших обставин, які викликають сумнів у неупередженості або об`єктивності судді; 5) у разі порушення порядку визначення судді для розгляду справи, встановленого статтею 31 цього Кодексу. Суддя підлягає відводу (самовідводу) також за наявності обставин, встановлених статтею 37 цього Кодексу.

Згідно з ч.ч.1-3 ст.39 КАС України за наявності підстав, зазначених у статтях 36-38 цього Кодексу, суддя, секретар судового засідання, експерт, спеціаліст, перекладач зобов`язані заявити самовідвід. За цими самими підставами їм може бути заявлено відвід учасниками справи. Відвід (самовідвід) повинен бути вмотивованим і заявленим протягом десяти днів з дня отримання учасником справи ухвали про відкриття провадження у справі, але не пізніше початку підготовчого засідання або першого судового засідання, якщо справа розглядається за правилами спрощеного позовного провадження. Заявляти відвід (самовідвід) після цього дозволяється лише у виняткових випадках, коли про підставу відводу (самовідводу) заявнику не могло бути відомо до спливу вказаного строку, але не пізніше двох днів з дня, коли заявник дізнався про таку підставу. Суд ухвалою, без виходу до нарадчої кімнати, залишає заяву про відвід, яка повторно подана з тих самих підстав, без розгляду.

В провадженні Одеського окружного адміністративного суду (суддя Бутенко А.В.) знаходиться адміністративна справа № 420/9597/25 за позовом Управління Державного архітектурно-будівельного контролю Одеської міської ради до ОСОБА_1 , за участі третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні позивача ОСОБА_2 про припинення права на виконання будівельних робіт та зобов`язання вчинити певні дії.

В позовній заяві Управління державного архітектурно-будівельного контролю Одеської міської ради звернулося до Одеського окружного адміністративного суду із позовною заявою до ОСОБА_1 , в якій просить:

- припинити право на виконання будівельних робіт, набутого на підставі поданого повідомлення від 19.06.2024 № ОД84 про початок виконання будівельних робіт на підставі будівельного паспорта «Нове будівництво житлового будинку садибного типу з літньою кухнею та господарською будівлею за адресою: АДРЕСА_1 »;

- зобов`язати ОСОБА_1 знести самочинний об`єкт будівництва за адресою: АДРЕСА_1 , за власний рахунок.

Разом з цим, у провадженні Одеського окружного адміністративного суду (суддя Бутенко А.В.) перебувала адміністративна справа № 420/10340/25 за позовом ОСОБА_1 до Управління державного архітектурно-будівельного контролю Одеської міської ради про визнання протиправним та скасування припису Управління державного архітектурно-будівельного контролю Одеської міської ради від 06.11.2024 року про зупинення підготовчих та будівельних робіт.

Отже, розгляд адміністративної справи № 420/9597/25 перекликається із адміністративною справою № 420/9597/25, що може вплинути на об`єктивне вирішення спору.

Крім того, суд виклав свою думку щодо законності припису та підстав для зупинення виконання будівельних робіт під час розгляду справи № 420/9597/25.

Однією з процесуальних гарантій реалізації завдань адміністративного судочинства і ухвалення законних та обґрунтованих рішень в адміністративних справах є інститут відводу судді, що має на меті відсторонення від участі у справі суддів, щодо неупередженості яких є сумніви.

Відповідно до ч.ч.1-2 ст.6 КАС України суд при вирішенні справи керується принципом верховенства права, відповідно до якого, зокрема, людина, її права та свободи визнаються найвищими цінностями та визначають зміст і спрямованість діяльності держави. Суд застосовує принцип верховенства права з урахуванням судової практики Європейського суду з прав людини.

Згідно положень ст.9 Конституції України та ст.17, ч.5 ст.19 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» суди та органи державної влади повинні дотримуватись положень Європейської конвенції з прав людини та її основоположних свобод 1950 року, застосовувати в своїй діяльності рішення Європейського суду з прав людини з питань застосування окремих положень цієї Конвенції.

Важливу роль у розробці критеріїв неупередженості (тобто безсторонності), як складової права на справедливий судовий розгляд, відіграє практика Європейського суду з прав людини, в контексті якої повинна формуватися національна судова практика.

Стаття 6 Європейської конвенції про захист прав людини і основоположних свобод від 04.11.1950 року (ратифікована 11.09.1997 року) відноситься до сфери цивільного судочинства. При цьому, ключовими її положеннями є право кожного при визначенні його цивільних прав та обов`язків на справедливий публічний розгляд справи протягом розумного строку незалежним та безстороннім судом, створеним на підставі закону. Виходячи з наявної практики Європейського суду з прав людини, можна констатувати, що він в цілому визначив концептуальні підходи до тлумачення ст.6 Європейської конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, представивши не лише змістовні характеристики неупередженості, але й її суб`єктивні та об`єктивні компоненти.

Законодавець надає учасникам судового процесу можливість коректного розв`язання ситуації, що створилася, шляхом заяви самовідводу, що і є етичним моментом законодавства, яке регулює ці питання.

Відповідно до висновку Розділу Е. Європейської Комісії «За демократію через право» (Венеційська Комісія) «Мірило правовладдя» розподіл справи повинен здійснюватися на підставі об`єктивних і прозорих критеріїв.

Згідно з Бангалорськими принципами поведінки суддів від 19.05.2006 року, схвалених Резолюцією Економічної та Соціальної Ради ООН 27.07.2006 року № 2006/23, суддя повинен здійснювати свою судову функцію незалежно, виходячи виключно з оцінки фактів, відповідно до свідомого розуміння права, незалежно від стороннього впливу, спонукання, тиску, загроз чи втручання, прямого чи опосередкованого, що здійснюється з будь-якої сторони та з будь-якою метою. Суддя дотримується незалежної позиції як щодо суспільства в цілому, так і щодо конкретних сторін судової справи, у якій він повинен винести рішення. Суддя не тільки виключає будь-які взаємовідносини, що не відповідають посаді, чи втручання з боку органів законодавчої та виконавчої влади, а й робить це так, щоб це було зрозуміло навіть сторонньому спостерігачу. Поведінка судді в процесі засідання та за стінами суду має сприяти підтримці та зростанню довіри суспільства, представників юридичної професії та сторін у справі до об`єктивності суддів та судових органів (пункти 1.1-1.6).

Відповідно до п.п.2.1, 2.5 Бангалорських принципів поведінки суддів від 19.05.2006 року, схвалених Резолюцією Економічної та Соціальної Ради ООН 27.07.2006 року № 2006/23, суддя заявляє самовідвід від участі в розгляді справи в тому випадку, якщо для нього не є можливим винесення об`єктивного рішення у справі, або в тому випадку, коли у стороннього спостерігача могли б виникнути сумніви в неупередженості судді.

З урахуванням зазначеного, оскільки у сторін на підставі вказаних обставин можуть виникнути побоювання щодо неупередженості та об`єктивності судді, що в подальшому може викликати сумнів у правосудності ухваленого рішення, тому суддя Одеського окружного адміністративного суду Бутенко А.В. підлягає самовідводу.

Згідно з ч.ч.1-2 ст.40 КАС України питання про самовідвід судді може бути вирішено як до, так і після відкриття провадження у справі. Питання про самовідвід вирішується в нарадчій кімнаті ухвалою суду, що розглядає справу.

Відповідно до ч.1 ст.41 КАС України у разі задоволення відводу (самовідводу) судді, який розглядає справу одноособово, адміністративна справа розглядається в тому самому адміністративному суді іншим суддею, який визначається в порядку, встановленому частиною першою статті 31 цього Кодексу.

Керуючись ст.ст.6, 36, 39, 40, 41, 243, 248 КАС України, суд, -

УХВАЛИВ:

1. Задовольнити заяву про самовідвід судді Бутенка А.В. у справі № 420/9597/25 за адміністративним позовом Управління Державного архітектурно-будівельного контролю Одеської міської ради до ОСОБА_1 , за участі третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні позивача ОСОБА_2 про припинення права на виконання будівельних робіт та зобов`язання вчинити певні дії.

2. Адміністративну справу № 420/9597/25 передати до Відділу надання судово-адміністративних послуг та аналітичної роботи Одеського окружного адміністративного суду для визначення іншого судді в порядку, встановленому ч.1 ст.31 КАС України.

Ухвала набирає законної сили з моменту підписання та оскарженню не підлягає.

Суддя А.В. Бутенко