Справа № 320/30519/23
Суддя: Горобцова Я.В.
Дата ухвалення: 2025-12-15 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

КИЇВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А

про відмову у заміні неналежного відповідача та ухвали суду в порядку ст. 249 КАС України

15 грудня 2025 року Київ № 320/30519/23

Київський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Горобцової Я.В., розглянувши у письмовому провадженні клопотання відповідача по адміністративній справі за позовом ОСОБА_1 до Головного управління Служби безпеки України у м. Києві та Київській області про визнання протиправними дій та зобов`язання вчинити певні дії,

в с т а н о в и в:

До Київського окружного адміністративного суду надійшов адміністративний позов ОСОБА_1 до Головного управління Служби безпеки України у м. Києві та Київській області про визнання протиправними дій та зобов`язання вчинити певні дії.

Ухвалою Київського окружного адміністративного суду від 10.11.2023 залишено без руху.

Ухвалою Київського окружного адміністративного суду від 29.10.2024 відкрито провадження у справі, суд ухвалив здійснювати розгляд справи за правилами спрощеного позовного провадження, без повідомлення (виклику) учасників справи.

Представником Головного управління Служби безпеки України у місті Києві та Київській області подано клопотання про заміну неналежного відповідача на належного, а саме на Кабінет Міністрів України (м. Київ, вул. Грушевського, 12/2; код ЄДРПОУ - невідомий), Пенсійний фонд України (код ЄДРПОУ: 00035323; м. Київ, вул. Бастіонна, 9), Головне управління Пенсійного фонду України в місті Києві (код ЄДРПОУ: 42098368; м. Київ, вул. Бульварно-Кудрявська, 16), оскільки ініціювання розгляду питання щодо перерахунку пенсії позивача з дотриманням Порядку №45 є саме Кабінет Міністрів України, Пенсійний фонд України, Головне управління Пенсійного фонду України в місті Києві.

Крім того Головним управлінням Служби безпеки України у місті Києві та Київській області подано відзив на позовну заяву, де останній просить суд: врахувати у ході розгляду справи докази, доводи, аргументи, заперечення, викладені вище за текстом даного відзиву, та відмовити у задоволенні позовних вимог позивача повністю, зокрема й у частині, що стосується стягнення судових витрат:

- відступивши від висновку, викладеного у п/п.2 (абз.3) п.62 постанови Верховного Суду від 02.08.2022 у справі № 440/6017/21, у тій його частині, що стосується твердження про виникнення в осіб з числа військовослужбовців у зв`язку із зростанням станом на 1 січня календарного року прожиткового мінімуму для працездатних осіб права на отримання довідки за формою, що передбачена додатком 2 до Порядку № 45, для перерахунку пенсії, і складених на його підставі у формах, обумовлених ч.ч.5,6 ст.13 Закону України «Про судоустрій і статус суддів», інших висновків судів, оскільки даний висновок суду У справі № 440/6017/21 сформований з порушенням вимог ч.4 ст.7, ч.2 ст.242 КАС України та суперечить рішенню Конституційного Суду України від 25.01.2012 № З-рп/2012, зокрема й змісту п.3 його резолютивної частини;

- залишивши без задоволення вимоги позивача щодо підбурювання ГУ СБУ до виготовлення обумовлених Позивачем довідок із внесенням до них завідомо неправдивих відомостей про розмір грошового забезпечення, яке у дійсності у зв`язку із зростанням 01.01.2022, 01.01.2023 прожиткового мінімуму для працездатних осіб не підвищувалося й із збільшеного у зв`язку із зростанням прожиткового мінімуму лише в уяві Позивача (обчисленого Позивачем, як вбачається із предмету його позову, у спосіб, передбачений Постановою № 704, однак із застосуванням прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом станом на 01.01.2022, 01.01.2023, замість суттєво меншої числової величини, фактично використаної за визначенням Кабінету Міністрів України для нарахування і виплати військовослужбовцям у складі грошового забезпечення сум їх посадових окладів, окладів за військовими званнями і залежних від розмірів цих окладів інших щомісячних видів грошового забезпечення) розміру якого єдиний внесок на загальнообов`язкове державне соціальне страхування не сплачувався, з метою уникнення підстав для регулювання спірних правовідносин матеріальними і процесуальними нормами кримінального права;

- зобов`язавши позивача на підставі ч. 1 ст. 68 Конституції України виконати покладені на нього як пенсіонера положеннями ч. 1 ст. 60 Закону № 2262-ХІІ, ч. 1 ст. 102 Закону України «Про пенсійне забезпечення» обов`язок щодо повідомлення Головному управлінню ПФУ в місті Києві як органу пенсійного забезпечення про викладені в офіційному (складеному і наданому позивачу на підставі ст.40 Конституції України) листі ГУ СБУ № 51/17/Є-858/24 від 19.04.2023, №51/17/Є-2575/24 від 17.10.2023, у Законах України Про Державний бюджет України на 2022, 2023 роки та/або у даному відзиві ГУ СБУ обставини, якщо вони спричиняють зміну (збільшення та/або зменшення) розміру його (позивача) пенсії.

Залучити Кабінет Міністрів України (м. Київ, вул. Грушевського, 12/2; код ЄДРПОУ - невідомий), Пенсійний фонд України (код ЄДРПОУ: 00035323; м. Київ, вул. Бастіонна, 9), Головне управління Пенсійного фонду України в місті Києві (код ЄДРПОУ: 42098368; м. Київ, вул. Бульварно-Кудрявська, 16) до участі у справі № 320/30519/23 як відповідачів, виключно на підставі послідовних управлінських законних рішень яких згідно із Порядком № 45 ГУ СБУ уповноважене видавати довідки, про що позивається позивач.

Розглянути питання щодо:

- постановлення згідно із ст. 249 КАС України та внесення на виконання до Кабінету Міністрів України (м. Київ, вул. Грушевського, 12/2; код ЄДРПОУ - невідомий) окремої ухвали щодо усунення причин і умов, які заважають як підвищенню на підставі ч. 5 ст. 13 Закону України «Про судоустрій і статус суддів» і викладеного у підпункті 1 пункту 62 мотивувальної частини постанови Верховного Суду від 02.08.2022 у справі № 440/6017/21 висновку про застосування норм права у подібних правовідносинах розміру грошового забезпечення військовослужбовців СБУ, зокрема й шляхом здійснення його (грошового забезпечення) перерахунку з 01.01.2020 і надалі, у зв`язку із зростанням станом на 1 січня 2020, 2021, 2022, 2023 років прожиткового мінімуму для працездатних осіб, так й подальшому виконанню вимог Порядку № 45, у тому числі з метою дотримання обумовленого п. 3 резолютивної частини рішення Конституційного Суду України від 25.01.2012 № З-рп/2012, ч. 2 ст. 242 КАС України принципу законності у ході досягнення повноти забезпечення відповідно до ч. 2 ст. 3 Конституції України прав позивача, за судовим захистом яких він звернувся у справі.

Так, ознайомившись з предметом та підставами позову у справі, що розглядається, вбачається, що спірним у даній є питання видачі позивачу довідки про розмір грошового забезпечення для перерахунку пенсії.

Питання подання та оформлення документів для призначення (перерахунку) пенсій відповідно до Закону №2262-ХІІ регулює Порядок подання та оформлення документів для призначення (перерахунку) пенсій відповідно до Закону України Про пенсійне забезпечення осіб, звільнених з військової служби, та деяких інших осіб від 30.01.2007 №3-1 (далі Порядок №3-1).

Відповідно до п.23 Порядку №3-1 перерахунок раніше призначених пенсій проводиться органами, що призначають пенсії, в порядку, установленому статтею 63 Закону № 2262-ХІІ. Пенсіонери подають органам, що призначають пенсії, додаткові документи, які дають право на підвищення пенсії.

Згідно з п. 24 Порядку №3-1 про виникнення підстав для проведення перерахунку пенсій згідно зі статтею 63 Закону №2262-ХІІ уповноважені структурні підрозділи зобов`язані у п`ятиденний строк після прийняття відповідного нормативно-правового акта, на підставі якого змінюється хоча б один з видів грошового забезпечення для відповідних категорій осіб, або у зв`язку з уведенням для зазначених категорій військовослужбовців нових щомісячних додаткових видів грошового забезпечення (надбавок, доплат, підвищень) та премій у розмірах, встановлених законодавством, повідомити про це орган, що призначає пенсії. Органи, що призначають пенсії, протягом п`яти робочих днів після надходження такого повідомлення подають до відповідних уповноважених структурних підрозділів списки осіб, яким необхідно провести перерахунок пенсії (додаток 5). Після одержання списків осіб уповноважені структурні підрозділи зазначають у них зміни розмірів грошового забезпечення для перерахунку раніше призначених пенсій і в п`ятиденний строк після надходження передають їх до відповідних органів, що призначають пенсії.

Таким чином, підставою для вчинення дій, спрямованих на перерахунок раніше призначених пенсій, може бути як відповідна заява пенсіонера та додані до неї документи, так і рішення, прийняте Кабінетом Міністрів України, про що державні органи, визначені Порядком №45, повідомляють орган ПФУ.

Аналогічний правовий висновок міститься, зокрема, у постанові Верховного Суду України від 22.04.2014 у справі № 21-484а13 та у постанові Верховного Суду від 10.10.2019 у справі № 553/3619/16-а.

Отже, Кабінет Міністрів України, Пенсійний фонду України та Головне управління ПФУ в місті Києві, не є органами, які видають довідки про перерахунок раніше призначених пенсій, натомість відповідні повноваження покладені на відповідача. Як наслідок, виходячи із заявлених позовних вимог, суд повинен встановити наявність або відсутність обов`язку Головного управління Служби безпеки України у м. Києві та Київській області щодо видачі позивачу довідки з показниками грошового забезпечення про які просить позивач.

Відповідно до ч. 3 ст. 48 Кодексу адміністративного судочинства України визначено, якщо позов подано не до тієї особи, яка повинна відповідати за позовом, суд до ухвалення рішення у справі за згодою позивача замінює первісного відповідача належним відповідачем, не закриваючи провадження у справі, якщо це не потягне за собою зміни підсудності адміністративної справи. Суд має право за клопотанням позивача до ухвалення рішення у справі залучити до участі у ній співвідповідача.

Частиною 4 ст. 48 КАС України передбачено, якщо позивач не згоден на заміну відповідача іншою особою, суд може залучити цю особу як другого відповідача. У разі відмови у задоволенні позову до такого відповідача понесені позивачем витрати відносяться на рахунок держави.

З наведених процесуальних норм вбачається, що заміна неналежного відповідача чи залучення співвідповідача здійснюється судом у разі встановлення, що позов заявлено до неналежного відповідача, однак у спорі що розглядається, відповідачем не наведено, а судом не встановлено зазначених обставин, тому суд не вбачає підстав для задоволення заявленого відповідачем клопотання.

Щодо пропуску позивачем строку на звернення до адміністративного суду, суд зазначає наступне.

Верховним Судом у складі Судової палати з розгляду справ щодо захисту соціальних Касаційного адміністративного суду у постанові від 12.12.2023 у справі №380/1907/23 сформовано такий правовий висновок щодо застосування строку звернення до суду, передбаченого статтею 122 КАС України, у спорах зазначеної категорії:

«Видача довідки про розмір грошового забезпечення для перерахунку пенсії державними органами, зазначеними в пункті 2 Порядку № 45, є одним з етапів реалізації права особи на перерахунок пенсії в порядку, установленому статтею 63 Закону № 2262-ХІІ.

Згідно із частиною третьою статті 51 цього Закону перерахунок пенсій у зв`язку із зміною розміру хоча б одного з видів грошового забезпечення відповідних категорій військовослужбовців, осіб, які мають право на такий перерахунок згідно із цим Законом, або у зв`язку із введенням для зазначених категорій осіб нових щомісячних додаткових видів грошового забезпечення (надбавок, доплат, підвищень) та премій у розмірах, установлених законодавством, не проведений з вини органів Пенсійного фонду України та/або державних органів, які видають довідки для перерахунку пенсії, провадиться з дати виникнення права на нього без обмеження строком.

Тому до правовідносин щодо оскарження неправомірних дій чи бездіяльності уповноважених на те суб`єктів владних повноважень щодо видачі довідки про розмір грошового забезпечення для перерахунку пенсії військовослужбовцям, особам, які мають право на пенсію за Законом № 2262-ХІІ, та членам їх сімей, не підлягає застосовуванню встановлений частиною другою статті 122 КАС України шестимісячний строк звернення до адміністративного суду.

Застосування вказаного строку звернення до адміністративного суду унеможливить реалізацію права, передбаченого статтею 63 Закону № 2262-ХІІ, на перерахунок пенсії у зв`язку зі зміною видів грошового забезпечення з урахуванням норм частини третьої статті 51 цього Закону щодо перерахунку пенсій із дати виникнення права на нього без обмеження строком у разі непроведення перерахунку з вини державних органів, які видають довідки для перерахунку пенсії».

Окремо колегія суддів зазначила про наявність підстав для відступлення від правової позиції, викладеної Верховним Судом у постанові від 12.04.2023 у справі №380/14933/22.

Застосовуючи зазначений правовий висновок до обставин цієї справи, суд констатує, що строк звернення до суду позивачем не пропущено.

Щодо клопотання відповідача в частині постановлення окремої ухвали згідно із ст. 249 Кодексу адміністративного судочинства України, суд зазначає наступне.

Відповідно до частин першої четвертої статті 249 Кодексу адміністративного судочинства України суд, виявивши під час розгляду справи порушення закону, може постановити окрему ухвалу і направити її відповідним суб`єктам владних повноважень для вжиття заходів щодо усунення причин та умов, що сприяли порушенню закону.

У разі необхідності суд може постановити окрему ухвалу про наявність підстав для розгляду питання щодо притягнення до відповідальності осіб, рішення, дії чи бездіяльність яких визнаються протиправними.

Суд може постановити окрему ухвалу у випадку зловживання процесуальними правами, порушення процесуальних обов`язків, неналежного виконання професійних обов`язків (в тому числі якщо підписана адвокатом чи прокурором позовна заява містить суттєві недоліки) або іншого порушення законодавства адвокатом або прокурором. Окрема ухвала щодо прокурора або адвоката надсилається органу, до повноважень якого належить притягнення до дисциплінарної відповідальності прокурора або адвоката відповідно.

В окремій ухвалі суд має зазначити закон чи інший нормативно-правовий акт (у тому числі його статтю, пункт тощо), вимоги яких порушено, і в чому саме полягає порушення.

З системного аналізу вищевикладених норм вбачається, окрема ухвала виноситься судом у зв`язку з виявленням під час судового розгляду порушення законності з боку, зокрема, суб`єкта владних повноважень, які не охоплюються предметом спору та не можуть бути усунені шляхом розв`язання спору по суті.

Суд враховує, що на даний час матеріали справи не містять доказів на підтвердження існування підстав для необхідності постановлення у справі, що розглядається окремої ухвали.

Також, суд наголошує, що постановлення окремої ухвали є правом суду, а не його обов`язком.

Щодо решти покликань відповідача, викладених у відзиві на позов та клопотанні, що розглядається, суд зазначає наступне.

Відповідно до ч. 3 ст. 9 Кодекс адміністративного судочинства України кожна особа, яка звернулася за судовим захистом, розпоряджається своїми вимогами на свій розсуд. Відтак, саме позивач вирішує які вимоги заявити та як їх обґрунтувати, самостійно керує своєю процесуальною поведінкою в цьому аспекті. Питання відповідності цих вимог законодавству та їх обґрунтованості надалі вирішується судом

Суд зв`язаний предметом і обсягом заявлених вимог. Принцип диспозитивності покладає на суд обов`язок вирішувати лише ті питання, за вирішенням яких позивач звернувся до адміністративного суду (ч. 2 ст. 9 КАС України).

Суд зазначає, що вирішення спору по суті закінчується ухваленням судового рішення, в якому викладаються всі обставини справи та мотиви суду щодо підстав його ухвалення, однак нормами КАС України не передбачено покладення в судовому рішенні на позивача певних обов`язків.

Окремо, суд зазначає, відповідно до частини другої статті 174 Кодексу адміністративного судочинства України одночасно з копією ухвали про відкриття провадження у справі учасникам справи надсилається копія позовної заяви з копіями доданих до неї документів (крім випадків, якщо позивачем є суб`єкт владних повноважень, а також якщо позов подано в електронній формі через електронний кабінет).

Зокрема, відповідно п. 12 частини 9 статті 171 Кодексу адміністративного судочинства України про прийняття позовної заяви до розгляду та відкриття провадження у справі суд постановляє ухвалу, в якій зазначаються, у разі розгляду справи за місцезнаходженням суб`єкта владних повноважень - повідомлення про наявні в суді матеріали, які підлягають врученню суб`єкту владних повноважень як стороні, та про можливість їх отримання лише безпосередньо у суді.

Так, в пункті 7 резолютивної частини ухвали Київського окружного адміністративного суду про відкриття провадження повідомлено відповідача про наявні в суді копії позовної заяви з додатками, які підлягають врученню безпосередньо у суді.

Керуючись ст. 9, 48, 122, 123, 171-174, 240, 241-243, 249, 294, 295 Кодексу адміністративного судочинства України, суд,

у х в а л и в:

1. У задоволенні клопотання представника Головного управління Служби безпеки України у м. Києві та Київській області про заміну неналежного відповідача - відмовити.

2. У задоволенні заяви представника Головного управління Служби безпеки України у м. Києві та Київській області про постановлення окремої ухвали у справі №320/30519/23 - відмовити.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та не підлягає оскарженню. Заперечення на ухвалу можуть бути включені до апеляційної скарги на рішення суду.

Суддя Я.В. Горобцова