Справа № 990/228/25
Суддя: Єресько Л.О.
Дата ухвалення: 2025-12-10 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

РІШЕННЯ

Іменем України

10 грудня 2025 року

м. Київ

справа № 990/228/25

адміністративне провадження № П/990/228/25

Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду:

судді-доповідача - Єресько Л.О.,

суддів: Мельник-Томенко Ж.М., Желєзного І.В., Радишевської О.Р., Жука А.В.,

за участю:

секретаря судового засідання - Дремової П.О.,

позивача - ОСОБА_1 ,

представника Вищої кваліфікаційної комісії суддів України - Петренко Ю.В.,

розглянув у відкритому судовому засіданні у порядку спрощеного позовного провадження адміністративну справу № 990/228/25, за позовом ОСОБА_1 до Вищої кваліфікаційної комісії суддів України про визнання протиправними дій та скасування рішень, зобов`язання вчинити певні дії,

УСТАНОВИВ:

І. ЗМІСТ ПОЗОВНИХ ВИМОГ ТА ПРЕДМЕТ СПОРУ

1. У травні 2025 ОСОБА_1 (далі - позивачка, ОСОБА_1 ) звернулася до Верховного Суду (далі - Суд) як суду першої інстанції з адміністративним позовом до Вищої кваліфікаційної комісії суддів України (далі - відповідач, ВККС України, Комісія), у якому, з урахуванням уточненої позовної заяви, просила:

1.1. визнати протиправними дії ВККС України під час проведення перевірки та оцінюванні практичних завдань за індивідуальними номерами 0021853 та 0069701, виконаних 07.02.2025 ОСОБА_1 як кандидатом на зайняття вакантних посад суддів в апеляційних загальних судах у межах конкурсу, оголошеного рішенням ВККС України від 14.09.2023 № 94/зп-22 (зі змінами);

1.2. визнати протиправним та скасувати рішення ВККС України від 17.04.2025 № 87/3п-25 «Про затвердження кодованих результатів практичного завдання, виконаного 03-07, 10 та 11.02.2025 (цивільна спеціалізація), 12-14 та 17-21.02.2025 (кримінальна спеціалізація) кандидатами на зайняття вакантних посад суддів в апеляційних загальних судах у межах конкурсу, оголошеного рішенням ВККС України від 14.09.2023 № 94/3п-22 (зі змінами)», в частині затвердження кодованих результатів практичних завдань, виконаних 07.02.2025 ОСОБА_1 , за індивідуальними кодами 0021853 та 0069701 (порядкові номери у додатку 375 та 1257 відповідно);

1.3. визнати протиправним та скасувати рішення ВККС України від 17.04.2025 № 89/зп-25 «Про визначення загальних результатів першого етапу кваліфікаційного оцінювання «Складання кваліфікаційного іспиту» та допуск до другого етапу «Дослідження досьє та проведення співбесіди» кандидатів на зайняття вакантних посад суддів в апеляційних судах у межах конкурсу, оголошеного рішенням ВККС України від 14.09.2023 № 94/зп-22 (зі змінами)» в частині:

- затвердження декодованих результатів практичних завдань, виконаних 07.02.2025 кандидатом на зайняття вакантних посад суддів в апеляційних загальних судах у межах конкурсу, оголошеного рішенням ВККС України від 14.09.2023 № 94/3п-22 (зі змінами,) ОСОБА_1 ;

- затвердження загальних результати першого етапу «Складання кваліфікаційного іспиту» кваліфікаційного оцінювання кандидатів на посади суддів в апеляційних загальних судах у межах конкурсу, оголошеного рішенням ВККС України від 14.09.2023 № 94/зп-22 (зі змінами), щодо кандидата ОСОБА_1 (додаток 2);

- відмови ОСОБА_1 у допуску до другого етапу кваліфікаційного оцінювання «Дослідження досьє та проведення співбесіди» та визнання такою, що не підтвердила здатності здійснювати правосуддя в апеляційних загальних судах, припинення її участь у кваліфікаційному оцінюванні та оголошеному рішенням Комісії від 14.09.2023 № 94/зп-22 (зі змінами)» конкурсі на зайняття вакантних посад суддів в апеляційних судах на посади суддів (додаток 4 № 514);

1.4. зобов`язати відповідача відновити протиправно порушене ВККС України законне право ОСОБА_1 на участь у конкурсі як кандидата на зайняття вакантних посад суддів в апеляційних судах у межах конкурсу, оголошеного рішенням ВККС України від 14.09.2023 № 94/зп-22 (зі змінами).

2. На обґрунтування позовних вимог позивачка вказала, що вона була допущена до участі в оголошеному рішенням ВККС України від 14.09.2023 № 94/зп-23 конкурсі на зайняття вакантних посад суддів апеляційних судів, під час підготовки та проходження етапів якого у неї виникла недовіра до складу Комісії, яку позивачка мотивує тим, що 15.07.2024 рішенням ВККС України № 221/зп-24 затверджено перелік питань анонімних тестувань для проведення кваліфікаційного іспиту у межах кваліфікаційного оцінювання кандидатів на посади суддів апеляційного суду, однак пізніше ВККС України тричі корегувала цей перелік та остаточно рішенням № 258/зп-24 від 21.08.2024 виключила 153 некоректних тестових завдань - 40 із загальних знань права: 5 - з адміністративної спеціалізації; 1 - із господарської спеціалізації; 31 - із кримінальної спеціалізації та 76 - із цивільної спеціалізації.

2.1. За змістом позовної заяви, ОСОБА_1 покликалася на те, що ВККС України залучила розробника - Товариство з обмеженою відповідальністю «Сайметрікс-Україна» (далі - ТОВ «Сайметрікс-Україна») як уповноваженого представника для проведення тестування когнітивних здібностей під час кваліфікаційного іспиту для цілей кваліфікаційного оцінювання кандидатів на посаду судді в межах конкурсу на зайняття вакантних посад суддів в апеляційних судах. Проте у вільному доступі не було будь-якої доступної та достовірної інформації щодо діяльності ТОВ «Сайметрікс-Україна» та її розробок, а також інформації щодо укладення між цим товариством та ВККС України (або НШСУ) письмових договорів на використання інструменту вимірювання психологічних та інших характеристик особистості «PSYMETRICS» під час проведення цього конкурсу. За таких обставин скаржниця вважає, що ТОВ «Сайметрікс-Україна» без будь-яких законних підстав надаються ВККС України послуги під час тестування когнітивних здібностей кандидатів цього конкурсу за допомогою автоматизованого інструменту вимірювання психологічних та інших характеристик особистості «PSYMETRICS». Крім того позивачка зауважила, що тестування когнітивних здібностей, проведене 04 та 05.11.2024 уповноваженими представниками ТОВ «Сайметрікс-Україна» та працівниками секретаріату ВККС України, рішеннями відповідача було визнано такими, що не відбулися, а його результати - нечинними, що, на думку позивачки, підтверджує висновки про їх некомпетентність та безвідповідальність.

2.2. За доводами позивачки, в межах означеного конкурсу нею 07.02.2025 виконано два практичних завдання з цивільної спеціалізації (одне у формі постанови, а інше у формі ухвали про відмову у відкритті апеляційного провадження), які мали б бути перевірені Комісією відповідно до затверджених рішенням ВККС України від 17.07.2024 № 228/зп-24 Методичних вказівок з оцінювання практичного завдання, виконаного кандидатами на посаду суддів апеляційних судів під час кваліфікаційного іспиту (далі - Методичні вказівки № 228/зп-24). Однак, як випливає із цих Методичних вказівок, визначені показники оцінювання за своїм змістом стосувалися оцінки практичних завдань, виконаних лише у формі постанов, а тому, на її переконання, елементи практичного завдання відповідно до вищевказаних Методичних вказівок могли бути оцінені ВККК України на відповідний бал (прохідний бал) лише у разі виконання практичного завдання у формі постанови про розгляд апеляційної скарги по суті оскаржуваного судового рішення, а не у формі ухвали.

2.3. Підкреслюючи, що у змісті практичних завдань були відсутні елементи (показники), які підлягали обов`язковому оцінюванню, відповідно до змісту означених Методичних вказівок (посилання на рішення Конституційного Суду України чи правові висновки Верховного Суду, які необхідно було врахувати та застосувати, при тому, що кандидатам під час виконання практичних завдань не дозволявся будь-який доступ до рішень Конституційного Суду України та Верховного Суду), позивачка зауважила, що за таких обставин незрозуміло, у який спосіб та відповідно до яких визначених і оприлюднених критеріїв (методики, мотивів тощо) членами екзаменаційної комісії ВККС України здійснювалося оцінювання такого практичного завдання, якщо елементи Методичних вказівок № № 1.1, 1.3, 1.4, 2.1, 2.3, 2.4 у його змісті відсутні.

2.4. Дізнавшись від інших кандидатів цього конкурсу про те, що більшість із них також виконувала з двох практичних завдань одне у формі постанови та інше - у формі ухвали, а у їх змісті також були відсутні посилання на рішення Конституційного Суду України та Верховного Суду та при цьому виконані окремими кандидатами практичні завдання у формі ухвал були оцінені на прохідні бали, позивачка дійшла висновку про протиправність дій членів ВККС України під час перевірки та оцінювання практичних завдань, які виконувалися кандидатами одночасно з нею, так і щодо практичних завдань, виконаних іншими кандидатами цього конкурсу.

2.5. Ознайомившись із копіями зошитів для виконання практичного завдання з індивідуальними кодами 0021853 (тип 2 - перше рішення) та 0069701 (тип 2 - друге рішення), а також копіями екзаменаційних відомостей з оцінювання практичних завдань, позивачка зауважила, що у них є лише загальні суми балів кожного з трьох членів Комісії (їхні дані відсутні) та остаточні оцінки. Крім того, у змісті першого рішення було виявлено зміни, які відмінні від тексту виконано особисто нею практичного завдання - наявна значна кількість орфографічних помилок, особливо у резолютивній частині. Позивачка переконує, що таких помилок вона не могла допустити та наполягає, що помилки умисно внесено з неправомірною метою. Крім того зазначає, що частково відсутні частини тексту виконаного нею практичного завдання.

2.6. Щодо практичного завдання, виконаного позивачкою 07.02.2025 у формі постанови, остання зауважила, що в екзаменаційній відомості відсутні оцінки виконаного практичного завдання у розрізі кожного елемента, передбаченого Методичними вказівками, та, відповідно, відсутнє мотивоване рішення ВККС України із зазначенням, які саме елементи практичного завдання були виконанні нею незадовільно (неправильно), а тому, на її переконання, проведення такого оцінювання та затвердження його результатів є протиправними.

2.7. Також позивачка звертала увагу Суду на те, що нараховані бали за виконання першого практичного завдання (49; 57; 59) дають підстави для висновку, що двома членами екзаменаційної комісії було виставлено бали, які є вищими прохідного балу (56,5), тоді як одним членом екзаменаційної комісії було виставлено низький бал, унаслідок чого остаточна оцінка (непрохідний бал) фактично була визначена лише одним членом комісії, а рівень знань та досвіду у цивільному законодавстві членів ВККС ОСОБА_2 , ОСОБА_3 та ОСОБА_4 , які проводили перевірку та оцінювання практичних завдань, особисто їй невідомий.

2.8. З точки зору позивачки, встановлений ВВКС України порядок визначення остаточної оцінки шляхом визначення середнього арифметичного бала, визначений пунктом 5.5.8 Положення про порядок складання кваліфікаційного іспиту та методику оцінювання кандидатів, затвердженого рішенням Комісії від 19.06.2024 № 185/зп-24 (далі - Положення № 185/зп-24), у взаємозв`язку з Методичними вказівками очевидно є незбалансованим та несправедливим.

2.9. На переконання позивачки, члени ВККС України під час перевірки практичних завдань та затвердження оскаржуваними рішеннями результатів оцінювання практичних завдань не просто помилилися та не мотивували рішення від імені ВККС України, а свідомо протиправно виставили та затвердили бали, спотворюючи фактичні обставини та зловживаючи своїми повноваженнями.

2.10. Підсумовуючи наведене, ОСОБА_1 резюмувала, що під час проведення конкурсу чинний склад членів ВККС України не забезпечив дотримання принципів іспиту, визначених пунктом 1.6 Положення № 185/зп-24 щодо об`єктивності, неупередженості, запобігання конфлікту інтересів, прозорості, рівності умов для його учасників та дотримання встановлених законодавством правил поведінки щодо конфлікту інтересів, зокрема, не було забезпечено рівних умов для учасників: для кандидатів кримінальної спеціалізації, підсумкові бали яких у подальшому були об`єднанні в один рейтинг з кандидатами з цивільної спеціалізації, перевірка практичних завдань здійснювалася іншими членами ВККС України та за іншими Методичними вказівками. При цьому, середні бали кандидатів кримінальної спеціалізації є суттєво вищими за середні бали кандидатів з цивільної спеціалізації, а кількість кандидатів, які набрали менше 75 відсотків максимально можливого бала за виконання практичного завдання зі спеціалізації апеляційного загального суду, становить: 155 кандидатів з цивільної спеціалізації проти 56 - з кримінальної спеціалізації

2.11. Позивачка вважає, що ВККС України під час проведення конкурсу здійснювала свої повноваження не для реального забезпечення завдань та функцій, які покладені на неї вищезазначеними положеннями статті 93 Закону України від 02.06.2016 №1402-VІІІ «Про судоустрій і статус суддів» (далі - Закон №1402-VІІІ), а з неправомірною метою та не у спосіб, що визначені Конституцією та законодавством України. Оскаржувані рішення вважає протиправними у зв`язку з відсутністю зрозумілих та законних мотивів їх прийняття відповідачем, що є порушенням частини п`ятої статті 101 вказаного Закону, та стверджує, що порушено її право на участь у конкурсі як кандидата на зайняття вакантних посад суддів в апеляційних судах у межах конкурсу, оголошеного рішенням ВККС України від 14.09.2023 № 94/зп-22, відповідно вони підлягають скасуванню у судовому порядку.

2.12. Обираючи спосіб захисту порушеного права, ОСОБА_1 керувалася тим, що відповідно до положення статті 5 КАС України, ефективним способом поновлення порушеного права є прийняття судом рішення про зобов`язання відповідача відновити протиправно порушене ВККС України право ОСОБА_1 на участь у конкурсі, як кандидата на зайняття вакантних посад суддів в апеляційних судах у межах конкурсу, оголошеного рішенням ВККС України від 14.09.2023 № 94/зп-22 (зі змінами).

ІІ. ПОЗИЦІЯ ІНШИХ УЧАСНИКІВ

3. Не погодившись із доводами позовної заяви, ВККС України подала письмовий відзив, у якому зазначила, що Комісія, в межах конкурсу на зайняття вакантних посад суддів в загальних апеляційних судах (цивільна та кримінальна спеціалізація) щодо визначених стадій встановлення результатів іспиту як першого етапу кваліфікаційного оцінювання, зокрема, затвердження кодованих та декодованих результатів практичного завдання, а також загальних результатів іспиту, дотримувалась пункту 6.1 розділу 6 Положення № 185/зп-24.

3.1. Відповідно до оскаржуваних рішень Комісії від 17.04.2025 № 87/зп-25 та № 89/зп-25 ОСОБА_1 за результатами оцінювання першого судового рішення (код кандидата 0021853) отримала 55 балів, а за результатами другого (код кандидата 0069701) - 51,5 бали, що у сумі становить 106,5 бали та є нижчим за прохідний бал (менше 75 відсотків від максимально можливого бала за виконання практичного завдання з відповідної спеціалізації суду). Указані обставини стали підставою для визначення позивачки такою, що не склала кваліфікаційний іспит та, відповідно, й підставою для відмови у допуску до другого етапу кваліфікаційного оцінювання та непідтвердження здатності здійснювати правосуддя у відповідному суді.

3.2. ВККС України зауважила, що оскаржувані рішення Комісії від 17.04.2025 № 87/зп-25 та № 89/зп-25 містять в собі всі необхідні елементи та мотивовані наявністю фактичних обставин (опис процедури, в якій брала участь позивачка, перелік основних рішень, які мають значення для проведення конкурсу, нормативно-правове регулювання та іншу інформацію), результат яких породжує юридичні підстави для прийняття таких рішень, а отже, доводи позивачки щодо протиправності оскаржуваних рішень Комісії та безпідставно припиненої її участі в конкурсі вважає необґрунтованими.

3.3. Щодо посилань позивачки на недотримання Комісією встановленої розділом 5 Положення № 185/зп-24 методики оцінювання практичних завдань учасників іспиту, зокрема не встановлення балів за кожен окремий елемент практичного завдання, що підлягає оцінюванню, відповідно до визначених Комісією Методичних вказівок, ВККС України наголосила на тому, що позивачка помилково ототожнює орієнтовну шкалу кількості балів за кожен окремий елемент практичного завдання, що підлягає оцінюванню, яка звернена до екзаменаторів з обов`язковістю її застосування у вигляді фіксованого поелементного нарахування балів та зазначення їх у рішенні про затвердження результатів іспиту. Така інтерпретація норм Положення № 185/зп-24, на переконання Комісії суперечить, зокрема підпункту 5.5.6 пункту 5.5 розділу 5 цього Положення, в якому чітко зазначено про необхідність виставлення кожним окремим членом екзаменаційної комісії одного єдиного індивідуального балу (оцінка) за оцінювання практичного завдання. Проте відповідач зауважив, що спеціальний програмний комплекс, який використовується Комісією для проведення іспиту, технічно не передбачає можливості внесення або фіксації окремих балів за кожен елемент практичного завдання.

3.4. ВККС України звертала увагу Суду на те, що відповідно до частини третьої статті 88 Закону № 1402-VІІІ рішення Комісії, ухвалене за результатами проведення кваліфікаційного оцінювання, може бути оскаржене та скасоване виключно з підстав визначених вказаною нормою. Тож незгода позивачки з отриманими балами за виконане нею в рамках конкурсу практичне завдання, на думку відповідача, не може свідчити про протиправність дій та рішень Комісії під час оцінювання її роботи, оскільки викладені ОСОБА_1 аргументи зводяться виключно до самооцінки перевірки власних робіт.

3.5. Відповідач наполягав на відсутності підстав для повторної перевірки виконаного позивачкою практичного завдання у Комісії, позаяк при підготовці до розгляду питання про затвердження кодованих результатів виконаних 03-07, 10 та 11.02.2025 (цивільна спеціалізація) кандидатами на зайняття вакантних посад суддів в апеляційних загальних судах практичних завдань членом Комісії - доповідачем не встановлено розбіжностей у 20 і більше відсотків між найвищим і найнижчим балами (про що зазначено в рішенні Комісії від 17.04.2025 № 87/зп-25).

3.6. Отже, на переконання Комісії, позовна заява ОСОБА_1 не підлягає задоволенню, оскільки відповідач, ухвалюючи рішення від 17.04.2025 № 87/зп-25 та № 89/зп-25, діяв на підставі, в межах повноважень та у спосіб, визначений законодавством України з дотриманням критеріїв, визначених у частині другій статті 2 КАС України.

ІІІ. РУХ СПРАВИ У СУДІ ПЕРШОЇ ІНСТАНЦІЇ

4. Протоколом автоматизованого розподілу справи між суддями від 19.05.2025 позовну заяву ОСОБА_1 передано на розгляд колегії суддів у складі: головуючого судді - Єресько Л. О., суддів: Мельник-Томенко Ж.М., Жука А.В., Радишевської О.Р., Мартинюк Н.М.

5. Ухвалою Верховного Суду від 27.05.2025 позовну заяву ОСОБА_1 залишено без руху, а ухвалою Суду від 19.06.2025 відкрито провадження в адміністративній справі та призначено її до розгляду в судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін за правилами спрощеного позовного провадження.

6. Ухвалою Суду від 04.07.2025 заяву ВККС України про відвід судді Жука А.В. від розгляду справи № 990/228/25 визнано необґрунтованою та передано цю заяву до Секретаріату Касаційного адміністративного суду для визначення судді, який не входить до складу суду, що розглядає цю справу, в порядку, передбаченому КАС України, для розгляду заяви. Ухвалою Верховного Суду від 08.07.2025 відмовлено у задоволенні заяви ВККС України про відвід судді Жука А.В.

7. Ухвалою судді Верховного Суду Єресько Л.О. від 21.08.2025 клопотання ОСОБА_1 про участь у судових засіданнях у справі № 990/228/25 в режимі відеоконференції у приміщенні Сокирянського районного суду Чернівецької області задоволено.

8. У зв`язку з перебуванням судді Мартинюк Н.М. у відпустці (у зв`язку з вагітністю та пологами), яка перебувала у складі колегії суддів, на підставі розпорядження заступника керівника Апарату Верховного Суду - керівника Секретаріату Касаційного адміністративного суду від 02.09.2025 № 1022/0/78-25 проведено повторний автоматизований розподіл судової справи між суддями та визначено колегію суддів для розгляду справи № 990/228/25 у складі: головуючого судді - Єресько Л.О., суддів: Мельник-Томенко Ж.М., Желєзного І.В., Радишевської О.Р., Жука А.Г.

9. У судовому засіданні 08.10.2025 Верховний Суд відмовив у задоволенні клопотання ОСОБА_1 про виклик та допит як свідків членів ВККС України ОСОБА_2 , ОСОБА_3 та ОСОБА_4 , виходячи з того, що клопотання не містило обґрунтування того, які саме фактичні дані щодо перевірки виконаних позивачкою практичних завдань у межах вказаного конкурсу, відомості про які не містяться в наявних матеріалах справи, можуть повідомити Суду означені свідки, з огляду на те, що ними перевірялися кодовані роботи. Питанням, які носять правовий характер, оцінку буде надано Судом при вирішенні спору по суті.

IV. ФАКТИЧНІ ОБСТАВИНИ СПРАВИ, УСТАНОВЛЕНІ СУДОМ

10. Рішенням ВККС України від 14.09.2023 № 94/зп-23 (зі змінами) оголошено конкурс на зайняття 550 вакантних посад суддів в апеляційних судах, з яких: в апеляційних судах із розгляду цивільних і кримінальних справ, а також справ про адміністративні правопорушення - 425; в апеляційних судах із розгляду господарських справ - 58; в апеляційних судах із розгляду адміністративних справ - 67 (далі - Конкурс).

11. Рішенням ВККС України від 04.03.2024 № 105/ас-24 ОСОБА_1 допущено до проходження кваліфікаційного оцінювання та участі в Конкурсі.

12. Рішенням ВККС України від 19.06.2024 № 184/зп-24 (зі змінами) призначено кваліфікаційне оцінювання в межах конкурсу на зайняття вакантних посад суддів в загальних судах (цивільна спеціалізація) 686 кандидатів та встановлено черговість етапів кваліфікаційного оцінювання: перший - складання кваліфікаційного іспиту; другий - дослідження досьє та проведення співбесіди.

13. 11.09.2024 Комісія ухвалила рішення № 270/зп-24 про призначення кваліфікаційного іспиту під час кваліфікаційного оцінювання в межах оголошеного рішенням Комісії від 14.09.2023 № 94/зп-23 (зі змінами) Конкурсу, яким визначила черговість етапів проведення кваліфікаційного іспиту, а саме: перший етап - тестування загальних знань у сфері права та знань зі спеціалізації відповідного суду; другий етап - тестування когнітивних здібностей; третій етап - виконання практичного завдання зі спеціалізації відповідного суду.

14. Рішенням ВККС України від 16.10.2024 № 319/зп-24 затверджено кодовані та декодовані результати тестування загальних знань у сфері права та знань зі спеціалізації загального апеляційного суду (цивільна спеціалізація). Згідно з додатком 1 до вказаного рішення за результатом тестування ОСОБА_1 набрала 142 бали (успішно складено).

15. Рішенням ВККС України від 13.01.2025 № 9/зп-25 затверджено кодовані та декодовані результати тестування когнітивних здібностей, складеного кандидатами на зайняття вакантних посад суддів в апеляційних загальних судах. Згідно з додатком 2 до вказаного рішення за результатом тестування когнітивних здібностей набрав 53,4 бали (успішно складено).

16. Цим рішенням також визначено особливості виконання практичного завдання кандидатами на зайняття вакантних посад суддів в апеляційних судах (цивільна спеціалізація). Серед іншого, встановлено, що виконання практичного завдання кандидатами на зайняття вакантних посад суддів в апеляційних судах (цивільна спеціалізація) у межах конкурсу здійснюватиметься з використанням комп`ютерної техніки. Визначено, що максимально можливий бал за виконання практичного завдання кандидатами на зайняття вакантних посад суддів в апеляційних судах (цивільна спеціалізація) у межах конкурсу, оголошеного рішенням Комісії від 14.09.2023 № 94/зп-23 (зі змінами), - 150 та встановлено, що прохідний бал за виконання практичного завдання - 75 відсотків максимально можливого бала або 112,5 бала.

17. Рішенням ВККС України від 17.07.2024 № 228/зп-24 затверджено методичні вказівки з оцінювання практичного завдання, виконаного кандидатами на посаду суддів апеляційних судів під час кваліфікаційного іспиту, зокрема методичні вказівки з оцінювання практичного завдання з цивільної спеціалізації, виконаного кандидатами на зайняття вакантних посад суддів в апеляційних загальних судах у межах конкурсу. Відповідно до вказаних методичних вказівок максимально можливий бал за кожне модельне судове рішення становить 75 балів.

18. Також рішенням Комісії від 21.08.2024 року № 260/зп-24 затверджено тип 2 практичного завдання для виконання кандидатами на зайняття 550 вакантних посад суддів в апеляційних судах під час кваліфікаційного іспиту в межах конкурсу. Тип 2 практичного завдання включає: два модельні судові рішення, що складаються зі вступної, описової (крім кримінального судочинства) та/або частково мотивувальної частини, на підставі даних яких учасник повинен продовжити їх викладення.

19. Рішенням ВККС України від 22.01.2025 № 21/зп-25 затверджено склад екзаменаційної комісії для перевірки та оцінювання практичних завдань, виконаних кандидатами на зайняття вакантних посад суддів в апеляційних загальних судах.

20. Згідно з графіком, визначеним рішенням Комісії від 13.01.2025 № 9/зп-25, 03- 07, 10 та 11.02.2025 проведено третій етап кваліфікаційного іспиту - виконання практичного завдання зі спеціалізації апеляційного загального суду (цивільна спеціалізація).

21. Рішенням ВККС України від 17.04.2025 № 87/зп-25 затверджено кодовані результати практичного завдання, виконаного з 03 по 11.02.2025 та з 12 по 21.02.2025 кандидатами на зайняття вакантних посад суддів в апеляційних загальних судах (кримінальна та цивільна спеціалізація), у межах конкурсу, оголошеного рішенням Комісії від 14.09.2023 № 94/зп-23.

22. Рішенням від 17.04.2025 № 89/зп-25 Комісія вирішила:

- затвердити декодовані результати практичного завдання, виконаного 03- 07, 10 та 11.02.2025 (цивільна спеціалізація), 12- 14 та 17- 21.02.2025 (кримінальна спеціалізація) кандидатами на посади суддів апеляційних загальних судів у межах конкурсу, оголошеного рішенням Комісії від 14.09.2023 № 94/зп-23 (зі змінами) (додаток 1);

- затвердити загальні результати першого етапу «Складання кваліфікаційного іспиту» кваліфікаційного оцінювання кандидатів на посади суддів апеляційних загальних судів у межах конкурсу, оголошеного рішенням Комісії від 14.09.2023 №94/зп-23 (зі змінами) (додаток 2);

- допустити 706 кандидатів на посади суддів апеляційних загальних судів, які успішно склали кваліфікаційний іспит, до другого етапу кваліфікаційного оцінювання «Дослідження досьє та проведення співбесіди» у межах конкурсу, оголошеного рішенням Комісії від 14.09.2023 № 94/зп-23 (зі змінами) (додаток 3);

- відмовити в допуску до другого етапу кваліфікаційного оцінювання «Дослідження досьє та проведення співбесіди», визнати такими, що не підтвердили здатності здійснювати правосуддя в апеляційних господарських судах, припинити участь у кваліфікаційному оцінюванні та оголошеному рішенням Комісії від 14.09.2023 № 94/зп-23 (зі змінами) конкурсі на зайняття вакантних посад суддів в апеляційних судах 780 кандидатів на посади суддів (додаток 4).

23. Указаним рішенням ВККС України затверджено декодовані результати практичного завдання, виконаного 03-07, 10 та 11.02.2025 (цивільна спеціалізація), 12-14 та 17-21.02.2025 (кримінальна спеціалізація) кандидатами на посади суддів апеляційних загальних судів у межах конкурсу, оголошеного рішенням Комісії від 14.09.2023 № 94/зп-23 (зі змінами), в тому числі ОСОБА_1 , яка за результатами оцінювання першого судового рішення (код кандидата 0021853) отримала 55 балів, а за результатами другого (код кандидата 0069701) - 51,5 бали, що у сумі становить 106,5 бали (додаток 1 до рішення).

24. Цим же рішенням ВККС України затверджено загальні результати першого етапу «Складання кваліфікаційного іспиту» кваліфікаційного оцінювання кандидатів на посади суддів апеляційних загальних судів, зокрема ОСОБА_1 , яка не склала відповідний етап кваліфікаційного оцінювання (додаток № 2 до рішення). Відмовлено в допуску до другого етапу кваліфікаційного оцінювання «Дослідження досьє та проведення співбесіди», визнано такими, що не підтвердили здатності здійснювати правосуддя в апеляційних загальних судах та припинено участь у кваліфікаційному оцінюванні та оголошеному рішенням Комісії від 14.09.2023 № 94/зп-23 (зі змінами) конкурсі на зайняття вакантних посад суддів в апеляційних судах 780 кандидатів на посади суддів, в тому числі ОСОБА_1 (додаток 4 до рішення).

V. ОЦІНКА ДОВОДІВ УЧАСНИКІВ СПРАВИ ТА ВИСНОВКИ ВЕРХОВНОГО СУДУ

25. Суд, вивчивши доводи позивачки та відповідача, дослідивши матеріали справи та перевіривши їх належними і допустимими доказами, виходить із такого.

26. Організацію судової влади та здійснення правосуддя в Україні, що функціонує на засадах верховенства права відповідно до європейських стандартів і забезпечує право кожного на справедливий суд, визначає Закон № 1402-VIII.

27. За змістом частини першої статті 28 Закону № 1402-VІІІ суддею апеляційного суду може бути особа, яка відповідає вимогам до кандидатів на посаду судді, за результатами кваліфікаційного оцінювання підтвердила здатність здійснювати правосуддя в апеляційному суді, а також відповідає одній із таких вимог: 1) має стаж роботи на посаді судді не менше п`яти років; 2) має науковий ступінь у сфері права та стаж наукової роботи у сфері права щонайменше сім років; 3) має досвід професійної діяльності адвоката, в тому числі щодо здійснення представництва в суді та/або захисту від кримінального обвинувачення щонайменше сім років; 4) має сукупний стаж (досвід) роботи (професійної діяльності) відповідно до вимог, визначених пунктами 1-3 цієї частини, щонайменше сім років.

28. 30.12.2023 набув чинності Закон України від 09.12.2023 № 3511-IX «Про внесення змін до Закону України «Про судоустрій і статус суддів» та деяких законодавчих актів України щодо удосконалення процедур суддівської кар`єри» (далі - Закон № 3511-IX), яким внесено низку змін до Закону № 1402-VІІІ.

29. Зокрема, пунктом 4 розділу І Закону № 3511-IX викладено у новій редакції розділ IV Закону № 1402-VIII, а пунктом 23 - доповнено розділ XII «Прикінцеві та перехідні положення» Закону № 1402-VIII пунктом 57, відповідно до якого ВККС завершує конкурс на зайняття вакантних посад суддів апеляційних судів, оголошений рішенням Комісії від 14.09.2023 № 94/зп-23, за правилами, які діють після набрання чинності Законом України «Про внесення змін до Закону України «Про судоустрій і статус суддів» та деяких законодавчих актів України щодо удосконалення процедур суддівської кар`єри».

30. 11.12.2024 набув чинності Закон України від 20.11.2024 № 4072-ІХ «Про внесення змін до Закону України «Про судоустрій і статус суддів» щодо особливостей складання кваліфікаційного іспиту» (далі - Закон № 4072-ІХ), яким пункт 571 розділу «Прикінцеві та перехідні положення» Закону № 1402-VIII викладено в такій редакції:

«Вища кваліфікаційна комісія суддів України завершує конкурс на зайняття вакантних посад суддів апеляційних судів, оголошений рішенням Комісії від 14 вересня 2023 року № 94/зп-23, за правилами, які діють після набрання чинності Законом України «Про внесення змін до Закону України «Про судоустрій і статус суддів» та деяких законодавчих актів України щодо удосконалення процедур суддівської кар`єри» від 9 грудня 2023 року № 3511-IX.

Вища кваліфікаційна комісія суддів України проводить кваліфікаційний іспит в межах конкурсу, передбаченого цим пунктом, за правилами, які діють після набрання чинності Законом України «Про внесення змін до Закону України «Про судоустрій і статус суддів» щодо особливостей складання кваліфікаційного іспиту».

31. Згідно з частиною першою статті 92 Закону № 1402-VІІІ ВККС є державним колегіальним органом суддівського врядування, який на постійній основі діє у системі правосуддя України.

32. Відповідно до пунктів 6, 7, 10 статті 93 Закону № 1402-VІІІ до повноважень ВККС належить, зокрема, затвердження форми і змісту заяви про участь у доборі кандидатів на посаду судді, анкети кандидата на посаду судді, порядку складання кваліфікаційного іспиту та методики оцінювання кандидатів, положення про проведення конкурсу на зайняття вакантної посади судді, порядку та методології кваліфікаційного оцінювання, порядку формування і ведення суддівського досьє (досьє кандидата на посаду судді), програми та порядку проходження початкової підготовки судді; проведення кваліфікаційного оцінювання; здійснення інших повноважень, визначених законом.

33. Відповідно до частини першої статті 79 Закону № 1402-VIII (тут і далі - у редакції Законів № 3511-IX та № 4072-IX, чинній на час виникнення спірних правовідносин), конкурс на зайняття вакантної посади судді проводиться відповідно до цього Закону та положення про проведення конкурсу на зайняття вакантної посади судді, що затверджується ВККС, з дотриманням вимог законодавства про забезпечення рівних прав та можливостей жінок і чоловіків.

34. ВККС проводить конкурс на зайняття вакантних посад суддів апеляційного суду, вищого спеціалізованого суду чи суддів Верховного Суду на основі рейтингу кандидатів за результатами кваліфікаційного оцінювання та з урахуванням особливостей, визначених статтею 793 цього Закону (пункт 2 частини першої статті 792 Закону № 1402-VIII).

35. Пункт 2 частини першої статті 792 Закону № 1402-VIII визначає, що у конкурсі на зайняття вакантної посади судді апеляційного суду, вищого спеціалізованого суду може брати участь особа, яка відповідає вимогам до кандидата на посаду судді, за результатами кваліфікаційного оцінювання підтвердила здатність здійснювати правосуддя у відповідному суді та з відповідною спеціалізацією, а також відповідає одній із вимог, визначених частиною першою статті 28 (для апеляційного суду), частиною першою чи другою статті 33 (для вищого спеціалізованого суду) цього Закону.

36. Згідно з частинами першою, другою статті 83 Закону № 1402-VIII кваліфікаційне оцінювання проводиться ВККС з метою визначення здатності судді (кандидата на посаду судді) здійснювати правосуддя у відповідному суді за визначеними законом критеріями. Критеріями кваліфікаційного оцінювання є: 1) компетентність (професійна, особиста, соціальна тощо); 2) професійна етика; 3) доброчесність.

37. Кваліфікаційне оцінювання включає такі етапи: 1) складання кваліфікаційного іспиту; 2) дослідження досьє та проведення співбесіди (частини перша, друга статті 85 Закону № 1402-VIII).

38. Кваліфікаційний іспит для цілей кваліфікаційного оцінювання є основним засобом встановлення відповідності судді (кандидата на посаду судді) критерію професійної компетентності та проводиться в порядку, встановленому статтею 74 цього Закону, з урахуванням особливостей, встановлених цією главою.

39. Кваліфікаційний іспит проводиться шляхом складання анонімних тестувань та практичного завдання. Анонімне тестування проводиться щодо когнітивних здібностей, історії української державності, загальних знань у сфері права та спеціалізації відповідного суду з урахуванням його інстанційності. Практичне завдання проводиться щодо спеціалізації відповідного суду з урахуванням його інстанційності.

40. Відповідно до частин першої, третьої, п`ятої, одинадцятої статті 74 Закону № 1402-VIII кваліфікаційний іспит є атестуванням професійної компетентності кандидата на посаду судді з метою виявлення належних знань, рівня підготовки та здатності здійснювати правосуддя у відповідному суді.

41. Кваліфікаційний іспит проводиться шляхом складання анонімних тестувань та практичних завдань.

42. Анонімне тестування проводиться щодо когнітивних здібностей, історії української державності, загальних знань у сфері права та однієї або кількох спеціалізацій суду на вибір: адміністративної, господарської та загальної (цивільної і кримінальної).

43. Практичні завдання проводяться щодо вибраної (вибраних) кандидатом спеціалізації (спеціалізацій) суду.

44. Форма та зміст тестувань, практичних завдань, а також порядок їх проведення затверджуються ВККС.

45. Кандидат на посаду судді вважається таким, що склав кваліфікаційний іспит з вибраної спеціалізації суду, якщо він:

1) набрав не менше 75 відсотків максимально можливого бала за тестування щодо історії української державності, загальних знань у сфері права та відповідної спеціалізації суду;

2) набрав не менше 75 відсотків максимально можливого бала за виконання практичного завдання щодо відповідної спеціалізації суду;

3) успішно пройшов тестування щодо когнітивних здібностей. Успішним проходженням вважається набрання кандидатом середнього допустимого бала тестування щодо когнітивних здібностей, встановленого ВККС.

46. Порушення процедури проведення кваліфікаційного іспиту може бути оскаржено в порядку, встановленому законом.

47. Рішенням від 19.06.2024 № 185/зп-24 на виконання вимог частини третьої статті 74 та пункту 6 частини першої статті 93 Закону № 1402-VIII Комісія затвердила Положення № 185/зп-24.

48. Згідно з преамбулою цього Положення воно розроблено відповідно до Закону № 1402-VIII і визначає організаційно-правові засади підготовки та проведення кваліфікаційного іспиту, форму та зміст тестувань, практичних завдань, методику оцінювання результатів іспиту під час добору на посаду судді місцевого суду, кваліфікаційного оцінювання та у зв`язку з наміром судді бути переведеним до іншого місцевого суду, а також засади формування рейтингу і резерву кандидатів на посаду судді місцевого суду.

49. Пункт 2.8 розділу 2 Положення № 185/зп-24 визначає типи практичних завдань. Тип 1 - модельна судова справа з сукупністю документів та достатніми даними (інформацією), на підставі яких учасник повинен підготувати модельне рішення суду та/або продовжити викладення запропонованої частини модельного судового рішення на підставі матеріалів модельної судової справи (підпункт 2.8.1). Тип 2 - два модельні судові рішення, що складаються зі вступної, описової (крім кримінального судочинства) та/або частково мотивувальної частини, на підставі даних яких учасник повинен продовжити їх викладення (підпункт 2.8.2).

50. Методика оцінювання учасників іспиту регламентована розділом 5 Положення №185/зп-24.

51. Порядок оцінювання результатів виконання практичного завдання встановлений пунктом 5.5 розділу 5 Положення № 185/зп-24, в якому йдеться про таке.

52. Практичне завдання оцінюється екзаменаційною комісією, склад якої затверджується рішенням Комісії (підпункт 5.5.1). Методичні вказівки з оцінювання практичного завдання затверджуються Комісією та оприлюднюються на її офіційному вебсайті (підпункт 5.5.4). Перевірка практичного завдання полягає у встановленні відповідності змісту виконаного учасником завдання показникам (методичним вказівкам) з оцінювання цього завдання (підпункт 5.5.5). За результатами перевірки практичного завдання кожним членом екзаменаційної комісії виставляється індивідуальна оцінка роботи від 0 до 150 балів (підпункт 5.5.6). Після оцінювання практичного завдання усіма членами екзаменаційної комісії програмою виводиться остаточна оцінка учасника шляхом визначення середнього арифметичного бала на підставі індивідуальних оцінок з округленням до наближеного цілого числа або числа з десятковою частиною 0,5 (підпункт 5.5.8).

53. Бали за кожен етап іспиту визначаються окремо (пункт 5.6 розділу 5 Положення №185/зп-24).

54. Згідно з пунктом 5.7 розділу 5 Положення № 185/зп-24 максимально можливий бал на кожному етапі іспиту: тестування когнітивних здібностей - 60; тестування знань з історії української державності - 40; тестування загальних знань у сфері права - 50; тестування знань зі спеціалізації відповідного суду - 100; виконання практичного завдання зі спеціалізації відповідного суду - 150.

55. Кількість балів за кожне модельне судове рішення у разі виконання під час іспиту практичного завдання типу 2 визначається методичними вказівками з оцінювання практичного завдання (пункт 5.8 розділу 5 Положення № 185/зп-24).

56. У Методичних вказівках № 228/зп-24 визначено, що за кожне з двох судових рішень практичного завдання виставляється оцінка за шкалою 75 балів.

57. Також цими Методичними вказівками передбачено, за якими елементами здійснюється оцінка практичного завдання, зокрема, з адміністративної, господарської та цивільної спеціалізацій, та максимально можливу кількість балів, за якою може бути оцінений відповідний елемент (критерій), а саме:

1) мотивувальна частина оцінюється від 0 до 45 балів, з яких: доводи, за якими суд апеляційної інстанції погодився / не погодився з висновками суду першої інстанції, - 0- 16; мотиви прийняття або відхилення кожного аргументу, викладеного учасниками справи в апеляційній скарзі, - 0- 14; чи були і ким порушені, не визнані або оспорені права, свободи чи інтереси, за захистом яких особа звернулася до суду, - 0- 5; висновки за результатами розгляду апеляційної скарги, - 0- 10;

2) резолютивна частина - від 0 до 22 балів, з яких: висновки суду апеляційної інстанції по суті вимог апеляційної скарги, - 0-10; розподіл судових витрат, понесених у зв`язку з розглядом справи у суді першої інстанції, та розподіл судових витрат, понесених у зв`язку з переглядом справи у суді апеляційної інстанції, - 0- 5; строк і порядок набрання постановою законної сили, - 0- 4; порядок і строк оскарження постанови, - 0- 3;

3) дотримання стилістики судового рішення - від 0 до 5 балів;

4) дотримання правил орфографії та пунктуації - від 0 до 3 балів.

58. У примітці до Методичних вказівок № 228/зп-24 визначено, що залежно від обставин справи, викладених в описовій частині постанови суду апеляційної інстанції, та виду судового рішення (про залишення оскарженого рішення без змін, його зміну чи скасування) ВККС може відступити від наведеної у Методичних вказівках структури та кількості виставлених балів за одним чи кількома елементами оцінювання, але не більше як на 10%. У такому разі Комісія не може виходити за межі загальної кількості балів (75).

59. У контексті історії виникнення спору стисло нагадаємо, що ОСОБА_1 брала участь у конкурсі на зайняття вакантних посад суддів в апеляційних загальних судах (цивільна спеціалізація), оголошеному рішенням Комісії від 14.09.2023 № 94/зп-23 (зі змінами). Проте участь позивачки у конкурсі припинилася на першому етапі кваліфікаційного оцінювання та їй було відмовлено в допуску до другого етапу кваліфікаційного оцінювання «Дослідження досьє та проведення співбесіди». Підставою стало те, що за результатами оцінювання екзаменаційною комісією практичних робіт, виконаних позивачкою, вона не набрала прохідного балу. Як наслідок, Комісія ухвалила рішення про визнання позивачки такою, що не підтвердила здатності здійснювати правосуддя в апеляційних загальних судах (цивільна юрисдикції).

60. Відповідно до пункту 6.1 розділу 6 Положення № 185/зп-24 стадіями встановлення результатів іспиту є:

- затвердження кодованих результатів кожного етапу іспиту;

- затвердження декодованих результатів кожного етапу іспиту;

- затвердження загальних результатів іспиту.

61. Оскаржуваним рішенням від 17.04.2025 № 87/зп-25 Комісія вирішила затвердити кодовані результати практичного завдання, виконаного 03- 07, 10 та 11.02.2025 (цивільна спеціалізація), виконаного 12- 14 та 17- 21.02.2025 (кримінальна спеціалізація) кандидатами на зайняття посад суддів в апеляційних загальних судах у межах конкурсу, оголошеного рішенням Комісії від 14.09.2023 № 94/зп-23 (зі змінами).

62. Згідно з пунктом 6.3.1, 6.3.2 розділу 6 Положення № 185/зп-24 при затвердженні кодованих результатів іспиту Комісія розглядає документи, складені уповноваженими представниками.

63. Член Комісії - доповідач при підготовці до розгляду питання про затвердження кодованих результатів виконаних практичних завдань досліджує оцінки членів екзаменаційної комісії на предмет суттєвих розбіжностей в оцінках однієї роботи.

64. При встановленні розбіжності між найвищим і найнижчим балами, виставленими за практичне завдання окремими членами екзаменаційної комісії, у 20 і більше відсотків від максимально можливого бала така робота підлягає повторній перевірці іншою екзаменаційною комісією без участі осіб, які брали участь у первинному оцінюванні. Екзаменаційна комісія при оцінюванні роботи керується не «математичними», а змістовими міркуваннями щодо відповідної роботи.

65. У рішенні про затвердження кодованих результатів етапу іспиту зазначається: код учасника, бал учасника, результат етапу іспиту («успішно складено» або «не складено»).

66. У разі виконання учасником практичного завдання типу 2 у рішенні про затвердження кодованих результатів може не зазначатися результат («успішно складено» або «не складено»).

67. З оскаржуваного рішення відповідача від 17.04.2025 № 87/зп-25 Судом установлено, що як за структурою, так і змістовно, воно відповідає нормам Положення № 185/зп-24, у додатку до цього рішення значиться під порядковим номером 375, код кандидата - 0021853, бал - « 55», під порядковим номером 1257, код кандидата - 0069701, бал - « 51.5».

68. Згідно з підпунктом 6.4.2 пункту 6.4 розділу 6 Положення № 185/зп-24 у рішенні про затвердження декодованих результатів етапу іспиту зазначаються: прізвище, ім`я, по батькові учасника; код учасника; бал учасника; результат етапу іспиту («успішно складено» або «не складено»).

69. Відповідні відомості містить додаток 1 до оскарженого рішення Комісії, а саме: прізвище, ім`я, по батькові учасника - « ОСОБА_1 », код кандидата - НОМЕР_1 (перше судове рішення) та бал - « 55», код кандидата - 0069701 (друге судове рішення) та бал « 51.5», бал кандидата за виконання практичного завдання - « 106,5», результат етапу кваліфікаційного іспиту «не складено».

70. Підпункт 6.5.3 пункту 6.5 розділу 6 Положення № 185/зп-24 визначає, що у рішенні про затвердження загальних результатів іспиту зазначаються: прізвище, ім`я, по батькові учасника; статус учасника: «кандидат на посаду судді» або «суддя»; інформація про участь в етапі іспиту (щодо кожного етапу іспиту окремо): код учасника; бал учасника; результат етапу іспиту («успішно складено» або «не складено»); загальний результат іспиту («успішно складено» або «не складено»); примітка щодо поважності причин неявки на іспит (для кандидатів на посаду судді місцевого суду та суддів, які виявили намір бути переведеними до іншого суду) заповнюється щодо учасників, які не з`явилися на один або більше його етапів: «визнано поважними» або «не визнано поважними»; дата затвердження результатів іспиту.

71. Зазначену інформацію містить додаток № 2 до оскарженого рішення Комісії.

72. За результатами одного етапу кваліфікаційного оцінювання судді ВККС України ухвалює рішення щодо допуску судді до іншого етапу кваліфікаційного оцінювання (частина десята статті 85 Закону № 1402-VIII).

73. Ураховуючи положення частини п`ятої статті 74 Закону № 1402-VIII, зміст якої наведено вище та яка стосується умов, за яких кандидат на посаду судді вважається таким, що склав кваліфікаційний іспит з вибраної спеціалізації, Комісія у додатку 4 до оскаржуваного рішення навела інформацію щодо допуску учасників конкурсу до наступного етапу кваліфікаційного оцінювання.

74. Оскаржуване рішення Комісії складається із вступної, описової, мотивувальної та резолютивної частин, що відповідає нормам її Регламенту, затвердженого рішенням від 13.10.2016 № 81/зп-16.

75. Рішенням ВККС від 17.04.2025 № 89/зп-25 припинено участь позивачки у кваліфікаційному оцінюванні та оголошеному рішенням Комісії від 14.09.2023 № 94/зп-23 (зі змінами) конкурсі на зайняття вакантних посад суддів в апеляційних загальних судах, тобто є рішенням, ухваленим за результатами проведення кваліфікаційного оцінювання.

76. Виключні підстави, за яких може бути оскаржене та скасоване рішення ВККС, ухвалене за результатами проведення кваліфікаційного оцінювання наведені у частині третій статті 88 Закону № 1402-VIII. Такими підставами є:

1) склад членів ВККС, який провів кваліфікаційне оцінювання, не мав повноважень його проводити;

2) рішення не підписано будь-ким із складу членів Комісії, який провів кваліфікаційне оцінювання;

3) суддя (кандидат на посаду судді) не був належним чином повідомлений про проведення кваліфікаційного оцінювання - якщо було ухвалено рішення про непідтвердження здатності судді (кандидата на посаду судді) здійснювати правосуддя у відповідному суді з підстав неявки для проходження кваліфікаційного оцінювання;

4) рішення не містить посилання на визначені законом підстави його ухвалення або мотивів, з яких Комісія дійшла відповідних висновків.

77. У позовній заяві ОСОБА_1 не посилається на обставини, визначені пунктами 1- 3 частини третьої статті 88 Закону № 1402-VIII. Наявності таких обставин не встановив і Суд.

78. Не погоджуючись із діями членів ВККС України під час проведення перевірки та оцінювання практичних завдань за індивідуальними номерами 0021853 та 0069701, позивачка посилалася на некоректність, з її погляду, сформованих письмових практичних завдань та висловлювала сумніви щодо достатнього рівня знань та досвіду у цивільному законодавстві членів Комісії, які здійснювали перевірку робіт із цивільної спеціалізації.

79. Отже, доводи позивачки в цій частині зводяться до незгоди з діями членів Комісії, які полягають в оцінюванні практичних робіт, виконаних ОСОБА_1 , як кандидаткою на посаду судді апеляційного загального суду (цивільна спеціалізація) у межах означеного конкурсу.

80. Суд звертає увагу на те, що Велика Палата Верховного Суду у рішеннях неодноразово висловлювала правову позицію з приводу меж судового розсуду при наданні юридичної оцінки діям та рішенням ВККС України під час вирішення цим органом питання відповідності судді (кандидата на посаду судді) визначеним у законі критеріям під час кваліфікаційного оцінювання (зокрема, постанови від 27.03.2018 у справі № П/800/409/17, від 25.04.2018 у справі № 800/328/17 та інш.)

81. У вказаних рішеннях Велика Палата Верховного Суду акцентувала увагу на тому, що установлена легітимна мета дій Комісії щодо з`ясування відповідності судді критеріям кваліфікаційного оцінювання здійснюється членами ВККС України за їх внутрішнім переконанням, відповідно до результатів кваліфікаційного оцінювання.

82. За позицією Великої Палати Верховного Суду, повноваження ВККС України стосовно визначення остаточної оцінки виконання практичного завдання, як складової іспиту, є дискреційними та виключною її компетенцією, як уповноваженого органу, постійно діючого у вітчизняній системі судоустрою (постанови від 19.01.2022 у справі № 990/385/19, від 16.06.2022 у справі № 9901/57/19 та інш.)

83. Суд позбавлений правової можливості перебирати на себе функцію Комісії, зокрема, в частині компетенції Комісії в межах кваліфікаційного оцінювання суддів щодо виставлення балів за виконання практичної роботи, тому доводи сторони позивачки про те, що практичне завдання по суті є правильним, а тому деякими членами Комісії занижені бали, є безпідставними.

84. На обґрунтування своїх доводів щодо протиправності оскаржуваних рішень ВККС позивачка покликалася на відсутність, зокрема, мотивів у рішеннях відповідача.

85. Суд зауважує, що умотивованим є рішення, в якому зазначені підстави, на яких воно ґрунтується. В оскарженому рішенні ВККС України, відповідно до чинного нормативного врегулювання процедури кваліфікаційного іспиту, належним чином навела підстави, на яких воно ґрунтується, послалася на відповідні правові норми й описала обставини, щодо яких вони (норми) застосовані.

86. Водночас позивачка у своїх доводах акцентує увагу на порушеннях, які, на її думку, допустила Комісія під час оцінювання практичного завдання.

87. У світлі цих доводів Верховний Суд, насамперед, відзначає, що повноваження ВККС України у процедурі кваліфікаційного оцінювання є дискреційними.

88. Велика Палата Верховного Суду у своїх рішеннях сформувала сталу практику щодо оцінювання рішень ВККС на предмет відповідності пункту 4 частини третьої статті 88 Закону № 1402-VIII (зокрема, постанови від 14.11.2024 у справі № 990/139/21, від 20.03.2025 у справі № 990/134/21, від 05.06.2025 у справі № 990/117/24, від 04.09.2025 у справі № 990/123/24), згідно з якою повноваження Комісії стосовно оцінювання кандидата на посаду судді є дискреційними та виключною компетенцією її як уповноваженого органу, який на постійній основі діє в національній системі судоустрою. Жоден суб`єкт, у тому числі й суд, не вправі втручатися в здійснення Комісією компетенції щодо оцінювання кандидатів на посаду судді в межах конкурсу на зайняття вакантних посад суддів.

89. Водночас Велика Палата Верховного Суду наголошувала, що відповідно до завдань адміністративного судочинства, визначених статтею 2 КАС України, адміністративний суд не наділений повноваженнями втручатися у розсуд (дискрецію) суб`єкта владних повноважень поза межами перевірки за критеріями, передбаченими у цій статті й інших законах, зокрема в Законі № 1402-VIII. Водночас оцінка Верховним Судом мотивів та обґрунтованості оспорюваного рішення ВККС України не є втручанням у її дискреційні повноваження.

90. Такий висновок Велика Палата Верховного Суду аргументувала, зокрема, тим, що вимога стосовно обґрунтованості рішення суб`єкта владних повноважень означає, що таке рішення повинне прийматися з урахуванням усіх обставин, що мають значення для його прийняття. Цей критерій вимагає від суб`єкта владних повноважень враховувати як обставини, на обов`язковість урахування яких прямо вказує закон, так й інші обставини, що мають значення у конкретній ситуації. Суб`єкт владних повноважень повинен уникати прийняття невмотивованих висновків. Несприятливе для особи рішення повинне бути вмотивованим.

91. На стадії виконання практичного завдання учасник кваліфікаційного іспиту пропонує своє бачення судового рішення, яке він виконує відповідно до наданих Комісією відомостей та у створених нею умовах. Натомість ВККС України повинна забезпечити рівність умов для всіх учасників та оцінити виконані учасниками кваліфікаційного іспиту роботи крізь призму напрацьованих нею критеріїв оцінки, дотримуючись правил та принципів проведення іспиту.

92. Слід зауважити, що Велика Палата Верховного Суду уже неодноразово надавала оцінку діям ВККС України у межах процедури кваліфікаційного оцінювання на такій стадії кваліфікаційного іспиту, як виконання практичного завдання, та сформував усталений підхід до вирішення такої категорії спорів (зокрема, постанови Великої Палати Верховного Суду від 21.08.2018 у справі № 800/166/17, від 08.10.2019 у справі № 9901/49/19, від 19.11.2019 у справі № 9901/90/19, від 16.09.2020 у справі № 9901/100/19, від 27.04.2023 у справі № 9901/260/19 та від 20.11.2025 у справі № 990/171/25.

93. Так, Велика Палата Верховного Суду акцентувала увагу на легітимній меті дій Комісії щодо з`ясування відповідності судді (кандидата на посаду судді) критеріям кваліфікаційного оцінювання, що здійснюється членами ВККС за їх внутрішнім переконанням відповідно до результатів кваліфікаційного оцінювання.

94. У постанові від 20.11.2025 у справі № 990/171/25 Велика Палата Верховного Суду зауважила, що зміст здійснюваних Комісією процедур на зазначеному етапі не зазнав істотних змін, а доводи скаржників і тоді здебільшого стосувалися необхідності фіксації / відображення міркувань / висновків членів Комісії, які проводили оцінювання практичного завдання.

95. Водночас Комісія, відреагувавши на численні зауваження скаржників про незатвердження методики оцінювання результатів іспиту, показників та критеріїв оцінки практичного завдання, своїм рішенням від 17.07.2024 затвердила Методичні вказівки № 228/зп-24, які визначають підходи до оцінювання практичного завдання, виконаного кандидатами на посаду судді.

96. Ці Методичні вказівки містять орієнтовні показники оцінювання, елементи практичного завдання, що підлягають оцінюванню, та можливу кількість балів, оцінювання відповідного елементу в загальній оцінці і покликані забезпечити певний стандартизований підхід членів екзаменаційної комісії до перевірки робіт та уніфікацію оцінювання, а також є певним орієнтиром для кандидатів (учасників іспиту) і допомогою під час підготовки до виконання практичного завдання з урахуванням можливості розуміти розподіл балів.

97. Велика Палата Верховного Суду у вказаній постанові вказала, що затвердження Методичних вказівок № 228/зп-24 загалом та концептуально не змінило правового врегулювання процедури кваліфікаційного іспиту і методики визначення його результатів та відповідно й обсягу дискреційних повноважень членів ВККС на цьому етапі. Здійснюючи зовнішній публічний нагляд за дискреційними повноваженнями суб`єкта владних повноважень, суд не повинен вдаватися до зміни обсягу дискреційних повноважень, бо це є предметом відповідного правового регулювання, а має проконтролювати, чи не є викладені у рішенні цього органу висновки щодо обставин у справі довільними та нераціональними, не підтвердженими доказами або ж такими, що є помилковими щодо фактів.

98. Суд нагадує, що, здійснюючи зовнішній публічний нагляд за дискреційними повноваженнями суб`єкта владних повноважень, суд повинен проконтролювати, чи не є викладені у його рішенні висновки щодо обставин у справі довільними та нераціональними, не підтвердженими доказами або ж такими, що є помилковими щодо фактів, а не вдаватися до зміни обсягу дискреційних повноважень, оскільки це є предметом відповідного правового регулювання.

99. Як уже зазначалося, методика оцінювання учасників іспиту регламентована розділом 5 Положення № 185/зп-24, а порядок оцінювання результатів виконання практичного завдання визначено пунктом 5.5 розділу 5 цього Положення.

100. Цей порядок включає: визначення суб`єктів оцінювання, діапазон, в якому члени екзаменаційної комісії виставляють індивідуальні оцінки (від 0 до 150), випадки, коли робота учасника оцінюється у 0 балів, механізм виведення остаточної оцінки учасника.

101. Отже, результат оцінювання практичного завдання відбувається за бальною шкалою. Бал визначається за результатом оцінювання практичного завдання в цілому (загалом), а не його окремих елементів. Під час визначення результатів цього етапу не встановлено іншої форми оцінювання.

102. Таким чином, порядок оцінювання визначає суть перевірки практичного завдання, яка полягає у встановленні відповідності змісту виконаного учасником завдання показникам (методичним вказівкам) з оцінювання цього завдання.

103. Згідно з додатком № 2 до рішення Комісії від 17.04.2025 № 89/зп-25 за результатами практичного завдання у межах конкурсу, оголошеного рішенням Комісії від 14.09.2023 № 94/зп-23 (зі змінами), ОСОБА_1 набрала 106,5 балів - не склала відповідний етап кваліфікаційного оцінювання.

104. Як убачається із вказаного додатку на етапі конкурсу - «тестування загальних знань у сфері права та знань зі спеціалізації відповідного суду» позивачка набрав 142 бали та успішно склала це тестування, на етапі конкурсу - «тестування когнітивних здібностей» набрала 53,4 бали, успішно склала, на етапі конкурсу - «виконання практичного завдання зі спеціалізації відповідного суду», код кандидата (перше судове рішення) - 0021853, отримано - « 55 балів», код кандидата (друге судове рішення) - 0069701, отримано - « 51,5 балів», бал кандидата за етап кваліфікаційного іспиту - « 106,5 балів»; бал кандидата за кваліфікаційний іспит- « 301,9 балів», не склав кваліфікаційного іспиту.

105. У силу приписів частини п?ятої статті 74 Закону № 1402-VIII для визнання кандидата на посаду судді таким, що склав кваліфікаційний іспит, необхідно набрати не менше 75 відсотків максимально можливого бала за виконання практичного завдання.

106. Максимально можливий бал за виконання практичного завдання, яке виконував позивач в рамках кваліфікаційного іспиту, становить 150.

107. Таким чином, для визнання позивача таким, що склав кваліфікаційний іспит, необхідно було набрати не менше 112,5 балів (150 х 75%).

108. Як зазначено раніше, за виконання практичного завдання в рамках кваліфікаційного іспиту позивачка набрала 106,5 балів, що згідно з наведеними вище розрахунками становить менше 75 відсотків максимально можливого бала за виконання практичного завдання.

109. За таких обставин відповідач правомірно прийняв рішення про відмову в допуску позивачки до другого етапу кваліфікаційного оцінювання, визнав її такою, що не підтвердила здатності здійснювати правосуддя в апеляційних загальних судах та припинив її участь у кваліфікаційному оцінюванні та оголошеному рішенням Комісії від 14.09.2023 № 94/зп-23 конкурсі на зайняття вакантних посад суддів в апеляційних судах.

110. Так, за правилами частини п?ятої статті 74 Закону № 1402-VIII, обов?язковими умовами визнання кандидата таким, що склав кваліфікаційний іспит є набрання 75 відсотків окремо за тестування, окремо за практичне завдання та окремо набрання середнього бала тестування когнітивних здібностей.

111. При цьому, такі вимоги встановлені щодо кожного з етапів кваліфікаційного іспиту, а не для кваліфікаційного іспиту в цілому.

112. Такий зміст закону вказує на те, що невиконання кандидатом однієї з наведених умов свідчить про нескладення ним кваліфікаційного іспиту в цілому, а не лише одного з його етапу.

113. При цьому, приписи частини п?ятої статті 74 Закону № 1402-VIII унеможливлюють визнання кандидата таким, що склав кваліфікаційний іспит, навіть якщо загальна сума отриманих ним балів перевищує 75 відсотків усіх максимально можливих балів.

114. Позивачка у свої доводах стверджує про протиправність оскаржуваних рішень у зв`язку з відсутністю зрозумілих та законних мотивів їх прийняття відповідачем та стверджує, що ними порушено її право на участь у конкурсі як кандидата на зайняття вакантних посад суддів в апеляційних судах у межах, оголошеного рішенням ВККС України від 14.09.2023 № 94/зп-22. Зокрема, ОСОБА_1 наводить доводи про відсутність мотивування виставлених балів, на підставі яких прийняте спірне рішення.

115. Велика Палата Верховного Суду у постанові від 08.10.2019 у справі № 9901/49/19 вказала, що фіксація/відображення у будь-якій формі (зокрема і в екзаменаційній відомості) міркувань/висновків членів колегії Комісії, що проводили оцінювання практичного завдання, які до того ж встановлюють відповідність кандидата на посаду судді критеріям кваліфікаційного оцінювання за внутрішнім переконанням щодо окремих показників/критеріїв, яким не відповідало виконане кандидатом завдання, не передбачено положеннями чинного законодавства, якими встановлено як порядок кваліфікаційного оцінювання, так і його методологію.

116. Затверджені ВККС України Методичні вказівки № 228/зп-24 щодо оцінювання практичного завдання спрямовані (звернені) до екзаменаційної комісії, визначеної для перевірки таких робіт, оскільки безпосередньо вона здійснює перевірку робіт, яка власне полягає у встановленні відповідності змісту виконаного практичного учасником завдання показникам (методичним вказівкам) з оцінювання цього завдання. Такі методичні вказівки слугують інструментом для забезпечення єдиного підходу до оцінювання, що забезпечує об`єктивний та уніфікований підхід до оцінювання всіх робіт кандидатів.

117. Як було зазначено раніше, відповідно до підпункту 6.3.1 пункту 6.3 розділу 6 Положення № 185/зп-24 при затвердженні кодованих результатів іспиту Комісія розглядає документи, складені уповноваженими представниками. Член Комісії - доповідач при підготовці до розгляду питання про затвердження кодованих результатів виконаних практичних завдань досліджує оцінки членів екзаменаційної комісії на предмет суттєвих розбіжностей в оцінках однієї роботи. При встановленні розбіжності між найвищим і найнижчим балами, виставленими за практичне завдання окремими членами екзаменаційної комісії, у 20 і більше відсотків від максимально можливого бала така робота підлягає повторній перевірці іншою екзаменаційною комісією без участі осіб, які брали участь у первинному оцінюванні.

118. Тож єдиною підставою для проведення повторної перевірки іншою екзаменаційною комісією практичного завдання учасника іспиту є встановлення суттєвих (20 і більше відсотків) розбіжностей в оцінках членів екзаменаційної комісії роботи такого учасника. Відсутність розбіжності у 20 і більше відсотків від максимально можливого бала між найвищим і найнижчим балами, виставленими за практичне завдання окремими членами екзаменаційної комісії, свідчить про додержання членами екзаменаційної комісії єдиних (уніфікованих) підходів перевірки практичних робіт за визначеною методикою оцінювання (методичними вказівками).

119. Водночас, як зазначено у рішенні ВККС України № 87/зп-25, порушень порядку складання кваліфікаційного іспиту (кримінальна і цивільна спеціалізації) уповноваженими представниками не зафіксовано.

120. З цих же підстав Суд відхиляє доводи ОСОБА_1 про неможливість оцінки членами Комісії її практичного завдання у формі ухвали за відсутності у Методичних вказівках № 228/зп-24 відповідних елементів що підлягають оцінюванню саме практичного завдання у формі ухвали, а не постанови.

121. Зауваження ОСОБА_1 щодо залучення розробника - ТОВ «Сайметрікс-Україна» як уповноваженого представника для проведення тестування когнітивних здібностей під час кваліфікаційного іспиту для цілей кваліфікаційного оцінювання кандидатів на посаду судді в межах конкурсу на зайняття вакантних посад суддів апеляційних судах, не входить до предмета оцінювання у межах цього позову, позаяк стосується іншого етапу «Складання кваліфікаційного іспиту» кваліфікаційного оцінювання кандидатів на посади суддів апеляційних загальних судів у межах конкурсу, оголошеного рішенням Комісії від 14.09.2023 № 94/зп-23 (зі змінами), зокрема «Тестування когнітивних здібностей», яке позивачка успішно склала.

122. Твердження позивачки щодо заниження виставлених їй балів є відображенням її власного погляду щодо якості виконаного практичного завдання, як результату її інтелектуальної діяльності. Натомість, внутрішнім розсудом щодо оцінювання її роботи наділені саме члени Комісії, які оцінюють виконану роботу, дотримуючись, водночас, об`єктивності відповідного оцінювання.

123. Доводи позивачки не можна визнати обґрунтованими ще й через те, що складання практичного завдання передбачає анонімність, а саме: перевіряючи практичне завдання, члени екзаменаційної комісії не володіють інформацією про те, хто саме виконував практичне завдання, а тому не можуть виявити суб`єктивне ставлення до того чи іншого учасника конкурсу.

124. Саме анонімність кваліфікаційного іспиту, що узгоджується з частиною третьою статті 74 Закону № 1402-VIII, є основною гарантією для його учасників щодо дотримання відповідачем загальних принципів проведення іспиту та забезпечення відповідно до пункту 1.6 Положення № 185/зп-24 об`єктивності, неупередженості, прозорості та рівності.

125. Згідно з паперовими формами електронних документів - екзаменаційних відомостей оцінювання практичного завдання, виконаного позивачкою, - кожний член екзаменаційної комісії виставив індивідуальний бал за кожне модельне судове рішення, що підтверджується змістом екзаменаційних відомостей та, відповідно, підтверджує дотримання ВККС України порядку оцінювання результатів виконання практичного завдання.

126. Додатковим, однак не єдиним і достатнім аргументом, який свідчить на користь того, що члени ВККС діяли у межах своїх повноважень, без вираження надмірного суб`єктивізму, є те, що немає істотних розбіжностей між індивідуальними балами, виставленими кожним членом екзаменаційної комісії за результатами перевірки практичного завдання ОСОБА_1 , та виставлення балів у межах загальної кількості балів (75), що визначена Методичними вказівками № 228/зп-24.

127. Беручи до уваги зазначене, Верховний Суд уважає, що відповідач діяв у межах повноважень та у спосіб, що визначені законом, з дотриманням принципів обґрунтованості, пропорційності та законності.

128. Під час судового розгляду справи не було встановлено та не знайшло свого підтвердження посилання позивачки на ознаки свавільності, упередженості дій членів Комісії, які проводили оцінювання практичного завдання, докази недотримання ними методології оцінювання - відсутні.

129. Згідно з частинами першою та другою статті 77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

130. В адміністративних справах щодо протиправності рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

131. Відповідно до статті 90 КАС України суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні.

132. Розглянувши матеріали справи, повно та всебічно з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги та заперечення, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, Верховний Суд дійшов висновку про те, що оскаржувані рішення ВККС України від 17.04.2025 № 87/зп-25 і № 89/зп-25 у частині, що стосується ОСОБА_1 , відповідають вимогам пункту 4 частини третьої статті 88 Закону № 1402-VIII щодо вмотивованості, не є свавільними, прийняті на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України, відповідають критеріям, визначеним статтею 2 КАС України.

133. За таких обставин підстави для задоволення позову ОСОБА_1 відсутні.

134. Ураховуючи результат розгляду справи та вимоги статті 139 КАС України, понесені позивачкою судові витрати відшкодуванню не підлягають.

Керуючись статтями 241-243, 246, 250, 266 КАС України, Суд

ВИРІШИВ:

1. У задоволенні адміністративного позову ОСОБА_1 до Вищої кваліфікаційної комісії суддів України про визнання протиправними дій та скасування рішень, зобов`язання вчинити певні дії відмовити повністю.

2. Рішення Верховного Суду набирає законної сили після закінчення строку на подання апеляційної скарги, якщо таку не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

3. Апеляційна скарга на рішення Верховного Суду у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду може бути подана до Великої Палати Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Рішення ухвалене з окремою думкою.

Повний текст судового рішення складено та підписано 17 грудня 2025 року.

...........................

...........................

...........................

...........................

...........................

Л.О. Єресько,

Ж.М. Мельник-Томенко,

І.В. Желєзний,

О.Р. Радишевська,

А.В. Жук,

Судді Верховного Суду