Справа № 520/32764/25
Суддя: Ніколаєва О.В.
Дата ухвалення: 2025-12-18 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

Харківський окружний адміністративний суд
УХВАЛА

про залишення позовної заяви без руху

18 грудня 2025 року справа № 520/32764/25

Суддя Харківського окружного адміністративного суду Ніколаєва Ольга Вікторівна, розглянувши позовну заяву і додані до неї документи ОСОБА_1 до ІНФОРМАЦІЯ_1 про визнання дій протиправними та зобов`язання вчинити певні дії, -

В С Т А Н О В И В:

ОСОБА_1 звернувся до суду з адміністративним позовом, в якому просить:

- визнати протиправними дії ІНФОРМАЦІЯ_1 (код ЄДРПОУ: НОМЕР_1 ) щодо оголошення ОСОБА_1 (РНОКПП: НОМЕР_2 ) в адміністративний розшук;

- зобов`язати ІНФОРМАЦІЯ_1 (код ЄДРПОУ: НОМЕР_1 ) зняти адміністративний розшук з військовозобов`язаного ОСОБА_1 (РНОКПП: НОМЕР_2 );

- зобов`язати ІНФОРМАЦІЯ_1 (код ЄДРПОУ: НОМЕР_1 ) повідомити органи Національної поліції про зняття адміністративного розшуку з ОСОБА_1 (РНОКПП: НОМЕР_2 );

- зобов`язати ІНФОРМАЦІЯ_1 (код ЄДРПОУ: НОМЕР_1 ) анулювати з Єдиного державного реєстру призовників, військовозобов`язаних та резервістів відомості про накладення штрафу на ОСОБА_1 (РНОКПП: НОМЕР_2 ).

Відповідно до п.3 ч.1 ст.171 КАС України, суддя після одержання позовної заяви з`ясовує, чи відповідає позовна заява вимогам, встановленим статтями 160, 161, 172 цього Кодексу.

Частиною 1 ст. 169 КАС України зазначено, що суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Вирішуючи питання про відкриття провадження в адміністративній справі в порядку ст. 171 КАС України, суддя дійшов висновку про те, що позовна заява підлягає залишенню без руху, оскільки подана з порушенням вимог, встановлених ст. 161 КАС України, а також з підстав, визначених ст. 122 КАС України.

Відповідно до ч. ч.1, 2 ст.122 КАС України позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами. Для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Відповідно до правових позицій викладених Верховним Судом у постановах від 11. 04.2024 (справа № 990/135/22), від 28.09.2023 (справа №140/2168/23), від 02.04.2024 (справа № 560/8194/20), ч. 1 ст. 118 КАС України передбачено, що процесуальні строки - це встановлені законом або судом строки, у межах яких вчиняються процесуальні дії. Строк звернення до адміністративного суду - це проміжок часу після виникнення спору в публічно-правових відносинах, протягом якого особа має право звернутися до адміністративного суду із заявою за вирішенням цього спору і захистом своїх прав, свобод чи інтересів.

Установлення законом строків передбачено з метою дисциплінування учасників адміністративного судочинства та своєчасного виконання ними передбачених КАС України певних процесуальних дій.

Інститут строків в адміністративному процесі сприяє досягненню юридичної визначеності в публічно-правових відносинах, а також стимулює учасників адміністративного процесу добросовісно ставитися до виконання своїх обов`язків. Ці строки обмежують час, протягом якого такі правовідносини можуть вважатися спірними; після їх завершення, якщо ніхто не звернувся до суду за вирішенням спору, відносини стають стабільними.

Велика Палата Верховного Суду зазначає, що розумні строки в адміністративному судочинстві - це найкоротші за конкретних обставин строки (якщо інше не визначено законом або встановлено судом), протягом яких сторона повинна вжити певних дій, демонструючи свою зацікавленість у їх результатах, і які об`єктивно оцінюються судом стосовно відповідності принципам добросовісності та розсудливості, а також на предмет дотримання прав інших учасників (забезпечення балансу інтересів).

У ч. ч. 2, 3 ст. 122 КАС України чітко визначено момент, з яким пов`язано початок відліку строку звернення до адміністративного суду - день, коли особа дізналась або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Порівняльний аналіз словоформ дізналася та повинна була дізнатися дає підстави для висновку про презумпцію можливості та обов`язку особи знати про стан своїх прав. Незнання про порушення через байдужість до своїх прав або небажання дізнатися не є поважною причиною пропуску строку звернення до суду.

У своїх постановах Велика Палата Верховного Суду неодноразово звертала увагу на те, що поважними причинами визнаються лише ті обставини, які були об`єктивно непереборними, тобто не залежать від волевиявлення особи, що звернулась з адміністративним позовом, пов`язані з дійсно істотними обставинами, перешкодами чи труднощами, що унеможливили своєчасне звернення до суду. Такі обставини мають бути підтверджені відповідними та належними доказами.

Спірні правовідносини виникли, щодо внесення до Єдиного державного реєстру призовників, військовозобов`язаних та резервістів відомостей про порушення правил військового обліку ОСОБА_1 та відомостей про розшук ОСОБА_1 . З матеріалів справи долучених до позовної заяви встановлено, що у застосунку Резерв+ наявна інформація про порушення позивачем правил військового обліку, а саме: "Порушення правил військового обліку. Причина звернення до Нацполіції "не прибули за повісткою до ТЦК та СП. Дата звернення "24.03.2025". Дата уточнення даних - "20.05.2025"

Суд зазначає про те, що позивач про порушення своїх прав позивач вперше дізнався - 20.05.2025 у застосунку Резерв+ при оновленні даних, адже ані доводів, ані доказів протилежного суду не повідомлено та не надано.

До суду позивач звернувся 17.12.2025.

У позовній заяві позивач просить задовольнити клопотання про поновлення строку звернення до суду.

На підтвердження поважності причин пропуску строку позивач просить суд рахувати початок перебігу процесуального строку з 29.11.2025, наступний день за тим коли позивач дізнався про те, що він є поданий у розшук у зв`язку з порушеннями правил військового обліку з листа відповідача, отриманого 28.11.2025 року.

Отримання представником позивача листа від ІНФОРМАЦІЯ_1 на адвокатський запит не змінює момент, з якого така особа повинна була дізнатись про порушення своїх прав, а свідчить лише про час, коли вона почала вчиняти дії щодо реалізації свого права і ця дата не пов`язується з початком перебігу строку звернення до суду у разі якщо така особа без зволікань та протягом розумного строку не вчиняла активних дій.

Суд наголошує, що згідно з Актом Харківського окружного адміністративного суду №520/32764/25/88/25 від 17.12.2025 про втрату документів або перепідшивання справи, відсутність вкладень або порушень цілісності, пошкодження конверта (паковання) під час реєстрації позову виявлено нестачу копії листа №10/1118 від 28.11.2025.

Таким чином, суд дійшов висновків, що підстави, викладені в заяві про поновлення процесуального строку є неповажними.

Приписами ч.1, 2 ст. 123 КАС України, у разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху.

Крім того, відповідно до ч.2 ст.9 КАС України суд розглядає адміністративні справи не інакше як за позовною заявою, поданою відповідно до цього Кодексу, в межах позовних вимог. Суд може вийти за межі позовних вимог, якщо це необхідно для ефективного захисту прав, свобод, інтересів людини і громадянина, інших суб`єктів у сфері публічно-правових відносин від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.

Згідно з ч. 1, 2 ст. 160 КАС України у позовній заяві позивач викладає свої вимоги щодо предмета спору та їх обґрунтування. Позовна заява подається в письмовій формі позивачем або особою, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах інших осіб.

Відповідно до пунктів 4, 5 ч. 5 ст. 160 КАС України в позовній заяві, зокрема, зазначаються: зміст позовних вимог і виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, а в разі подання позову до декількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з відповідачів; виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини.

Розгляду та задоволенню в адміністративному судочинстві підлягають лише ті вимоги, які відновлюють порушені права чи інтереси особи в сфері публічно-правових відносин.

При цьому слід зазначити, що при зверненні до суду позивачу необхідно обирати такий спосіб захисту, який би міг відновити його становище та захистити порушене, на його думку право. Застосування конкретного способу захисту права залежить як від змісту суб`єктивного права, за захистом якого звернулась особа, так і від характеру його порушення. З цією метою суд повинен з`ясувати характер спірних відносин (предмет та підстави позову), характер порушеного права позивача та можливість його захисту в обраний ним спосіб.

Отже, визначитися з предметом спору має саме позивач, оскільки саме він є ініціатором судового процесу, а суд створює умови для реалізації ним процесуальних прав сторони спору.

Аналогічна правова позиція викладена у постанові Верховного суду від 31.10.2018 року по справі №826/16958/17.

Позивач у адміністративному позові просить визнати протиправними дії ІНФОРМАЦІЯ_1 щодо оголошення ОСОБА_1 в адміністративний розшук; зобов`язати ІНФОРМАЦІЯ_1 зняти адміністративний розшук з військовозобов`язаного ОСОБА_1 ; зобов`язати ІНФОРМАЦІЯ_1 повідомити органи Національної поліції про зняття адміністративного розшуку з ОСОБА_1 ; зобов`язати ІНФОРМАЦІЯ_1 анулювати з Єдиного державного реєстру призовників, військовозобов`язаних та резервістів відомості про накладення штрафу на ОСОБА_1 .

Відтак, з викладених позовних вимог неможливо встановити яких внесених відносно позивача даних стосується порушення прав (дата, номер при наявності) та які дані необхідно виключити (дата, номер при наявності).

Суд зазначає, що обов`язок по визначенню (формулюванню) позовних вимог, з якими особа звертається до суду за захистом своїх прав на етапі подання позовної заяви процесуальним законодавством покладено саме на позивача, саме для цього законодавцем визначені вимоги до позовної заяви, що міститься в статті 160 КАС України.

Цей обов`язок не може бути перекладено на суд, оскільки саме позивач є зацікавленим в ефективному захисті своїх прав та ефективному здійснені судочинства за його позовною заявою.

Враховуючи вищевикладене, приходжу переконання, що позивачу необхідно чітко та якісно викласти позовні вимоги у відповідності до ч.1 ст.5 Кодексу адміністративного судочинства України, з метою прийняття судового рішення, яке підлягає обов`язковому виконанню.

Відповідно до ч.1 ст.169 КАС України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Враховуючи вищевикладене, позовна заява підлягає залишенню без руху із встановленням позивачу строку для усунення недоліків.

На підставі викладеного та керуючись статтями 122, 123, 160, 161, 169, 171, 241, 243, 248, 256 КАС України, суд, -

П О С Т А Н О В И В:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ІНФОРМАЦІЯ_1 про визнання дій протиправними та зобов`язання вчинити певні дії - залишити без руху.

Повідомити позивача про необхідність виправити недоліки позовної заяви, а саме: надати до суду:

- надати до суду уточнену позовну заяву, викладену у формі окремого документа, який відповідає вимогам ст., ст. 160, 161 КАС України, в якій зазначити позовні вимоги з урахуванням висновків даної ухвали, навести виклад обставин спору та обґрунтування позовних вимог;

- заяву про поновлення строку звернення до суду з обґрунтуванням поважності причин пропуску такого строку, з наданням належних доказів;

- належним чином завірену копію листа №10/1118 від 28.11.2025.

Встановити позивачу термін для усунення недоліків позовної заяви - протягом десяти днів з моменту отримання даної ухвали.

Невідкладно повідомити позивача про необхідність виправити зазначені недоліки.

Роз`яснити, що у разі невиконання ухвали суду у зазначений строк заява буде вважатися неподаною та повернута позивачу з усіма доданими до неї документами.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Ольга НІКОЛАЄВА