Справа № 320/61222/25
Суддя: Перепелиця А.М.
Дата ухвалення: 2025-12-17 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

КИЇВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

17 грудня 2025 року м. Київ № 320/61222/25

Суддя Київського окружного адміністративного суду Перепелиця А.М., ознайомившись з позовною заявою і доданими до неї матеріалами ОСОБА_1 до Дніпровського відділу держаної виконавчої служби у місті Києві Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ) про визнання протиправними дій, визнання протиправними та скасування постанов,

В С Т А Н О В И В:

До Київського окружного адміністративного суду звернувся ОСОБА_1 з позовом до Дніпровського відділу держаної виконавчої служби у місті Києві Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ) про визнання протиправними дій, визнання протиправними та скасування постанов, в якому просить:

- визнати протиправними дії в.о. начальника відділу Дніпровського відділу державної виконавчої служби у місті Києві Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ) Кенюк Людмили Василівни, які полягали у винесені Постанови від 16.09.2025 про відкриття виконавчого провадження №79099580 з примусового виконання вимоги №Ф-252511-17У, виданої 17.05.2019 ГУ ДПС у м. Києві;

- визнати протиправними та скасувати винесені в.о. начальника відділу Дніпровського відділу державної виконавчої служби у місті Києві Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ) Кенюк Людмили Василівни постанову від 16.09.2025 про відкриття виконавчого провадження №79099580 з примусового виконання вимоги № Ф-252511-17У, виданої 17.05.2019 ГУ ДПС у м. Києві, постанову від 16.09.2025 №79099580 про арешт коштів боржника, постанову від 16.09.2025 №79099580 про стягнення з боржника виконавчого збору.

Відповідно до частини першої статті 171 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС Україна), суддя після одержання позовної заяви з`ясовує, зокрема, чи: відповідає позовна заява вимогам, встановленим статтями 160, 161, 172 цього Кодексу; немає інших підстав для залишення позовної заяви без руху, повернення позовної заяви або відмови у відкритті провадження в адміністративній справі, встановлених цим Кодексом.

Судом встановлено, що позовна заява не відповідає вимогам статей, 160, 161 КАС України з огляду на наступне.

Як вбачається із матеріалів позовної заяви, в якості відповідача позивачем визначено Дніпровський відділ держаної виконавчої служби у місті Києві Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ) проте позовні вимоги заявлено посадової особи - в.о. начальника відділу Дніпровського відділу державної виконавчої служби у місті Києві Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ) Кенюк Людмили Василівни.

Відтак, позивачу необхідно уточнити суб`єктний склад учасників справи (відповідачів) у даній справі або сформувати належним чином позовні вимоги до відповідача.

Окрім того, відповідно до пункту 5 частини першої статті 171 КАС України, суддя після одержання позовної заяви з`ясовує, чи позов подано у строк, установлений законом (якщо позов подано з пропущенням встановленого законом строку звернення до суду, то чи достатньо підстав для визнання причин пропуску строку звернення до суду поважними).

Частиною третьою статті 122 КАС України встановлено, що для захисту прав, свобод та інтересів особи цим Кодексом та іншими законами можуть встановлюватися інші строки для звернення до адміністративного суду, які, якщо не встановлено інше, обчислюються з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Відповідно до приписів статті 287 КАС України, учасники виконавчого провадження (крім державного виконавця, приватного виконавця) та особи, які залучаються до проведення виконавчих дій, мають право звернутися до адміністративного суду із позовною заявою, якщо вважають, що рішенням, дією або бездіяльністю державного виконавця чи іншої посадової особи органу державної виконавчої служби або приватного виконавця порушено їхні права, свободи чи інтереси, а також якщо законом не встановлено інший порядок судового оскарження рішень, дій чи бездіяльності таких осіб.

Позовну заяву може бути подано до суду у десятиденний строк з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення її прав, свобод чи інтересів.

Тобто, статтею 287 КАС України встановлений спеціальний десятиденний строк для оскарження до суду рішень, дій або бездіяльності державного виконавця чи іншої посадової особи органу державної виконавчої служби.Суд зазначає, що початок перебігу строку звернення до суду у процесуальному законі визначено альтернативно - це день, коли особа або дізналася, або повинна була дізнатися про порушення свого права.

Тому, при визначенні початку цього строку суд з`ясовує момент, коли особа фактично дізналася або мала реальну можливість дізнатися про наявність відповідного порушення (рішення, дії, бездіяльності), а не коли вона з`ясувала для себе, що певні рішення, дії чи бездіяльність стосовно неї є порушенням.

З матеріалів позову судом встановлено, що позовні вимоги ґрунтуються на протиправності постанов в.о. начальника відділу Дніпровського відділу державної виконавчої служби у місті Києві Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ) Кенюк Людмили Василівни від 16.09.2025 про відкриття виконавчого провадження №79099580 з примусового виконання вимоги № Ф-252511-17У, виданої 17.05.2019 ГУ ДПС у м. Києві; від 16.09.2025 №79099580 про арешт коштів боржника; від 16.09.2025 №79099580 про стягнення з боржника виконавчого збору.

До суду позивач звернувся у грудні 2025 року, про що свідчить відмітка про прийняття та реєстрацію позовної заяви до суду, тобто, з порушенням десятиденного строку на звернення до суду щодо оскарження вищезазначених постанови.

До позовної заяви додано заяву про поновлення строку подання позовної заяви. У вказаній заяві позивач, як на поважність причин пропуску строку звернення до адміністративного суду, вказує на те, що оскаржувані постанови виконавця направлені позивачу у системі електронного суду 16.09.2025, проте йому не направлялися рекомендовані чи прості поштові повідомлення з оскаржуваними постановами за вказаною у виконавчому документі адресою, а наявність у позивача кабінету в електронному суді не звільняє виконавця від виконання вимог ст. 28 Закону №1404.

У заяві про поновлення процесуального стороку позивач зазначив, що про відкриття виконавчого проавдження та зміст постанов дізнався 21.10.2025 з електронного суду після отримання інформації в мобільному додатку «Ощад 24/7» про списання з його карткового рахунку 6 101,49 грн.

Той факт, що позивач дізнався про відкриття виконавчого проавдження та зміст постанов 21.10.2025 не спростовує обов`язку позивача звернення до суду в десятиденний строк, тобто з 21.10.2025.

Таким чином судом встановлено пропуск десятиденного строку звернення до суду з позовом.

Тому, позивачеві необхідно надати пояснення та докази на підтвердження поважності причин пропуску десятиденного строку звернення до суду, визначеного статтею 287 КАС України.

Також суд звертає увагу, що згідно з частиною третьою статті 161 КАС України, до позовної заяви додається документ про сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Так, частиною першою статті 4 Закону України «Про судовий збір» від 08.07.20211 №3674-VI (далі - Закон №3674-VI) передбачено, що судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Згідно з підпунктом 1 пункту 3 частини другої статті 4 Закону №3674-VI за подання до адміністративного суду адміністративного позову:

- немайнового характеру, який подано фізичною особою, встановлюється ставка судового збору 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

- майнового характеру, який подано фізичною особою або фізичною особою - підприємцем, встановлюється ставка судового збору 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Відповідно до статті 7 Закону України «Про Державний бюджет на 2025 рік» установлено у 2025 році прожитковий мінімум для працездатних осіб з 1 січня - 3028,00 грн.

Відповідно до частини третьої статті 6 Закону України №3674-VI у разі коли в позовній заяві об`єднано дві і більше вимог немайнового характеру, судовий збір сплачується за кожну вимогу немайнового характеру.

Суд звертає увагу позивача на те, що вимога про визнання протиправними акта, дії чи бездіяльності як передумови для застосування інших способів захисту порушеного права (скасувати або визнати нечинним рішення чи окремі його положення, зобов`язати прийняти рішення, вчинити дії чи утриматися від їх вчинення тощо) як наслідків протиправності акта, дій чи бездіяльності є однією вимогою.

Аналогічний правовий висновок висловлений Великою Палатою Верховного Суду у постанові від 18.11.2020 у справі № 9901/67/20 (реєстраційний номер судового рішення в ЄДРСР - 93218001) та Верховним Судом у постанові від 09.09.2020 у справі №540/2321/18 (реєстраційний номер судового рішення в ЄДРСР - 91414456).

Як вбачається з прохальної частини адміністративного позову, позивачем у даному позові заявлено 2 (дві вимоги) вимоги немайнового характеру та вимогу майнового характеру на суму 521,31 грн.

Таким чином, при зверненні до суду з даним адміністративним позовом (з урахуванням вимог майнового і немайнового характеру), позивачу слід було сплатити судовий збір у розмірі 3 633,60 грн.

Позивачем сплачено судовий збір на суму 1211,50 грн, тому необхідно доплатити судовий збір на суму 2 422,10 грн.

Зазначені вище обставини вказують на невідповідність позовної заяви вимогам Кодексу адміністративного судочинства України та є недоліками позовної заяви, що в свою чергу створює перешкоди для вирішення питання про наявність підстав для відкриття провадження у справі.

Відповідно до статті 169 КАС України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених ст.160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Вказані недоліки можуть бути усунені, у десятиденний строк з дня вручення даної ухвали для усунення недоліків шляхом подання до суду:

- належним чином оформленої позовної заяви відповідно до вимог статті 160 КАС України, з належним складом відповідачів;

- заяви про поновлення строку звернення до адміністративного суду, в якій зазначити поважні підстави, з яких вказаний строк було пропущено та надати належні та допустимі докази на підтвердження поважності пропущення такого строку;

- оригіналу документа про доплату судового збору на суму 2 422,10 грн.

Керуючись статтями 160, 161, 169, 241, 243, 248 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

У Х В А Л И В:

1. Позовну заяву ОСОБА_1 - залишити без руху.

2. Встановити позивачу десятиденний строк з дня вручення даної ухвали для усунення недоліків.

3. Попередити позивача про те, що у випадку неусунення недоліків позовної заяви позовна заява буде повернута йому відповідно до пункту 1 частини четвертої статті 169 Кодексу адміністративного судочинства України.

4. Копію ухвали невідкладно надіслати особі, що звернулась із позовною заявою.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та оскарженню не підлягає.

Суддя Перепелиця А.М.