Справа № 320/35594/24
Суддя: Дудін С.О.
Дата ухвалення: 2025-12-17 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

КИЇВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А

про прийняття звіту про виконання судового рішення та встановлення нового строку для надання звіту про виконання судового рішення

17 грудня 2025 року Київ справа № 320/35594/24

Київський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Дудіна С.О., розглянувши у порядку письмового провадження звіт Головного управління Пенсійного фонду України в місті Києві про виконання рішення в адміністративній справі за позовом ОСОБА_1 до Головного управління Пенсійного Фонду України в місті Києві про визнання протиправними дій та зобов`язання вчинити певні дії,

в с т а н о в и в:

До Київського окружного адміністративного суду звернувся ОСОБА_1 з позовом до Головного управління Пенсійного фонду України в місті Києві, у якому просить суд:

- визнати протиправними дії Головного управління Пенсійного фонду України в м.Києві, викладені у листі №28687-27515/П-02/8-2600/24 від 16.07.2024, щодо відмови у здійсненні перерахунку та виплаті заборгованості пенсії ОСОБА_1 за період з 01.01.2018 по 31.03.2019 на підставі довідки ІНФОРМАЦІЯ_1 від 10.05.2024 №13/3939/С про розмір грошового забезпечення ОСОБА_1 станом на 01.03.2018, що враховується для перерахунку пенсії, включаючи наступні складові грошового забезпечення: посадовий оклад - 8320,00 грн., оклад за військове звання - 1480,00 грн., надбавка за вислугу років - 4900,00 грн., надбавку за особливості проходження служби - 9555,00 грн., надбавку за службу в умовах режимних обмежень - 1248,00 грн., премію - 2912,00 грн., без обмеження її максимальним розміром, з урахуванням проведених раніше виплат;

- зобов`язати Головне управління Пенсійного фонду України в м.Києві здійснити перерахунок та виплату заборгованості пенсії ОСОБА_1 за період з 01.03.2018 по 31.03.2019 на підставі нової довідки ІНФОРМАЦІЯ_1 від 10.05.2024 №13/3939/С про розмір грошового забезпечення ОСОБА_1 станом на 01.03.2018, включаючи наступні складові грошового забезпечення: посадовий оклад - 8320,00 грн., оклад за військове звання - 1480,00 грн., надбавка за вислугу років - 4900,00 грн., надбавку за особливості проходження служби - 9555,00 грн., надбавку за службу в умовах режимних обмежень - 1248,00 грн., премію - 2912,00 грн., без обмеження виплати пенсії максимальним розміром, починаючи з 01.01.2018, з 01.06.2018, з 01.07.2018, з 01.12.2018 та з 01.01.2019, з урахуванням раніше проведених виплат.

Рішенням Київського окружного адміністративного суду від 14.03.2025 адміністративний позов задоволено частково.

Визнано протиправними дії Головного управління Пенсійного фонду України в м.Києві щодо відмови у здійсненні перерахунку та виплати пенсії ОСОБА_1 за період з 01.01.2018 по 31.03.2018 на підставі довідки ІНФОРМАЦІЯ_1 від 10.05.2024 №13/3939/С про розмір грошового забезпечення станом на 01.03.2018.

Зобов`язано Головне управління Пенсійного фонду України в м.Києві здійснити перерахунок та виплату пенсії ОСОБА_1 за період з 01.01.2018 по 31.03.2019 на підставі довідки ІНФОРМАЦІЯ_1 від 10.05.2024 №13/3939/С про розмір грошового забезпечення станом на 01.03.2018, з урахуванням раніше виплачених сум.

В задоволенні іншої частини позовних вимог відмовлено.

Ухвалою Київського окружного адміністративного суду від 11.07.2025 заяву позивача про встановлення судового контролю задоволено.

Зобов`язано Головне управління Пенсійного фонду України в місті Києві у 10-денний строк з моменту отримання цієї ухвали (її тексту, отриманого засобами телекомунікаційного зв`язку) подати до суду звіт про виконання рішення у цій справі з відповідними доказами.

Ухвалою Київського окружного адміністративного суду від 05.09.2025 відмовлено у прийнятті звіту Головного управління Пенсійного фонду України в м. Києві від 29.07.2025 №2600-0804-8/135090 про виконання рішення Київського окружного адміністративного суду міста Києва від 14.03.2025 у справі №320/35594/24.

Встановлено для Головного управління Пенсійного фонду України в м. Києві новий строк для надання звіту про виконання судового рішення Київського окружного адміністративного суду міста Києва від 14.03.2025 у справі №320/35594/24 - один місяць з моменту отримання цієї ухвали суду.

16.10.2025 на адресу суду від відповідача надійшов звіт про виконання судового рішення від 07.10.2025 №2600-0804-8/177956.

Ухвалою Київського окружного адміністративного суду від 24.11.2025 призначено судове засідання для вирішення питання щодо прийняття звіту Головного управління Пенсійного фонду України в місті Києві від 07.10.2025 №2600-0804-8/177956 про виконання судового рішення Київського окружного адміністративного суду від 14.03.2025 у справі 320/35594/24 на 11 грудня 2025 року о 12:30.

У судове засідання, призначене на 11 грудня 2025 року, з`явились представники сторін.

Розглянувши матеріали справи, суд зазначає таке.

Відповідно до частини першої-другої статті 382 Кодексу адміністративного судочинства України суд, який ухвалив судове рішення в адміністративній справі, може зобов`язати суб`єкта владних повноважень, не на користь якого ухвалене судове рішення, подати у встановлений судом строк звіт про виконання судового рішення.

За наслідками розгляду звіту суб`єкта владних повноважень про виконання рішення суду або в разі неподання такого звіту суддя своєю ухвалою може встановити новий строк подання звіту, накласти на керівника суб`єкта владних повноважень, відповідального за виконання рішення, штраф у сумі від двадцяти до сорока розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Як зазначено вище, рішенням Київського окружного адміністративного суду від 14.03.2025 зобов`язано Головне управління Пенсійного фонду України в м.Києві здійснити перерахунок та виплату пенсії ОСОБА_1 за період з 01.01.2018 по 31.03.2019 на підставі довідки ІНФОРМАЦІЯ_1 від 10.05.2024 №13/3939/С про розмір грошового забезпечення станом на 01.03.2018, з урахуванням раніше виплачених сум.

Головне управління Пенсійного фонду України в м.Києві у звіті про виконання судового рішення від 07.10.2025 №2600-0804-8/177956 зазначило, що на виконання вказаного судового рішення відповідач здійснив перерахунок пенсії ОСОБА_1 в порядку, визначеному судовим рішення.

Розмір пенсії після проведення перерахунку становить 13 730,00 грн.

Присутній у судовому засіданні представник відповідача подав додаткові пояснення у справі.

Відповідно до пенсійної справи, пенсія позивача перерахована на виконання рішення суду, станом на 01.01.2018 становить 13730,00 грн. (70% від суми грошового забезпечення за довідкою від 10.05.2024 №13/3939/с + учасник війни + учасник бойових дій + урахування максимального розміру пенсії).

Також, відповідно до розрахунку на доплату (виплату, утримання) пенсії, позивачу з січня 2018 по травень 2018 підлягало виплаті 13 730, однак, фактично було виплачено 13011,88. Сума виплати (утримання) за вказаний період становить 3590,60.

Відповідач зазначив, що виплата заборгованості позивачу за рішенням за період з 01.01.2018 по 31.03.2019 у сумі 3 590,60 грн. буде здійснена в межах бюджетних асигнувань, виділених на цю мету.

Розглянувши поданий відповідачем звіт про виконання судового рішення, суд зазначає, що подання особою, на користь якої ухвалено судове рішення, заяви в порядку статті 382 КАС України про встановлення судового контролю за виконанням такого рішення спрямоване на забезпечення належного виконання судового рішення.

Виконання судового рішення є умовою реалізації конституційного права кожного на судовий захист. Визначена статтею 382 КАС України процедура судового контролю за виконанням судового рішення спрямована на забезпечення обов`язкового виконання судового рішення, ухваленого на користь особи, задля реального захисту та поновлення її прав, свобод, інтересів, що зазнали порушення, без гарантування яких неможливо забезпечити право кожного на судовий захист.

Верховний Суд у постанові від 10.02.2022 у справі №160/13013/19 зазначив, що переслідуючи мету забезпечення реалізації конституційного принципу обов`язковості судових рішень, адміністративні суди мають зважено підходити до вибору процесуальних засобів такого забезпечення, а саме: встановлювати дійсні причини виникнення затримки у виконанні судового рішення, аналізувати акти законодавства, враховувати здійснені відповідною посадовою особою дії, спрямовані на виконання судового рішення, та їх відповідність вимогам законодавства, встановлювати наявність та форму вини такої посадової особи, а також зазначати про співмірність розміру штрафу та доходів (фінансової спроможності) такої посадової особи. Це не повинно зумовлювати порушення основоположних засад адміністративного судочинства, зокрема, пропорційності, необхідності дотримання оптимального балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи та цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія) тощо. Такі засоби не можуть бути надмірними за визначених умов та не мають призводити до порушення прав, гарантованих Конституцією України та Конвенцією про захист прав людини і основоположних свобод.

Частиною п`ятою статті 382-3 КАС України визначено, що суд за клопотанням суб`єкта владних повноважень може зменшити розмір штрафу або звільнити від його сплати на підставі доказів, що підтверджують здійснення керівником такого суб`єкта владних повноважень дій, які спрямовані на виконання судового рішення та які, на переконання суду, на момент розгляду звіту є достатніми і вичерпними.

Якщо судове рішення стосується здійснення виплат (пенсійних, соціальних тощо), суд може зменшити розмір штрафу або звільнити від його сплати на підставі доказів, які підтверджують відсутність бюджетних асигнувань у суб`єкта владних повноважень та вжиття його керівником всіх необхідних заходів для встановлення таких бюджетних асигнувань, які, на переконання суду, на момент розгляду звіту є достатніми і вичерпними.

Згідно з частиною одинадцятою статті 382-3 КАС України якщо суд прийняв звіт про виконання судового рішення, але суб`єктом владних повноважень відповідне судове рішення виконано не в повному обсязі, суд одночасно встановлює новий строк для подання звіту відповідно до частини третьої статті 382-1 цього Кодексу.

Верховний Суд в ухвалі від 05.08.2025 у справі №580/2522/24 наголосив на тому, що посилення судового контролю за виконанням судових рішень та наділення суду з цією метою правом накладати штрафні санкції визнається заходом для забезпечення конституційного права громадян на судовий захист. Специфіка застосування штрафної санкції, полягає в тому, що вона накладається на керівника суб`єкта владних повноважень, яким не забезпечено виконання судового рішення та який є відповідальним за діяльність державного органу, який він очолює. Можливість накладення штрафу розглядається не самостійно, а за наслідками розгляду звіту суб`єкта владних повноважень про виконання рішення суду або у разі неподання такого звіту. Накладення на керівника суб`єкта владних повноважень, відповідального за виконання постанови, штрафу є мірою покарання, а тому можливість суду накласти такий штраф може бути реалізована лише за умови встановлення судом обставин, які свідчать про умисне невиконання рішення суду, недобросовісність у діях суб`єкта владних повноважень, які свідчать про ухилення останнього від виконання рішення суду.

Водночас, Верховний Суд України у своїх постановах, зокрема, від 24.01.2018 у справі №405/3663/13-а, від 13.06.2018 у справі №757/29541/14-а від 21.08.2019 у справі №754/3105/17, від 21.05.2020 у справі №310/6910/16-а, неодноразово вказував про те, що невиконання судового рішення в частині виплати грошових коштів, за відсутності відповідного фінансового забезпечення та фактичної відсутності коштів, не може вважатись невиконанням судового рішення без поважних причин. Накладення штрафу у такому випадку жодним чином не захищає право особи на отримання бюджетних коштів.

Відповідно до частини першої статті 10 Бюджетного кодексу України видатки та кредитування бюджету класифікуються за:

1) бюджетними програмами (програмна класифікація видатків та кредитування бюджету);

2) ознакою головного розпорядника бюджетних коштів (відомча класифікація видатків та кредитування бюджету);

3) функціями, з виконанням яких пов`язані видатки та кредитування бюджету (функціональна класифікація видатків та кредитування бюджету).

Відповідно до частини другої статті 10 Бюджетного кодексу України програмна класифікація видатків та кредитування бюджету використовується у разі застосування програмно-цільового методу у бюджетному процесі. Програмна класифікація видатків та кредитування державного бюджету (місцевого бюджету) формується Міністерством фінансів України (місцевим фінансовим органом), за пропозиціями, поданими головними розпорядниками бюджетних коштів під час складання проекту закону про Державний бюджет України (проекту рішення про місцевий бюджет) у бюджетних запитах, при цьому визначається шляхом розподілу видатків та кредитування державного бюджету (місцевого бюджету) за бюджетними програмами у законі про Державний бюджет України (рішенні про місцевий бюджет) і може бути уточнена під час виконання державного бюджету (місцевого бюджету) при внесенні змін до закону про Державний бюджет України (рішення про місцевий бюджет) та у разі застосування положень частини шостої статті 23 та частини другої статті 24 цього Кодексу.

Відповідно до статті 2 Бюджетного кодексу України, бюджетний запит - документ, підготовлений головним розпорядником бюджетних коштів, що містить пропозиції з відповідним обґрунтуванням щодо обсягу бюджетних коштів, необхідних для виконання покладених на нього функцій на середньостроковий період, на підставі відповідних граничних показників видатків бюджету та надання кредитів з бюджету.

Так, з протоколу про перерахунок пенсії від 13.05.2025 вбачається, що на виконання рішення суду у цій справі відповідачем перераховано пенсію позивача на підставі нової довідки про розмір грошового забезпечення. Розмір пенсії після перерахунку склав 20293,50 грн., з урахуванням обмеження максимальним розміром 13730,00 грн. Суд звертає увагу на те, що рішення суду у цій справі не стосується виплати пенсії без обмеження максимальним розміром, внаслідок чого належним виконанням судового рішення буде нарахування та виплата позивачеві пенсії у розмірі 13730,00 грн. З матеріалів пенсійної справи вбачається, що відповідачем здійснено донарахування пенсії позивача до вказаного розміру за період з січня по травень 2018 року включно, а починаючи з червня 2018 року розмір пенсії, який виплачується позивачу, становить 13730,00 грн.

Отже, матеріалами справи підтверджується виконання рішення суду в частині здійснення перерахунку пенсії.

З долучених розрахунків вбачається виконання рішення суду у даній справі в частині проведення перерахунку пенсії позивача за спірний період, внаслідок чого нараховано суму доплати у розмірі 3590,60 грн., докази виплати якої, однак, відсутні.

Враховуючи, що виконання судового рішення в частині виплати вказаної заборгованості залежить від фінансування витрат на вказані цілі з Державного бюджету України, суд не вбачає підстав для застосування штрафу в даному випадку, з урахуванням того, що обставини невиконання відповідачем судового рішення не залежать від відповідача, а вини керівника пенсійного органу у невиконанні рішення суду в цій частині не встановлено.

Разом з тим, відповідачем не доведено повного та фактичного виконання рішення суду у даній справі, оскільки не надано доказів виплати на користь позивача належних йому коштів.

При цьому, суд погоджується з позицією відповідача, що невиконання рішення суду в частині здійснення виплати пов`язане з об`єктивними причинами, які не залежать від волі відповідача, оскільки виділення коштів відбувається за відповідними бюджетними асигнуваннями з Пенсійного фонду України.

Таким чином, аналізуючи причинно-наслідковий зв`язок невиконання в повному обсязі рішення суду, суд вважає відсутніми ознаки вини та умислу у діях відповідача та відповідно робить висновок про недоцільність застосування до нього штрафних санкцій.

Оскільки виконання судового рішення в частині виплати заборгованості у межах спірних відносин залежить від фінансування витрат на вказані цілі з Державного бюджету України, суд вважає за можливе надати відповідачу можливість виконати судове рішення належним чином, здійснивши виплату нарахованої суми заборгованості пенсії за вказаний період.

З урахуванням означених обставин, суд дійшов висновку про наявність підстав для прийняття звіту Головного управління Пенсійного фонду України в місті Києві від 07.10.2025 №2600-0804-8/177956 про виконання судового рішення та встановлення нового строку для надання звіту про виконання судового рішення.

Керуючись статтями 243, 248, 382-382-3 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

у х в а л и в:

Прийняти звіт Головного управління Пенсійного фонду України в місті Києві від 07.10.2025 №2600-0804-8/177956 про виконання рішення Київського окружного адміністративного суду міста Києва від 14.03.2025 у справі №320/35594/24.

Встановити для Головного управління Пенсійного фонду України в місті Києві новий строк для надання звіту про виконання судового рішення Київського окружного адміністративного суду міста Києва від 14.03.2025 у справі №320/35594/24 - один місяць з моменту отримання цієї ухвали суду.

Копію ухвали суду надіслати (вручити, надати) учасникам справи (їх представникам), зокрема, шляхом направлення тексту ухвали електронною поштою, факсимільним повідомленням (факсом, телефаксом), телефонограмою.

Ухвала, постановлена судом поза межами судового засідання або у судовому засіданні у разі неявки учасників справи, під час розгляду справи в письмовому провадженні, набирає законної сили з моменту її підписання.

Апеляційна скарга на ухвалу суду подається до Шостого апеляційного адміністративного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення. Якщо у судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини ухвали суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, апеляційна скарга подається протягом п`ятнадцяти днів з дня складення повного тексту ухвали.

Суддя Дудін С.О.