Справа № 461/219/25
Суддя: Карп'як Оксана Орестівна
Дата ухвалення: 2025-12-18 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ЛЬВІВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

18 грудня 2025 рокусправа № 461/219/25
м.Львів

Львівський окружний адміністративний суд у складі судді Карп`як Оксани Орестівни, розглянувши у письмовому провадженні в порядку спрощеного позовного провадження адміністративну справу за позовом ОСОБА_1 до Державної інспекції архітектури та містобудування України про визнання позапланової перевірки протиправною, скасування припису,

встановив:

До Львівського окружного адміністративного суду з Галицького районного суду м. Львова надійшли матеріали позову ОСОБА_1 до Державної інспекції архітектури та містобудування України про визнання позапланової перевірки протиправною, в якому з урахуванням заяви від 17.02.2025 про уточнення позовних вимог просить:

- визнати протиправною позапланову перевірку на підставі наказу Державної інспекції архітектури та містобудування України від 03 грудня 2024 року № 209 «Про проведення позапланової перевірки» щодо дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності;

- скасувати припис про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил від 20 грудня 2024 року.

Процесуальні дії у справі:

Ухвалою Галицького районного суду м. Львова від 13.01.2025 року справу №461/219/25 передано за підсудністю до Львівського окружного адміністративного суду.

Ухвалою Львівського окружного адміністративного суду від 17 лютого 2025 року позовну заяву залишено без руху.

Ухвалою Львівського окружного адміністративного суду від 04 березня 2025 року прийнято позовну заяву та заяву про уточнення позовних вимог до розгляду та відкрито провадження у справі за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін.

Позиція позивача:

В обґрунтування позовних вимог позивач зазначає, що 20.12.2024 головним інспектором будівельного нагляду Другого відділу державного архітектурно-будівельного контролю Департаменту державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду Костівим Р.О. було складено протокол про адміністративне правопорушення щодо ОСОБА_1 про те, що за результатами позапланової перевірки проведеної на об`єкті на АДРЕСА_1 виявлено порушення, а саме п. 3 ч. 1 ст. 34 та ч. 1 ст. 37 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», абзацу 3 п. 5 Порядку виконання підготовчих та будівельних робіт, затвердженого постановою КМУ від 13.04.2011 року № 466 (в редакції постанови КМУ від 26.08.2015 № 747).

Позивач зазначає, що про позапланову перевірку на АДРЕСА_1 дізнався 12.12.2024 року зі статті на сайті Zaxid.net. Додатково інформації про проведення такої перевірки отримано не було.

16.12.2024 року ОСОБА_1 отримав вимогу першого заступника Голови Державної інспекції архітектури та містобудування України п. І.Гіоане № 1757/02/12-24 від 11.12.2024 року про подання пояснень та копій документів згідно списку, зазначеному в даній вимозі. Також у вимозі було зазначено, що необхідно забезпечити присутність ОСОБА_1 або уповноваженої особи 16 грудня 2024 р. о 11.00 на об`єкті на АДРЕСА_1 .

Однак, в протоколі про адміністративне правопорушення щодо ОСОБА_1 вказано, що ні ОСОБА_1 , ні його представник не з`явилися у визначене місце та час 09.12.2024 р. В той час як ні ОСОБА_1 , ні представник не знали про проведення позапланової перевірки 09.12.2024 р. Позивач дізнався про перевірку 12.12.2024 р. з медіа, а у вимозі було зазначено про перевірку 16.12.2024 р.

Згідно з постановою КМУ №303 від 13.03.22, під час воєнного стану планові та позапланові перевірки припинені. Однак, якщо наявна загроза, що може негативно вплинути на безпеку, права чи законні інтереси громадян, перевірка може бути дозволена за рішенням центральних органів виконавчої влади. Позивач зазначає, що в даному випадку незрозумілим та необґрунтованим є той факт на підставі яких даних встановлена загроза, що може негативно вплинути на безпеку, права чи законні інтереси громадян, тому вважаю, що проведена позапланова перевірка є незаконною.

У вимозі ДІАМ від 11.12.2024 р. №1757/02/12-24 зазначено, що на підставі звернення Інспекції держархбудконтролю Львівської міської ради від 05.11.2021 р. №006-вих-102947, наказу ДІАМ від 03 грудня 2024 р. №209 «Про проведення позапланової перевірки" здійснюється позапланова перевірка на об`єкті за адресою: АДРЕСА_1 . Інспекцією державного архітектурно-будівельного контролю у 2021 році було виявлено, що на вуд. Парковій, 9 у м. Львові ведуться «самочинні» будівельні роботи без дозвільних документів на реконструкцію та капітальний ремонт. Така ж інформація була зазначена на сайті Львівської міської ради, проте в даному випадку звернення Інспекції держархбудконтролю Львівської міської ради від 05.11.2021 року № 006-вих-102947, не може бути підставою для проведення позапланової перевірки.

Позивач вважає, що не було правових підстав для проведення позапланової перевірки об`єкту на АДРЕСА_1 , у зв`язку з чим проведення перевірки призводить до відсутності правових наслідків такої, оскільки правопорушення було виявлено ще у 2021 року.

27.12.2024 року ОСОБА_1 отримав лист № 1871/02/12-24 в якому містилося повідомлення про розгляд справи про адміністративне правопорушення, в якому вказано, що за результатами проведення позапланової перевірки стосовно суб`єкта містобудування складено акт за результатами проведення планового (позапланового) заходу державного нагляду (контролю) щодо дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності від 20.12.2024 року № 18, і враховуючи наявність порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм і правил складено протокол про адміністративне правопорушення від 20.12.2024 року, видано припис про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил від 20.12.2024 року. Однак позивач не отримував акту перевірки, що є порушенням Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 23 травня 2011 р. № 553.

Акт перевірки, складений за відсутності суб`єкта містобудування чи його уповноваженого представника, не може бути підставою для складання протоколу, припису та постанови про накладення штрафу на нього, що є порушенням прав суб`єкта містобудування бути присутнім під час проведення перевірки, подавати заперечення на акт перевірки та надавати пояснення з приводу нібито встановлених порушень. Порушення процедури проведення перевірки є достатньою підставою для скасування її результатів. Тому, враховуючи наведене, позивач вважає, що наявні усі підстави для скасування результатів перевірки.

Позивач вважає, що у ДІАМ відсутні підстави для проведення позапланової перевірки на об`єкті за адресою: АДРЕСА_1 , а тому протиправні дії відповідача призвели до прийняття протиправного припису про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил від 20.12.2024, який підлягає скасуванню.

Заперечення відповідача:

Відповідач скористався правом на подання відзиву, в якому просив відмовити у задоволенні позову. В обґрунтування своєї позиції зазначив, що підставами для проведення позапланової перевірки є, зокрема, звернення фізичних чи юридичних осіб про порушення суб`єктом містобудування вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності. Зазначає, що на адресу ДІАМ надійшло звернення Інспекції державного архітектурно-будівельного контролю Львівської міської ради від 05.11.2021 № 0006-вих-102947, що зареєстроване в ДІАМ 26.11.2021, про порушення суб`єктами містобудування вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності. На засіданні комісії 16.12.2021 за адресою: м.Київ, бульвар Лесі Українки, 26-Б, 8 поверх, каб. 802, було розглянуто звернення Інспекції ДАБК Львівської міської ради щодо виявлення Інспекцією факту виконання будівельних робіт без дозвільних документів за адресою: АДРЕСА_1 . За результатами розгляду звернення комісія вирішила, що обставини викладені у зверненні заявника, можуть бути підставою для здійснення позапланової перевірки. ДІАМ листом від 12.11.2024 за реєстраційним номером 1556/02/12-24, звернулась до Міністерства розвитку громад, територій та інфраструктури України з проханням видати наказ про погодження здійснення позапланового заходу державного архітектурно-будівельного контролю щодо реконструкції будівлі за адресою: вул. Паркова, 9, м. Львів. ДІАМ отримала наказ Міністерства розвитку громад, територій та інфраструктури України «Про погодження здійснення позапланового заходу державного архітектурно-будівельного контролю» від 22.11.2024 № 1390. На підставі наказу ДІАМ «Про проведення позапланової перевірки» від 03.12.2024 № 209 та відповідно до направлення для проведення планового (позапланового) заходу від 04.12.2024 за № 1701/02/12-24, у період з 09.12.2024 до 20.12.2024 ДІАМ було проведено позапланову перевірку дотримання суб`єктами містобудування вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил на об`єкті будівництва за адресою: АДРЕСА_1 . Зазначений об`єкт будується на земельній ділянці з кадастровим номером :07:003:0027.

Відповідно до інформації Державного земельного кадастру про право власності та речові права на земельну ділянку Державної служби України з питань геодезії, картографії та кадастру, земельна ділянка з кадастровим номером :07:003:0027 має форму власності приватну, належить ОСОБА_1 , а тому ОСОБА_1 є замовниками будівництва відповідно до п. 4 ч. 1 ст. 1 Закону. Суб`єкт містобудування був належним чином повідомлений про проведення позапланового заходу на об`єкті будівництва за адресою: АДРЕСА_1 , повідомленням від 06.12.2024 за №1724/02/12-24, проте 09.12.2024 під час проведення позапланової перевірки суб`єкт містобудування або його уповноважений представник не з`явився у визначені місце та час відповідно до повідомлення.

Відповідно до пункту 9 Порядку № 553, у випадку, коли суб`єкти містобудування або його представники, які будують або збудували об`єкт будівництва та були належним чином повідомлені про дату і час проведення перевірки, не прибули на об`єкт будівництва для проведення перевірки, перевірка проводиться із залученням представників органів місцевого самоврядування. На лист-запрошення ДІАМ від 06.12.2024 за № 1730/02/12-24 представник Львівської міської ради 09.12.2024 для проведення позапланової перевірки не з`явився. Додатково суб`єкту містобудування було надіслано вимогу від 11.12.2024 за № 1757/02/12-24 про надання належним чином засвідчені копії дозвільних документів на об`єкт будівництва за адресою: АДРЕСА_1 , а також забезпечити присутність особисто або уповноваженої особи з відповідним документом, що посвідчує особу, 16.12.2024 об 11:00 на вказаному об`єкті будівництва.

Шляхом перевірки відомостей, які містяться в Реєстрі будівельної діяльності посадовими особами ДІАМ інформації та документів, що дають право на виконання підготовчих та будівельних робіт, а також документів, що засвідчують прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об`єктів, змін до них, їх скасування чи анулювання за параметрами пошуку «адреса об`єкта будівництва: АДРЕСА_1 » не виявлено. Відповідно до ч. 1 ст. 376 Цивільного кодексу України, житловий будинок, будівля, споруда, інше нерухоме майно вважаються самочинним будівництвом, якщо вони збудовані або будуються на земельній ділянці, що не була відведена для цієї мети, або без відповідного документа, який дає право виконувати будівельні роботи чи належно затвердженого проекту, або з істотними порушеннями будівельних норм і правил. Таким чином, зважаючи на вищезазначені положення законодавства, будівництво за адресою: вул. Паркова, 9, м. Львів є об`єктом самочинного будівництва.

Також зазначає, що будівництво ведеться впритул до фундаментів пам`ятки архітектури місцевого значення «Житловий будинок. 1904 р.» за адресою: вул. Паркова, 9, наказ МКІП від 18.01.2021 № 14, охоронний № 5098-Лв, несе ризики втрати ними конструктивної надійності за рахунок впливу на основи фундаментів. Отже, об`єкт будівництва за адресою: АДРЕСА_1 , належить до значних класу наслідків (відповідальності), а отже відповідно до ч. 1 ст. 376 Цивільного кодексу України є самочинним будівництвом. Частина 7 статті 34 Закону № 3038-VI зазначає, що виконання будівельних робіт без відповідного документа, передбаченого цією статтею, вважається самочинним будівництвом і тягне за собою відповідальність згідно із законом. Звертає увагу суду, що зазначені обставини та висновки зафіксовані в акті, складеному за результатами проведення планового (позапланового) заходу державного нагляду (контролю) щодо дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності від 20.12.2024 № 18. Водночас, оскільки під час проведення позапланової перевірки виявлено порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, крім акта перевірки, стосовно ОСОБА_1 було складено протокол про адміністративне правопорушення від 20.12.2024 та видано припис про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил від 20.12.2024. За результатами розгляду справи про адміністративне правопорушення прийнято оскаржувану постанову від 30.12.2024 за №6/24/02-2-08, якою визнано ОСОБА_1 винним у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого частиною сьомої статті 96 КУпАП та накладено адміністративне стягнення у вигляді штрафу.

Наголошує, що за результатами розгляду звернення, комісією прийнято рішення рекомендувати провести позапланову перевірку щодо виконання будівельних робіт за адресою: АДРЕСА_1 (житловий будинок 1904 року, що є пам`яткою архітектури місцевого значення відповідно до наказу МКІП від 18.01.2021 № 14, охоронний номер 5098-Лв), проте у зв`язку із російським вторгненням в Україну та прийняттям постанови Кабінету Міністрів України «Про припинення заходів державного нагляду (контролю) і державного ринкового нагляду в умовах воєнного стану» від 13.03.2022 № 303 припинено проведення планових та позапланових заходів державного нагляду (контролю) на період воєнного стану, введеного Указом Президента України від 24.02.2022 № 64/2022 «Про введення воєнного стану в Україні», у зв`язку з чим позапланова перевірка за адресою: АДРЕСА_1 не була проведена.

Однак, наказом Міністерства розвитку громад та територій України від 22.11.2024 № 1390 було погоджено здійснення позапланового заходу державного архітектурно будівельного контролю за адресою: вул. Паркова, 9, м. Львів, оскільки наявна загроза, що може негативно вплинути на безпеку, права чи законні інтереси багаточисленних громадян, які звертались зі зверненнями і враховуючи той факт, що будівля розташована в межах історичного ареалу міста Львова на території буферної зони об`єкта Всесвітньої спадщини ЮНЕСКО «Львів Ансамбль історичного центру», підстава для проведення перевірки є цілком обґрунтованою.

Зазначає, що представниками ДІАМ було вручено в останній день перевірки примірник акта, протокол та припис уповноваженій особі Хром`як Уляні Вікторівні. Відтак ДІАМ критично ставиться до твердження позивача про неотримання ним жодних матеріалів перевірки. Наголошує, що ДІАМ було здійснено всі належні заходи щодо своєчасного сповіщення позивача про проведення зазначеного заходу держархбудконтролю та про його результати.

Днем виявлення правопорушення є день складення акта перевірки відповідного суб`єкта містобудування 20.12.2024, оскільки встановити факт правопорушення можна лише шляхом проведення заходу держархбудконтролю. Оскільки оскаржувана постанова була винесена 30.12.2024, таким чином, головним інспектором дотримано визначених законом строків під час розгляду справи про адміністративне правопорушення.

Зазначає, що на будь-якому об`єкті будівництва, для отримання права на виконання будівельних робіт замовнику та генеральному підряднику необхідно отримати від органу архітектурно-будівельного контролю відповідний дозвіл. Факт видачі такого дозволу підтверджує, що компетентний орган перевірив відповідність поданих документів вимогам законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельним нормам і правилам. Водночас у випадку якщо будівництво буде здійснюватися на об`єкті культурної спадщини, дані правовідносини додатково також регулюються Законом України «Про охорону культурної спадщини» від 08.06.2000 №1805-III. Цей Закон регулює правові, організаційні, соціальні та економічні відносини у сфері охорони культурної спадщини з метою її збереження, використання об`єктів культурної спадщини у суспільному житті, захисту традиційного характеру середовища в інтересах нинішнього і майбутніх поколінь. Об`єкти культурної спадщини, які знаходяться на території України, у межах її територіального моря та прилеглої зони, охороняються державою. Охорона об`єктів культурної спадщини є одним із пріоритетних завдань органів державної влади та органів місцевого самоврядування.

Таким чином, оскільки позивачем на об`єкті будівництва за адресою: вул. Паркова, 9, м. Львів виконані будівельні роботи без відповідного дозвільного документа, передбаченого Законом №3038-VI, відтак дане будівництво вважається самочинним і тягне за собою відповідальність згідно із законом.

Суд, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини справи, на яких ґрунтуються позовні вимоги та заперечення, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, встановив наступне.

Фактичні обставини справи.

Постійна комісія фінансів та планування бюджету Львівської міської ради листом від 02.10.2024 № 0001-вих-140062 звернулася до голови Державної інспекції архітектури та містобудування України з проханням надати згоду на проведення перевірки Інспекцією державного архітектурно-будівельного контролю у Львівській області на вул. Парковій, 9 у м. Львові, оскільки триває незаконне або самочинне будівництво поблизу пам`ятки місцевого значення. Зазначено, що це питання потребує термінового реагування, оскільки може загрожувати збереженню культурної спадщини.

Львівська міська рада листом від 03.10.2024 № 2901-вих-140480 звернулася до голови Державної інспекції архітектури та містобудування України з проханням провести перевірку щодо додержання законодавства у сфері містобудівної діяльності при здійсненні будівельних робіт за адресою: м. Львів, вул. Паркова, 9 та у разі виявлення фактів самочинного будівництва притягнути суб`єкта містобудування до відповідальності згідно із законом, а також вжити заходів щодо знесення самочинного будівництва, у зв`язку із тим, що з листа Інспекції державного архітектурно-будівельного контролю № 4-0006-52554 від 26.09.2024 Львівській міській раді стало відомо про те, що в ході здійснення обстеження території м. Львова на предмет наявності самочинного будівництва, було виявлено факт виконання будівельних робіт за адресою: м. Львів, вул. Паркова, 9.

Державна інспекція архітектури та містобудування України листом від 12.11.2024 № 1556/02/12-24 звернулася до Міністерства розвитку громад та територій України з проханням видати наказ про погодження проведення позапланового заходу державного архітектурно-будівельного контролю щодо виконання будівельних робіт за адресою: вул. Паркова, 9, м. Львів.

Наказом Міністерства розвитку громад та територій України № 1390 від 22.11.2024 «Про погодження здійснення позапланового заходу державного архітектурно-будівельного контролю» Державній інспекції архітектури та містобудування України наказано забезпечити в установленому порядку здійснення позапланового заходу державного архітектурно-будівельного контролю за дотриманням вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм і правил на об`єкті будівництва за адресою: вул. Паркова, 9, м. Львів. В наказі зазначено зокрема посилання на п. 2 постанови КМУ від 13.03.2022 № 303 «Про припинення заходів державного нагляду (контролю) і державного ринкового нагляду в умовах воєнного стану».

Державною інспекцією архітектури та містобудування України прийнято наказ № 209 від 03.12.2024 «Про проведення позапланової перевірки», яким визначено провести позапланову перевірку об`єктів будівництва за адресою: вул. Паркова, 9, м. Львів. Наказом № 209 від 03.12.2024 визначено, що предмет перевірки: дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт.

04.12.2024 Державною інспекцією архітектури та містобудування України на підставі наказу № 209 від 03.12.2024 складено направлення № 1701/02/12-24 для проведення позапланового заходу на об`єкті будівництва за адресою: АДРЕСА_1 щодо дотримання суб`єктами містобудування вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил. Строк дії направлення з 09.12.2024 року до 20.12.2024 року.

Листом від 06.12.2024 № 1730/02/12-24 Державна інспекція архітектури та містобудування України просила Львівську міську раду надати до 11:00 год. 09.12.2024 кандидатуру представника Львівської міської ради з метою участі в період з 09.12.2024 до 20.12.2024 у позаплановій перевірці на об`єкті будівництва за адресою: вул. Паркова, 9, м. Львів.

06.12.2024 Державною інспекцією архітектури та містобудування України складено направлення № 1724/02/12-24 про проведення позапланової перевірки на об`єкті будівництва за адресою: АДРЕСА_1 , яке адресовано ОСОБА_2 .

У повідомленні від 06.12.2024 № 1724/02/12-24 зазначено, що зокрема на підставі звернення Інспекції державного архітектурно-будівельного контролю Львівської міської ради від 05.11.2021 року № 0006-вих-102947, наказу Державної інспекції архітектури та містобудування України від 03.12.2024 року № 209 у період з 09.12.2024 року до 20.12.2024 року буде здійснено позапланову перевірку на об`єкті будівництва за адресою: АДРЕСА_1 . Зазначено вимогу про підготовку належним чином засвідчених копій дозвільних документів, які дають право на виконання будівельних робіт на об`єкті будівництва за адресою: АДРЕСА_1 . Документи необхідно надати під час перевірки 10.12.2024 року об 11:00 год на об`єкті будівництва за адресою: АДРЕСА_1 .

У матеріалах справи відсутні докази, які свідчать як про направлення так і про отримання ОСОБА_1 повідомлення від 06.12.2024 № 1724/02/12-24.

Державною інспекцією архітектури та містобудування України такі докази не надані.

Листом від 11.12.2024 № 1760/02/12-24 Державна інспекція архітектури та містобудування України просила Міністерство культури та стратегічних комунікацій України надати до 11:00 год. 12.12.2024 кандидатуру представника Міністерства культури та стратегічних комунікацій України з метою участі в період з 09.12.2024 до 20.12.2024 у позаплановій перевірці на об`єкті будівництва за адресою: АДРЕСА_1 .

За результатами позапланової перевірки, проведеної на об`єкті будівництва за адресою: АДРЕСА_1 , Державною інспекцією архітектури та містобудування України складено:

- акт № 18 від 20.11.2024 за результатами проведення позапланового заходу державного нагляду (контролю) щодо дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності;

- припис про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил від 20.12.2024. Приписом вимагалося усунути у встановленому законодавством порядку допущені порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності на об`єкті будівництва за адресою: АДРЕСА_1 , шляхом оформлення документів, які дають право на виконання будівельних робіт у термін до 20.02.2025;

- протокол про адміністративне правопорушення від 20.12.2024, відповідно до якого, ОСОБА_1 повідомлявся, про те, що розгляд справи про адміністративне правопорушення відбудеться об 11:00 год 30.12.2024 року у приміщенні Державної інспекції архітектури та містобудування України за адресою: вул. Генерала Чупринки, 71, поверх 1, кабінет 110, м. Львів, 79044.

30.12.2024 року головним інспектором будівельного нагляду Другого відділу державного архітектурно-будівельного контролю Департаменту державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду Павлівом Олегом Тарасовичем складено постанову № 6/24/02-08 по справі про адміністративне правопорушення, якою притягнуто до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 та накладено штраф, передбачений ч. 7 ст. 96 КУпАП, в розмірі 34000,00 гривень.

Зі змісту постанови № 6/24/02-08 від 30.12.2024 року вбачається, що 16.12.2024 року під час перевірки за адресою: АДРЕСА_1 із залученням представника органу місцевого самоврядування (начальник відділу інспекційної роботи Інспекції державного-архітектурно будівельного контролю Львівської міської ради Літавий Василь Миколайович) візуально виявлено триповерхову залізобетонну споруду невідомого функціонального призначення, яка має вертикальні та горизонтальні конструктивні елементи. Шляхом перевірки відомостей, які містяться в Реєстрі будівельної діяльності, інформації та документів, що дають право на виконання підготовчих та будівельних робіт, а також документів, що засвідчують прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об`єктів, змін до них, їх скасування чи анулювання за параметрами пошуку «адреса об`єкта будівництва: м. Львів, вул. Паркова, 9.» не виявлено. Відповідно до частини першої статті 376 Цивільного кодексу України, житловий будинок, будівля, споруда, інше нерухоме майно вважаються самочинним будівництвом, якщо вони збудовані або будуються на земельній ділянці, що не була відведена для цієї мети, або без відповідного документа, який дає право виконувати будівельні роботи чи належно затвердженого проекту, або з істотними порушеннями будівельних норм і правил. Таким чином, замовник здійснив самочинне будівництво за адресою: АДРЕСА_1 .

Підставою для ініціювання перевірки стало звернення Інспекції державного-архітектурно будівельного контролю Львівської міської ради від 05.11.2021 року №0006-вих-102947, зареєстрованого ДІАМ, 15.11.2021 року за реєстраційним номером 2186/07-21. Відповідно до інформації викладеної у зверненні, Інспекцією державного архітектурно-будівельного контролю Львівської міської ради було виявлено факт самочинного виконання будівельних робіт за адресою: м. Львів, вул. Паркова, 9. Згідно з переліком пам`яток архітектури та містобудування м. Львова, будинок № 9 на вул. Парковій у м. Львові є пам`яткою архітектури місцевого значення, охоронний помер 5098-Лв. У постанові зазначено, що замовником є ОСОБА_1 .

Рішенням Галицького районного суду м. Львова від 25.03.2025 року у справі № 461/470/25, залишеним без змін постановою Восьмого апеляційного адміністративного суду від 20.05.2025 року постанову головного інспектора будівельного нагляду Другого відділу державного архітектурно-будівельного контролю Департаменту державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду Павліва Олега Тарасовича № 6/24/02-2-08 від 30.12.2024 року про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за ч. 7 ст. 96 КУпАП у виді штрафу у розмірі 34000,00 грн скасовано, а справу про адміністративне правопорушення закрито.

Вважаючи протиправною позапланову перевірку та прийнятий за її результатами припис про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил від 20.12.2024, позивач звернувся до суду з даним адміністративним позовом.

Нормативно-правове регулювання та висновки суду.

Надаючи оцінку спірним правовідносинам, суд виходить з такого.

Відповідно до частини другої статті 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Відповідно до постанови КМУ від 13 березня 2022 р. № 303 «Про припинення заходів державного нагляду (контролю) в умовах воєнного стану», Кабінет Міністрів України постановив припинити проведення планових та позапланових заходів державного нагляду (контролю) юридичних та фізичних осіб на період воєнного стану, введеного Указом Президента України від 24 лютого 2022 р. № 64 «Про введення воєнного стану в Україні».

За наявності загрози, що має негативний вплив на права, законні інтереси, життя та здоров`я людини, захист навколишнього природного середовища та забезпечення безпеки держави, а також для виконання міжнародних зобов`язань України протягом періоду воєнного стану дозволити здійснення позапланових заходів державного нагляду (контролю) юридичних та фізичних осіб на підставі рішень центральних органів виконавчої влади, що забезпечують формування державної політики у відповідних сферах (п. 2 постанови КМУ № 303 від 13.03.2022).

Протягом періоду воєнного стану за наявності загрози, що має значний негативний вплив на права, законні інтереси, життя та здоров`я людини, захист навколишнього природного середовища та забезпечення безпеки держави, планові та позапланові заходи державного нагляду (контролю) за дотриманням суб`єктами господарювання, що провадять діяльність у сферах енергетики та комунальних послуг, законодавства у відповідних сферах та ліцензійних умов здійснюються за рішенням Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг (п.3 постанови КМУ № 303 від 13.03.2022).

Відповідно до Закону України «Про основи містобудування» № 2780-XII від 16.11.1992 року (далі-Закон № 2780-XII), містобудування (містобудівна діяльність) - це цілеспрямована діяльність державних органів, органів місцевого самоврядування, підприємств, установ, організацій, громадян, об`єднань громадян по створенню та підтриманню повноцінного життєвого середовища, яка включає прогнозування розвитку населених пунктів і територій, планування, забудову та інше використання територій, проектування, будівництво об`єктів містобудування, спорудження інших об`єктів, реконструкцію історичних населених пунктів при збереженні традиційного характеру середовища, реставрацію та реабілітацію об`єктів культурної спадщини, створення інженерної та транспортної інфраструктури.

Статтею 6 Закону № 2780-XII встановлено, що законодавство України про містобудування складається з Конституції України, цього Закону, законів України «Про регулювання містобудівної діяльності», «Про архітектурну діяльність» та інших нормативно-правових актів, що видаються на їх виконання.

Прийняття, набрання чинності, оскарження в адміністративному порядку, виконання, припинення дії адміністративних актів у сфері містобудування здійснюються відповідно до Закону України «Про адміністративну процедуру» з урахуванням особливостей, визначених цим Законом.

Державне регулювання у сфері містобудування здійснюється Верховною Радою України, Кабінетом Міністрів України, Верховною Радою та Радою міністрів Автономної Республіки Крим, місцевими державними адміністраціями, органами місцевого самоврядування, а також центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у сфері містобудування, центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері містобудування, центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань державного архітектурно-будівельного контролю, іншими органами в порядку, встановленому законодавством (ст. 7 Закону № 2780-XII).

Відповідно до Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» № 3038-VI від 17.02.2011 року (далі-Закон № 3038-VI), у такому значенні вживається термін будівництво - нове будівництво, реконструкція, реставрація, капітальний ремонт об`єкта будівництва.

Частинами 1, 2 ст. 4 Закону № 3038-VI встановлено, що об`єктом містобудування є планувальна організація території, система розселення, система взаємопов`язаного комплексного розміщення основних об`єктів промисловості, транспорту, інженерної та соціальної інфраструктури, функціональне зонування території України, її частин (груп областей), території Автономної Республіки Крим, областей, адміністративних районів, територій територіальних громад, населених пунктів, їх частин.

Об`єктами будівництва є будинки, будівлі, споруди будь-якого призначення, їх комплекси та частини, лінійні об`єкти інженерно-транспортної інфраструктури (крім трубопроводів внутрішньогосподарських меліоративних систем).

До об`єктів будівництва не належать нафтові і газові свердловини та об`єкти їх влаштування (облаштування), включаючи необхідні інженерні лінійні комунікації від свердловин для транспортування нафти і газу в місця підготовки продукції, та промислові трубопроводи для транспортування продукції, включаючи необхідні інженерні лінійні комунікації від свердловин для транспортування нафти і газу в місця підготовки продукції, а також тимчасові технічні засоби та/або споруди електронних комунікаційних мереж, прикордонні інженерно-технічні та фортифікаційні споруди, огорожі, прикордонні знаки, прикордонні просіки, комунікації.

Суб`єктами містобудування є органи виконавчої влади, Верховна Рада Автономної Республіки Крим, Рада міністрів Автономної Республіки Крим, органи місцевого самоврядування, фізичні та юридичні особи.

Статтею 5 Закону № 3038-VI визначено, що програми розвитку регіонів та населених пунктів, програми господарського, соціального та культурного розвитку повинні узгоджуватися з містобудівною документацією відповідного рівня.

Вимоги містобудівної документації є обов`язковими для виконання всіма суб`єктами містобудування.

Згідно зі ст. 6 Закону № 3038-VI, управління у сфері містобудівної діяльності здійснюється Верховною Радою України, Кабінетом Міністрів України, Верховною Радою Автономної Республіки Крим, Радою міністрів Автономної Республіки Крим, центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у сфері містобудування, центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері містобудування, центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду, органами державного архітектурно-будівельного контролю, іншими уповноваженими органами містобудування та архітектури, місцевими державними адміністраціями, органами місцевого самоврядування.

До уповноважених органів містобудування та архітектури належать органи, визначені у статті 13 Закону України «Про архітектурну діяльність».

До органів державного архітектурно-будівельного контролю належать:

1) структурні підрозділи з питань державного архітектурно-будівельного контролю Київської та Севастопольської міських державних адміністрацій;

2) виконавчі органи з питань державного архітектурно-будівельного контролю сільських, селищних, міських рад.

Органом державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду є центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду.

Примірне положення про органи державного архітектурно-будівельного контролю затверджується Кабінетом Міністрів України.

Згідно зі статтею 41 Закону № 3038-VI, державний архітектурно-будівельний контроль - це сукупність заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт.

Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється органами державного архітектурно-будівельного контролю відповідно до Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності». Державний архітектурно-будівельний контроль замовників будівництва, які є фізичними особами, здійснюється відповідно до Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» з урахуванням особливостей правового статусу таких осіб. Порядок здійснення архітектурно-будівельного контролю визначається Кабінетом Міністрів України.

Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється на об`єктах будівництва у порядку проведення планових та позапланових перевірок за територіальним принципом.

Плановою перевіркою вважається перевірка, що передбачена планом роботи органу державного архітектурно-будівельного контролю, який затверджується керівником такого органу.

Позаплановою перевіркою вважається перевірка, що не передбачена планом роботи органу державного архітектурно-будівельного контролю.

Підставами для проведення позапланової перевірки є:

1) подання суб`єктом містобудування письмової заяви про проведення перевірки об`єкта будівництва або будівельної продукції за його бажанням;

2) необхідність проведення перевірки достовірності даних, наведених у повідомленні про початок виконання підготовчих робіт, повідомленні про початок виконання будівельних робіт, декларації про готовність об`єкта до експлуатації, протягом трьох місяців з дня подання зазначених документів;

3) виявлення факту самочинного будівництва об`єкта;

4) перевірка виконання суб`єктом містобудування вимог приписів органів державного архітектурно-будівельного контролю;

5) вимога головного інспектора будівельного нагляду центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду, про проведення перевірки за наявності підстав, передбачених законом;

6) звернення фізичних чи юридичних осіб про порушення суб`єктом містобудування вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності;

7) вимога правоохоронних органів про проведення перевірки.

Повторне проведення позапланової перевірки за тим самим фактом (фактами), що був (були) підставою для раніше проведеної позапланової перевірки об`єкта будівництва чи суб`єктів містобудування, забороняється.

Проведення позапланових перевірок з інших підстав, крім передбачених цією статтею, забороняється, крім позапланових перевірок, передбачених абзацом десятим цієї частини.

Підготовчі та будівельні роботи, які не відповідають вимогам законодавства, будівельним нормам і правилам, містобудівним умовам та обмеженням, затвердженому проекту або будівельному паспорту забудови земельної ділянки, виконуються без набуття права на їх виконання, підлягають зупиненню до усунення порушень законодавства у сфері містобудівної діяльності.

У разі систематичного (два і більше разів підряд) перешкоджання проведенню перевірки посадовим особам органу державного архітектурно-будівельного контролю, невиконання вимог приписів посадових осіб органів державного архітектурно-будівельного контролю щодо усунення порушень законодавства у сфері містобудівної діяльності, встановлених під час перевірки, а саме: порушень вимог містобудівної документації, містобудівних умов та обмежень, проектної документації на будівництво об`єкта, будівельних норм і правил, а також в інших випадках, визначених цим Законом, відповідний орган державного архітектурно-будівельного контролю звертається до адміністративного суду із позовом про припинення права на виконання підготовчих або будівельних робіт.

Неподання органом державного архітектурно-будівельного контролю позову до адміністративного суду про припинення права на виконання підготовчих або будівельних робіт протягом двох місяців з дня закінчення строку для усунення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм і правил, визначеного у приписі про зупинення підготовчих або будівельних робіт, або постановлення судом ухвали про відмову у відкритті провадження у справі, про залишення позову (заяви) без розгляду, є підставою для відновлення виконання підготовчих та/або будівельних робіт (крім випадків, якщо підготовчі та/або будівельні роботи зупинені через ненабуття права на їх виконання).

Орган державного архітектурно-будівельного контролю використовує відомості з електронної системи з метою здійснення заходів державного архітектурно-будівельного контролю.

Орган державного архітектурно-будівельного контролю розглядає відповідно до закону справи про адміністративні правопорушення та справи про правопорушення у сфері містобудівної діяльності.

Посадові особи органів державного архітектурно-будівельного контролю під час перевірки мають право:

1) безперешкодного доступу до місць будівництва об`єктів та до об`єктів, що підлягають обов`язковому обстеженню;

2) складати протоколи про вчинення правопорушень, акти перевірок та накладати штрафи відповідно до закону;

3) у разі виявлення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм і правил, містобудівних умов та обмежень, затвердженого проекту або будівельного паспорта забудови земельної ділянки видавати обов`язкові для виконання приписи щодо:

а) усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм і правил;

б) зупинення підготовчих та будівельних робіт у випадках, визначених цим Законом;

4) проводити перевірку відповідності виконання підготовчих та будівельних робіт вимогам будівельних норм і правил, затвердженим проектним вимогам, рішенням, технічним умовам, своєчасності та якості проведення передбачених нормативно-технічною і проектною документацією зйомки, замірів, випробувань, а також ведення журналів робіт, наявності у передбачених законодавством випадках паспортів, актів та протоколів випробувань, сертифікатів та іншої документації;

5) проводити перевірку відповідності будівельних матеріалів, виробів і конструкцій, що використовуються під час будівництва об`єктів, вимогам норм і правил згідно із законодавством;

6) залучати до проведення перевірок представників центральних і місцевих органів виконавчої влади, органів місцевого самоврядування, експертних та громадських організацій (за погодженням з їх керівниками), фахівців галузевих науково-дослідних та науково-технічних організацій;

7) одержувати в установленому законодавством порядку від органів виконавчої влади, органів місцевого самоврядування, підприємств, установ та організацій, фізичних осіб інформацію та документи, необхідні для здійснення державного архітектурно-будівельного контролю.

Забороняється витребовувати у суб`єктів містобудування інформацію та документи податкової, фінансової звітності, щодо оплати праці, руху коштів та інші, не пов`язані із здійсненням державного архітектурно-будівельного контролю;

8) вимагати у випадках, визначених законодавством, вибіркового розкриття окремих конструктивних елементів будинків і споруд, проведення зйомки і замірів, додаткових лабораторних та інших випробувань будівельних матеріалів, виробів і конструкцій;

9) забороняти за вмотивованим письмовим рішенням експлуатацію закінчених будівництвом об`єктів, не прийнятих в експлуатацію;

10) здійснювати фіксування процесу проведення перевірки з використанням фото-, аудіо- та відеотехніки;

11) здійснювати контроль за дотриманням порядку обстеження та паспортизації об`єктів, а також за реалізацією заходів щодо забезпечення надійності та безпеки під час їх експлуатації.

На одному об`єкті будівництва, який є предметом державного архітектурно-будівельного контролю, приписи про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм і правил, про зупинення підготовчих та будівельних робіт, а також складання протоколів про вчинення правопорушень та накладення штрафів можуть стосуватися кількох суб`єктів містобудування.

Орган державного архітектурно-будівельного контролю у своїй діяльності взаємодіє з органами виконавчої влади, що здійснюють контроль за дотриманням природоохоронних, санітарно-гігієнічних, протипожежних вимог, вимог у сфері охорони праці, енергозбереження та інших вимог, передбачених законом, а також з органами державної статистики, Національної поліції, прокуратури та іншими правоохоронними і контролюючими органами.

Забезпечення діяльності органу державного архітектурно-будівельного контролю та його працівників необхідними засобами здійснюється в порядку, визначеному Кабінетом Міністрів України.

Постанови органів державного архітектурно-будівельного контролю можуть бути оскаржені в порядку, передбаченому Законом України "Про адміністративну процедуру", до центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду, або до адміністративного суду.

У разі заподіяння шкоди, спричинення збитків внаслідок порушення працівниками органу державного архітектурно-будівельного контролю вимог, встановлених законами, а також вимог щодо перевірок суб`єкт господарювання може звернутися до адміністративного суду із заявою про відшкодування матеріальної та моральної шкоди.

Суб`єкт господарювання має право звернутися до адміністративного суду щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю.

Суд звертає увагу на постанову КМУ від 23 травня 2011 р. № 553 «Про затвердження Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю».

Так, зазначений Порядок визначає процедуру здійснення заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками, сертифікованими відповідальними виконавцями робіт, підприємствами, що надають технічні умови щодо інженерного забезпечення об`єкта будівництва, та експертними організаціями (далі - суб`єкти містобудування) вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт.

Під час здійснення заходів державного архітектурно-будівельного контролю щодо суб`єктів містобудування (юридичних осіб та фізичних осіб - підприємців) на об`єктах будівництва органи державного архітектурно-будівельного контролю зобов`язані забезпечити дотримання вимог статті 1, статті 3, частин першої, четвертої, шостої - восьмої, абзацу другого частини десятої, частин тринадцятої та чотирнадцятої статті 4, частин першої - четвертої статті 5, частини третьої статті 6, частин першої - четвертої та шостої статті 7, статей 9, 10, 19, 20, 21, пункту 3 статті 22 Прикінцеві положення Закону України Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності.

Відповідно до п. 2 Порядку № 553, державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється за дотриманням:

1) вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, проектної документації, будівельних норм, стандартів і правил, положень містобудівної документації всіх рівнів, вихідних даних для проектування об`єктів містобудування, технічних умов, інших нормативних документів під час виконання підготовчих і будівельних робіт, архітектурних, інженерно-технічних і конструктивних рішень, застосування будівельної продукції;

2) порядку здійснення авторського і технічного нагляду, ведення загального та (або) спеціальних журналів обліку виконання робіт (далі - загальні та (або) спеціальні журнали), виконавчої документації, складення актів на виконані будівельно-монтажні та пусконалагоджувальні роботи;

3) інших вимог, установлених законодавством.

Державний архітектурно-будівельний контроль на об`єктах будівництва, що є власністю іноземних держав, міжнародних організацій, іноземних юридичних і фізичних осіб та розташовані на території України, здійснюється відповідно до цього Порядку.

Посадові особи органів державного архітектурно-будівельного контролю мають службові посвідчення встановленого зразка, форма якого затверджується Мінінфраструктури.

Як вбачається із п. 7 Порядку № 553, позаплановою перевіркою вважається перевірка, що не передбачена планом роботи органу державного архітектурно-будівельного контролю.

Підставами для проведення позапланової перевірки є:

- подання суб`єктом містобудування письмової заяви про проведення перевірки об`єкта будівництва або будівельної продукції за його бажанням;

- необхідність проведення перевірки достовірності даних, наведених у повідомленні про початок виконання підготовчих робіт, повідомленні про початок виконання будівельних робіт, декларації про готовність об`єкта до експлуатації, протягом трьох місяців з дня подання зазначених документів;

- виявлення факту самочинного будівництва об`єкта;

- перевірка виконання суб`єктом містобудування вимог приписів органів державного архітектурно-будівельного контролю;

- вимога головного інспектора будівельного нагляду ДІАМ про проведення перевірки за наявності підстав, передбачених законом;

- звернення фізичних чи юридичних осіб про порушення суб`єктом містобудування вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності;

- вимога правоохоронних органів щодо проведення перевірки, складена на підставі ухвали слідчого судді.

Під час проведення позапланової перевірки підлягають контролю виключно питання, які стали підставою для проведення такої перевірки.

Строк проведення позапланової перевірки не може перевищувати десяти робочих днів.

Повторне проведення позапланової перевірки за тим самим фактом (фактами), що був (були) підставою для раніше проведеної позапланової перевірки об`єкта будівництва чи суб`єкта містобудування, забороняється, крім випадків невиконання вимоги органу державного архітектурно-будівельного контролю щодо усунення виявлених порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності.

Під час проведення позапланової перевірки посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю зобов`язана пред`явити службове посвідчення та надати копію направлення для проведення позапланової перевірки.

Відповідно до п. 12 Порядку № 553, посадові особи органу державного архітектурно-будівельного контролю під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю зобов`язані:

- у повному обсязі, об`єктивно та неупереджено здійснювати державний архітектурно-будівельний контроль у межах повноважень, передбачених законодавством;

- дотримуватися ділової етики у взаємовідносинах із суб`єктами господарювання та фізичними особами;

- ознайомлювати суб`єкта містобудування чи уповноважену ним особу з результатами державного архітектурно-будівельного контролю, зокрема за допомогою електронного кабінету, у строки, передбачені законодавством;

- за письмовим зверненням суб`єкта містобудування надавати консультативну допомогу у здійсненні державного архітектурно-будівельного контролю, зокрема за допомогою електронного кабінету;

- надсилати повідомлення про проведення планової перевірки суб`єкту містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, рекомендованим листом та/або за допомогою електронного поштового зв`язку, зокрема електронного кабінету, або вручати особисто під розписку керівнику суб`єкта містобудування чи його уповноваженій особі із зазначенням дати початку та дати закінчення перевірки не пізніше ніж за десять днів до її початку;

- розміщувати на офіційному веб-сайті органу державного архітектурно-будівельного контролю інформацію про проведення позапланової перевірки в день її початку.

У разі відмови суб`єкта містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, у допуску посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю до проведення перевірки, відмови суб`єкта містобудування в наданні документів, необхідних для здійснення заходів державного архітектурно-будівельного контролю, відсутності суб`єкта містобудування, якому у визначений цим Порядком строк було надіслано повідомлення про проведення перевірки, або його уповноваженої особи (за довіреністю) на об`єкті під час перевірки складається відповідний акт.

Пунктом 16 Порядку № 553, встановлено, що за результатами державного архітектурно-будівельного контролю посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю складається акт перевірки відповідно до вимог, установлених цим Порядком.

У разі виявлення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, крім акта перевірки, складається протокол, видається припис про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил або припис про зупинення підготовчих та/або будівельних робіт (далі - припис).

У приписі обов`язково встановлюється строк для усунення виявлених порушень згідно з додатком (п. 17 Порядку № 553).

Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у присутності суб`єктів містобудування або їх представників, які будують або збудували об`єкт будівництва. (п.9 Порядку № 553).

Відповідно до п.п. 1 п. 11 Порядку № 553, посадові особи органів державного архітектурно-будівельного контролю під час проведення перевірки мають право безперешкодного доступу до місць будівництва об`єктів та до об`єктів, що підлягають обов`язковому обстеженню.

Згідно з п.12. Порядку №553, у разі відмови суб`єкта містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, у допуску посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю до проведення перевірки, відмови суб`єкта містобудування в наданні документів, необхідних для здійснення заходів державного архітектурно-будівельного контролю, відсутності суб`єкта містобудування, якому у визначений цим Порядком строк було надіслано повідомлення про проведення перевірки, або його уповноваженої особи (за довіреністю) на об`єкті під час перевірки складається відповідний акт.

У пункті 13 Порядку №553 передбачено, що суб`єкт містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, серед іншого, має право:

- вимагати від посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю дотримання вимог законодавства;

- перевіряти наявність у посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю службових посвідчень;

- бути присутнім під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю.

З аналізу наведених норм слідує, що посадові особи органів державного архітектурно-будівельного контролю здійснюють, зокрема позапланові перевірки суб`єктів містобудування на предмет виконання вимог приписів та під час здійснення такого контролю мають право на безперешкодний доступ на місце будівництва об`єкта та до об`єктів, що підлягають обов`язковому обстеженню.

Вказаному праву контролюючого органу кореспондує право суб`єкта містобудування бути присутнім під час здійснення перевірки, або забезпечити присутність своїх представників, в разі дотримання посадовими особами порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю. В такому разі допуск до проведення перевірки є обов`язком такого суб`єкта містобудування.

Законодавство не передбачає чіткого порядку попереднього повідомлення суб`єкта містобудування про проведення позапланової перевірки (на відміну від планової, що врегульовано п.12 Порядку №553) як обов`язкової передумови її проведення, однак, для забезпечення присутності уповноваженого представника під час проведення такої, відповідач в рамках підготовки до проведення позапланової перевірки повинен вчинити дії щодо повідомлення суб`єкта містобудування про її проведення.

Таким чином, посадові особи органу державного архітектурно-будівельного контролю зобов`язані повідомити суб`єкта містобудування про проведення позапланової перевірки з тим, аби надати суб`єкту містобудування право взяти участь у здійсненні позапланового заходу контролю та надати документи з питань, що виникають під час його здійснення.

У матеріалах справи відсутні докази про своєчасне повідомлення позивача про проведення позапланової перевірки у період з 09.12.2024 по 20.12.2024 щодо дотримання суб`єктами містобудування вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил на об`єкті будівництва за адресою: АДРЕСА_1 на земельній ділянці з кадастровим номером: :07:003:0027.

Факт неналежного повідомлення позивача про час і місце проведення позапланової перевірки не спростовано відповідачем під час судового розгляду справи, що свідчить про те, що позивач позбавлений можливості забезпечити доступ інспекторів до земельних ділянок, бути присутнім під час огляду, надати пояснення й документи та реалізувати інші права, передбачені законодавством.

З огляду на що, суд погоджується з доводами позивача, що такі дії ДІАМ суперечать вимогам пункту 11 статті 4 Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності», яким прямо визначено обов`язок контролюючого органу повідомляти суб`єкта господарювання про проведення заходу державного нагляду, адже відповідно до пункту 13 Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженого постановою КМУ № 553 від 23 травня 2011 року, суб`єкт містобудування має право: - вимагати від посадових осіб контролюючого органу дотримання вимог законодавства; - перевіряти наявність службових посвідчень інспекторів; - бути присутнім під час проведення заходу контролю.

Суд установив, що відповідач не надав докази повідомлення ОСОБА_1 про проведення позапланової перевірки, чим порушив вимоги статей 6 та 7 Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності».

На думку суду, відсутність повідомлення позбавила позивача можливості ознайомитися з наказом, направленням, службовими посвідченнями інспекторів, а також із розпорядженням центрального органу виконавчої влади, передбаченим пунктом 2 постанови КМУ № 303 від 13.03.2022. Це унеможливило перевірку законності підстав для проведення заходу та реалізацію права не допустити посадових осіб до перевірки у разі відсутності необхідних документів.

Окрім того, рішенням Галицького районного суду м. Львова від 25.03.2025 року у справі № 461/470/25, залишеним без змін постановою Восьмого апеляційного адміністративного суду від 20.05.2025 року постанову головного інспектора будівельного нагляду Другого відділу державного архітектурно-будівельного контролю Департаменту державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду Павліва Олега Тарасовича № 6/24/02-2-08 від 30.12.2024 року про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за ч. 7 ст. 96 КУпАП у виді штрафу у розмірі 34000,00 грн скасовано, а справу про адміністративне правопорушення закрито.

Згідно ч.4 ст.78 КАС України, обставини, встановлені рішенням суду у господарській, цивільній або адміністративній справі, що набрало законної сили, не доказуються при розгляді іншої справи, у якій беруть участь ті самі особи або особа, стосовно якої встановлено ці обставини, якщо інше не встановлено законом.

Рушенням Галицького районного суду м. Львова від 25.03.2025 року у справі № 461/470/25, залишеним без змін постановою Восьмого апеляційного адміністративного суду від 20.05.2025 року встановлено наступне:

« 20.12.2024 року Державною інспекцією архітектури та містобудування України складено акт №18 від 20.12.2024 року за результатами проведення планового (позапланового) заходу державного нагляду (контролю) щодо дотримання вимог законодавства у сфері містобудування за адресою АДРЕСА_1 на земельній ділянці з кадастровим номером :07:003:0027.

За результатом вказаного заходу контролю установлено, що на земельній ділянці з кадастровим номером :07:003:0027, за адресою вул. Паркова, 9, м. Львів ведеться будівництво впритул до фундаментів пам`ятки архітектури місцевого значення «житловий будинок 1904 року, наказ МКІП №14 від 18.01.2021 року, охоронний договір №5098-Лв, що несе ризики втрати ними конструктивної надійності за рахунок впливу на основи фундаментів. Об`єкт вказаного будівництва за адресою АДРЕСА_1 відповідно до ст. 376 ЦК України є самочинним будівництвом. Відповідно до інформації Державного земельного кадастру про право власності та речові права на земельну ділянку з кадастровим номером :07:003:0027, за адресою АДРЕСА_1 належить ОСОБА_1 .

20.12.2024 року головним інспектором будівельного нагляду Другого відділу державного архітектурно-будівельного контролю Департаменту державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду Костівим Р.О. складено протокол про адміністративне правопорушення (а.с. 228-233 т.1).

30.12.2024 року головним інспектором будівельного нагляду Другого відділу державного архітектурно-будівельного контролю Департаменту державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду Павлів Олегом Тарасовичем винесено постанову №6/24/02-08 від 30.12.2024 року про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 та накладено штраф, передбачений частиною 7 статтею 96 КУпАП, в розмірі 34000,00 грн. / Том 1, а. с. 32-38/.

Підставою для винесення вказаної постанови слугував акт № 18 від 20.12.2024 року за результатами проведення планового (позапланового) заходу державного нагляду (контролю) щодо дотримання вимог законодавства у сфері містобудування за адресою АДРЕСА_1 на земельній ділянці з кадастровим номером :07:003:0027 та протокол про адміністративне правопорушення від 20.12.2024 року.

Зі змісту оскаржуваної постанови вбачається, що 16.12.2024 року під час перевірки за адресою: АДРЕСА_1 із залученням представника органу місцевого самоврядування (начальник відділу інспекційної роботи Інспекції державного-архітектурно будівельного контролю Львівської міської ради Літавий Василь Миколайович) візуально виявлено триповерхову залізобетонну споруду невідомого функціонального призначення, яка має вертикальні та горизонтальні конструктивні елементи. Шляхом перевірки відомостей, які містяться в Реєстрі будівельної діяльності посадовими особами ДІАМ інформації та документів, що дають право на виконання підготовчих та будівельних робіт, а також документів, що засвідчують прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об`єктів, змін до них, їх скасування чи анулювання за параметрами пошуку «адреса об`єкта будівництва: АДРЕСА_1 .» не виявлено. Відповідно до частини першої статті 376 Цивільного кодексу України, житловий будинок, будівля, споруда, інше нерухоме майно вважаються самочинним будівництвом, якщо вони збудовані або будуються на земельній ділянці, що не була відведена для цієї мети, або без відповідного документа, який дає право виконувати будівельні роботи чи належно затвердженого проекту, або з істотними порушеннями будівельних норм і правил. Таким чином, замовник здійснив самочинне будівництво за адресою: АДРЕСА_1 . Підставою для ініціювання перевірки стало звернення Інспекції державного-архітектурно будівельного контролю Львівської міської ради від 05.11.2021 року №0006-вих-102947, зареєстрованого ДІАМ, 15.11.2021 року за реєстраційним номером 2186/07-21. Відповідно до інформації викладеної у зверненні, Інспекцією державного архітектурно-будівельного контролю Львівської міської ради було виявлено факт самочинного виконання будівельних робіт за адресою: АДРЕСА_1 . Згідно з переліком пам`яток архітектури та містобудування АДРЕСА_1 є пам`яткою архітектури місцевого значення, охоронний помер ІНФОРМАЦІЯ_1 .

В постанові зазначено, що замовником є ОСОБА_1 , який здійсним самочинне будівництво за адресою: АДРЕСА_1 , чим порушив п. 1 ч. 1 ст.34 та абз1 ч. 1 ст. 36 Закону «України «Про регулювання містобудівної діяльності», абзац 1 та 2 п. 5 Порядку виконання підготовчих та будівельних робіт, затвердженого Постаново КМ України №747 від 26.08.2015 року. Відповідальність за встановлені порушення передбачена ч. 5 ст. 96 КУпАП.

Житловий будинок на АДРЕСА_1 та земельна ділянка площею 0,0571 га на якій він знаходиться з кадастровим номером :07:003:0027 на підставі договорів дарування від 09 серпня 2023 р. та витягів з Державного реєстру речових прав №342190747 від 09.08.2023 року та з Державного реєстру речових прав №342191814 від 09.08.2023 року належить на праві власності ОСОБА_1 з 09.08.2023 року (а.с. 238-243 т.2).

Відповідно до п.1.1 і п 1.2 договору дарування, дарувальник ОСОБА_3 передала безоплатно у власність обдаровуваному ОСОБА_1 житловий будинок, розташований за адресою: на АДРЕСА_1 . Загальна площа будинку становить 699, 3 кв.м., житлова площа 367,8 кв.м. До будинку відносяться складові частини: протизсувна споруда (нежитлова будівля) літ. А-2 площею 730,6 кв.м., гараж літ. Б площею 53,5 кв.м. (а.с. 242-243 т.2)

За даними відомостей витягу з Державного реєстру речових прав №342190747 (а.с. 244 т.2) ОСОБА_1 набув 09.08.2023 року право власності на існуючу протизсувна споруда (нежитлова будівля) літ. А-2 площею 730,6кв.м., згідно обумовленого вище договору дарування.

Таким чином, ОСОБА_1 набув майно на АДРЕСА_1 - 09 серпня 2023 р., на той час протизсувна споруда вже була побудована…..

…..Дослідивши матеріали справи, суд вважає, що в діях ОСОБА_1 відсутній склад адміністративного правопорушення, передбаченого ч.7 ст. 96 КУпАП, враховуючи наступне.

Склад адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 7 ст . 96 КУпАП становлять наступні елементи:- об`єкт правопорушення- суспільні відносини у сфері містобудування;- об`єктивна сторона правопорушення- дії у вигляді виконання будівельних робіт без реєстрації декларації про початок виконання зазначених робіт, а також наведення недостовірних даних у такій декларації, вчинені щодо об`єктів ІI категорії складності;- суб`єкт правопорушення- загальний, а саме особа, яка замовляла або виконувала будівельні роботи без реєстрації декларації про початок виконання зазначених робіт або ж навела недостовірні дані у такій декларації (забудовник, власник об`єкта будівництва- замовник будівельних робіт, інший суб`єкт містобудування); - суб`єктивна сторона правопорушення- умисна форма вини (наявність умислу).

Таким чином суб`єктом адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 7 ст КУпАП є загальний суб`єкт, а саме: забудовник (замовник)- в разі, якщо замовник та забудовник поєднані в одній особі (замовник самостійно проводить будівельні роботи); замовник- в разі, якщо замовник та забудовник не поєднані в одній особі (будівельні роботи здійснюються сторонньою особою за завданням замовника).

Позивач є власником житлового будинку на АДРЕСА_1 та земельної ділянки площею 0,0571 га на якій він знаходиться з кадастровим номером :07:003:0027 на підставі договору дарування від 09 серпня 2023 р. В той час як підставою для ініціювання перевірки стало звернення Інспекції державного архітектурно будівельного контролю Львівської міської ради від 05.11.2021 року №0006-вих-102947.

Таким чином, на момент набуття права власності на майно на АДРЕСА_1 , в тому числі протизсувної споруди (нежитлова будівля) літ. А-2 площею 730,6 кв.м., гараж літ. Б площею 53,5 кв.м., така споруда вже була побудована.

Відповідно на момент виявлення факту самочинного виконання будівельних робіт за адресою: АДРЕСА_1 , майно перебувало у власності іншої особи. Таким чином, оскільки ОСОБА_1 не був власником нерухомого майна за адресою: АДРЕСА_1 , факту самочинного виконання будівельних робіт, а набув право власності на об`єкти за вказаною 09 серпня 2023 р., в тому числі на протизсувну споруду (нежитлову будівлю) літ. А-2 площею 730,6 кв.м., гараж літ. Б площею 53,5 кв.м., коли така вже була побудована, тому він не міг бути замовником будівництва відповідно до п.4 ч.1 ст.1 ЗУ Про регулювання містобудівної діяльності, відповідно позивач не є суб`єктом адміністративного правопорушення, передбаченого, ч.7 ст. 96 КУпАП.»

Відтак, судом встановлено, що ОСОБА_1 він не міг бути замовником будівництва відповідно до п.4 ч.1 ст.1 ЗУ Про регулювання містобудівної діяльності, відповідно позивач не є суб`єктом адміністративного правопорушення, передбаченого, ч.7 ст. 96 КУпАП.

Підсумовуючи викладене, відповідальність за здійснення самочинного будівництва несе саме та особа, яка його здійснила, навіть якщо вона не подавала до уповноваженого органу державного архітектурно-будівельного контролю відповідної заяви на реалізацію наміру такого будівництва і у встановленому законом порядку не набула статусу замовника.

Аналогічна позиція відображена у постанові Верховного Суду №160/6457/22 від 25.07.2023.

Постановою Восьмого апеляційного адміністративного суду від 20.05.2025 року у справі №461/470/25 також зазначено: «Як наслідок, ОСОБА_1 не є особою яка здійснила самочинне спорудження протизсувної споруди (нежитлова будівля) літ. А-2 площею 730,6 кв.м., позаяк набув на неї право власності лише - 09.08.2023 року, коли протизсувна споруда вже існувала.»

Таким чином, з врахуванням ч.4 ст.78 КАС України, оскільки ОСОБА_1 не був власником нерухомого майна за адресою: АДРЕСА_1 , а набуття права власності на об`єкти 09.08.2023 року, в тому числі на протизсувну споруду (нежитлову будівлю) літ. А-2 площею 730,6 кв.м., гараж літ. Б площею 53,5 кв.м. відбулося коли така споруда вже була побудована, тому позивач не міг бути замовником будівництва відповідно до п.4 ч.1 ст.1 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», відповідно позивач не є суб`єктом адміністративного правопорушення.

Тому дії щодо проведення позапланового заходу та припис про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил відносно ОСОБА_1 є незаконним та підлягає скасуванню.

Оскаржуваний припис відповідача не відповідає вимогам правомірності, обґрунтованості, добросовісності та розсудливості, визначеним частиною 2 статті 2 КАС України.

Суд виходить із усталеної правової позиції Верховного Суду, відповідно до якої проведення перевірки без належного повідомлення суб`єкта містобудування та без його участі є грубим порушенням процедури і саме по собі є підставою для скасування її результатів (постанови ВС від 24.12.2019 у справі №822/716/16, від 21.05.2020 у справі №208/6557/16-а, від 27.02.2019 у справі №210/3059/17, від 17.07.2019 у справі №822/714/16, від 14.11.2019 у справі №822/680/16, від 08.08.2019 у справі №822/712/16, від 08.11.2019 у справі №400/2866/18).

Таким чином, встановлені судом обставини з врахуванням ч.4 ст.78 КАС України, свідчать про протиправність дій відповідача при проведенні позапланового заходу та протиправність прийнятих за його результатами рішень.

Відповідно до ч.1 ст.6 КАС України, суд при вирішенні справи керується принципом верховенства права, відповідно до якого, зокрема, людина, її права та свободи визнаються найвищими цінностями та визначають зміст і спрямованість діяльності держави.

Відповідно до ч.4 ст.245 КАС України, у випадку, визначеному пунктом 4 частини другої цієї статті суд може зобов`язати відповідача - суб`єкта владних повноважень прийняти рішення на користь позивача, якщо для його прийняття виконано всі умови, визначені законом, і прийняття такого рішення не передбачає права суб`єкта владних повноважень діяти на власний розсуд.

За приписами ст.13 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод передбачено, що кожен, чиї права та свободи, визнані в цій Конвенції, було порушено, має право на ефективний засіб юридичного захисту в національному органі, навіть якщо таке порушення було вчинене особами, які здійснювали свої офіційні повноваження.

Під ефективним засобом (способом) слід розуміти такий, що призводить до потрібних результатів, дає найбільший ефект.

Відтак, ефективний спосіб захисту повинен забезпечити поновлення порушеного права та відповідати наявним обставинам.

Також слід зазначити, що за приписами ст.6 КАС України суд застосовує принцип верховенства права з урахуванням судової практики Європейського Суду з прав людини.

Статтею 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського Суду з прав людини» суди застосовують при розгляді справ Конвенцію про захист прав людини і основоположних свобод та практику Суду як джерело права.

Так, Європейський Суд з прав людини у рішенні від 13.01.2011 (остаточне) у справі «Чуйкіна проти України» констатував: «п.50. суд нагадує, що процесуальні гарантії, викладені у статті 6 Конвенції, забезпечують кожному право звертатися до суду з позовом щодо своїх цивільних прав та обов`язків. Таким чином стаття 6 Конвенції втілює «право на суд», в якому право на доступ до суду, тобто право ініціювати в судах провадження з цивільних питань становить один з його аспектів (див. рішення від 21 лютого 1975 року у справі «Голдер проти Сполученого Королівства» (Golder v. The United Kingdom),п.п.28-36, Series A №18).

Крім того, порушення судового провадження саме по собі не задовольняє всіх вимог п.1 ст.6 Конвенції. Ціль Конвенції - гарантувати права, які є практичними та ефективними, а не теоретичними або ілюзорними. Право на доступ до суду включає в себе не лише право ініціювати провадження, а й право отримати «вирішення» спору судом. Воно було б ілюзорним, якби національна правова система Договірної держави дозволяла особі подати до суду цивільний позов без гарантії того, що справу буде вирішено остаточним рішенням в судовому провадженні. Для п.1 ст.6 Конвенції було б неможливо детально описувати процесуальні гарантії, які надаються сторонам у судовому процесі - провадженні, яке є справедливим, публічним та швидким, не гарантувавши сторонам того, що їхні цивільні спори будуть остаточно вирішені.

Відповідно до ч. 2 ст. 9 КАС України суд розглядає адміністративні справи не інакше як за позовною заявою, поданою відповідно до цього Кодексу, в межах позовних вимог. Суд може вийти за межі позовних вимог, якщо це необхідно для ефективного захисту прав, свобод, інтересів людини і громадянина, інших суб`єктів у сфері публічно-правових відносин від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.

Згідно п. 10 ч. 2 ст. 245 КАС України у разі задоволення позову суд може прийняти рішення про інший спосіб захисту прав, свобод, інтересів людини і громадянина, інших суб`єктів у сфері публічно-правових відносин від порушень з боку суб`єктів владних повноважень, який не суперечить закону і забезпечує ефективний захист таких прав, свобод та інтересів.

При обранні способу відновлення порушеного права позивача суд виходить з принципу верховенства права щодо гарантування цього права ст. 1 Протоколу № 1 до Європейської Конвенції з прав людини, як складової частини змісту і спрямованості діяльності держави, та виходячи з принципу ефективності такого захисту, що обумовлює безпосереднє поновлення судовим рішенням прав особи, що звернулась за судовим захистом без необхідності додаткових її звернень та виконання будь-яких інших умов для цього.

Обираючи належний спосіб захисту порушених прав позивача суд враховує, що дії є активною формою поведінки суб`єкта владних повноважень, які виражаються у прийнятті рішень або інших активних формах здійснення наданих повноважень, з урахуванням чого в подальшому виникає публічно-правовий спір.

Тож, відповідач вчинив дії щодо проведення позапланового заходу державного нагляду (контролю) щодо дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності будівництва позивачем, які за вищевикладених обставин належить визнати протиправними, скасувавши припис про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил від 20.12.2024 року.

Обраний судом спосіб захисту порушеного права позивача відповідає завданням адміністративного судочинства та гарантує, що спір буде вирішений по суті остаточно.

На підставі аналізу наведених вище норм, з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів позивача суд дійшов висновку про задоволення позовних вимог шляхом визнання протиправними дій головних інспекторів будівельного нагляду Другого відділу державного архітектурно-будівельного контролю Департаменту державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду Костіва Ростислава Олеговича та Павліва Олега Тарасовича щодо проведення позапланового заходу державного нагляду (контролю) щодо дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності будівництва за адресою: вул. Паркова, 9, м. Львів, за наслідками якого складено акт № 18 від 20.12.2024 року і визнання протиправним та скасування припису про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил від 20.12.2024 року.

Відповідно до частини 1 статті 77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

Частиною 1 статті 72 КАС України передбачено, що доказами в адміністративному судочинстві є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Статтю 73 КАС України передбачено, що належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Предметом доказування є обставини, які підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення. Сторони мають право обґрунтовувати належність конкретного доказу для підтвердження їхніх вимог або заперечень.

В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача. У таких справах суб`єкт владних повноважень не може посилатися на докази, які не були покладені в основу оскаржуваного рішення, за винятком випадків, коли він доведе, що ним було вжито всіх можливих заходів для їх отримання до прийняття оскаржуваного рішення, але вони не були отримані з незалежних від нього причин.

Згідно зі ст.242 Кодексу адміністративного судочинства України рішення суду повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права при дотриманні норм процесуального права. Обґрунтованим є рішення, ухвалене судом на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин в адміністративній справі, підтверджених тими доказами. Судове рішення має відповідати завданню адміністративного судочинства, визначеному цим Кодексом.

Виходячи з меж заявлених позовних вимог та системного аналізу положень законодавства України, суд приходить до висновку про наявність правових підстав для задоволення позову з урахуванням п. 10 ч. 2 ст. 245 КАС України.

Щодо розподілу судових витрат, суд зазначає наступне.

Відповідно до ч.1 ст.139 КАС України, при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.

Судовий збір відповідно до ст. 139 КАС України слід стягнути на користь позивача за рахунок бюджетних асигнувань Державної інспекції архітектури та містобудування України в сумі 2422,40 гривень.

Керуючись ст.ст. 2, 19-20, 22, 72-77, 132, 134, 139, 241-246, 250, 255, 295 КАС України, суд, -

вирішив:

Позов ОСОБА_1 до Державної інспекції архітектури та містобудування України про визнання позапланової перевірки протиправною, скасування припису - задовольнити.

Визнати протиправними дії головних інспекторів будівельного нагляду Другого відділу державного архітектурно-будівельного контролю Департаменту державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду Костіва Ростислава Олеговича та Павліва Олега Тарасовича щодо проведення позапланового заходу державного нагляду (контролю) щодо дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності будівництва за адресою: вул. Паркова, 9, м. Львів, за наслідками якого складено акт № 18 від 20.12.2024 року.

Визнати протиправним та скасувати припис Державної інспекції архітектури та містобудування України про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил від 20.12.2024 року, який виданий ОСОБА_1 .

Стягнути за рахунок бюджетних асигнувань Державної інспекції архітектури та містобудування України (01133, м. Київ, б-р. Лесі Українки, 26, ) на користь ОСОБА_1 ( АДРЕСА_2 , РНОКПП НОМЕР_1 ) 2422,40 грн сплаченого судового збору.

Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга подається до Восьмого апеляційного адміністративного суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

СуддяКарп`як Оксана Орестівна