Справа № 140/35488/23
Суддя: Обрізко Ігор Михайлович
Дата ухвалення: 2025-12-15 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ВОСЬМИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

15 грудня 2025 рокуЛьвівСправа № 140/35488/23 пров. № А/857/17449/24

Восьмий апеляційний адміністративний суд в складі:

головуючого судді Обрізко І.М.,

суддів Іщук Л.П., Шинкар Т.І.,

розглянувши у порядку письмового провадження у місті Львові апеляційну скаргу Волинської митниці на рішення Волинського окружного адміністративного суду від 11 квітня 2024 року, прийняте суддею Костюкевичем С.Ф. у місті Луцьк, у справі за позовом товариства з обмеженою відповідальністю «Кубай Логістик» до Волинської митниці про визнання протиправними, скасування рішень про визначення коду товару та про коригування митної вартості товарів,-

встановив:

товариство з обмеженою відповідальністю «Кубай Логістик» (надалі ТОВ, позивач) звернулося з адміністративним позовом до Волинської митниці (надалі відповідач) про визнання протиправним та скасування рішення про визначення коду товару №КТ-UA-2023 від 17.11.2023 та рішення про коригування митної вартості товарів №UA205140/2023/ 000692/2 від 24.11.2023.

Рішенням Волинського окружного адміністративного суду від 11 квітня 2024 позов задоволено.

Суд виходив з того, що відповідач не надав доказів на підтвердження наявності визначених законом підстав для визначення спірного товару за кодом та , як і не надав належних і достатніх доказів, які б свідчили, що декларантом невірно визначено класифікацію товару. Більше того, відповідач не звернувся до спеціалізованого органу з питань експертизи та досліджень центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну митну політику, або іншої експертної установи (організації) з запитом про проведення дослідження (аналізу, експертизи) проб (зразків) товарів із зазначенням переліку завдань та питань, що мають бути з`ясовані для встановлення характеристик, визначальних для класифікації товарів згідно з УКТ ЗЕД.

Щодо правомірності рішення про коригування митної вартості товарів №UA205140/2023/000692/2 від 24.11.2023, то подані декларантом відповідно до частини другої статті 53 МК України документи є вичерпними та підтверджують усі складові митної вартості за першим (основним) методом.

Не погодившись із зазначеним судовим рішенням, Волинська митниця подала апеляційну скаргу. Вважає, що судом першої інстанції ухвалено рішення з порушенням норм матеріального та процесуального права.

В обґрунтування апеляційної скарги зазначає, що під час опрацювання вказаної МД та поданих до митного оформлення документів відбулося автоматичне спрацювання АСАУР, яке визначило перелік обов`язкових митних формальностей для забезпечення проведення митного контролю та оформлення товарів.

Безпідставним є посилання суду першої інстанції на висновок експерта №9/23 від 24.11.2023, який було складено щодо даного товару, оскільки наведений висновок суперечить та не узгоджується із правовою позицією Вищого адміністративного суду України, викладеною в постанові Пленуму «Про Довідку щодо узагальнення практики застосування адміністративними судами положень Митного кодексу України в редакції від 13.03.2012» від 13.03.2017 №2 та вказує на перевищення судовим експертом наданих йому повноважень в частині встановлення кодів УКТЕЗД.

Судом не враховано, що визнаючи протиправним і скасовуючи рішення про коригування митної вартості товарів, то за МД №23UA62U4 від 22.11.2023 відбулось автоматичне спрацювання профілів ризику АСУР, які передбачали необхідність проведення більш детальної перевірки поданих декларантом документів на предмет можливого заниження митної вартості товару.

Митницею у відповідності до положень ст. 55 та ст.57 МКУ з декларантом проведена письмова консультація щодо вибору методу визначення митної вартості товару, про проведення її у належний спосіб, що свідчить про відсутність зауважень з боку декларанта.

Про факт її належного проведення також свідчить відсутність будь-яких зауважень з боку декларанта, надісланих як в паперовій, так і в електронній формі. При цьому, чинним митним законодавством не визначено алгоритму їх проведення та документального підтвердження.

Звернуто увагу, що митниця зобов`язана перевіряти всі документи, подані в митних цілях, для забезпечення дотримання вимог митного законодавства України при ввезенні товарів.

Зазначає, що прайс - лист - це документ, що слугує способом для продавця розповсюджувати інформацію про товар для невизначеного кола покупців.

З огляду на це у митного органу виникла необхідність витребувати прайс - лист виробника товару для загального кола покупців із вмістом усього асортименту продукції, який виробник пропонує для продажу.

Від надання інших додаткових документів, що підтверджують складові митної вартості, декларант відмовився, про що повідомив митницю листом №2718191 від 23.11.2023.

Також не погоджується із сумою стягнення витрат на правничу допомогу в розмірі 4000 грн.

Просить скасувати рішення суду та прийняти постанову, якою відмовити в позові.

Відповідно до пункту 3 частини першої статті 311 Кодексу адміністративного судочинства України суд апеляційної інстанції може розглянути справу без повідомлення учасників справи (в порядку письмового провадження) за наявними у справі матеріалами, якщо справу може бути вирішено на підставі наявних у ній доказів, у разі подання апеляційної скарги на рішення суду першої інстанції, які ухвалені в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін (у порядку письмового провадження).

Колегія суддів заслухавши доповідь судді-доповідача, перевіривши законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги, приходить до наступного.

Відповідно до ст. 316 КАС України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Розглядаючи спір, судова колегія вважає, що місцевий суд в повній мірі дослідив і оцінив обставини по справі, надані сторонами докази.

Судом встановлено та підтверджено матеріалами справи, що 11.03.2023 між ТОВ «Кубай Логістик» (покупець) та компанією CHANGZHOU HARMONIOUS IMPORT AND EXPORT COMPANY CO., LTD (продавець) укладено контракт №19/23, відповідно до якого продавець продає, а покупець купує товар, в асортименті вказаному в інвойсі, який є невід`ємною частиною контракту. Товар поставляється партіями на умовах, погоджених сторонами в даному контракті і проформах-інвойсах, згідно правил Інкотермс 2020. У випадку, якщо в проформах-інвойсах не погоджені умови поставки, товар може поставлятися на умовах DAP, FOB, EXW чи DAT згідно правил Інкотермс 2020. Ціна на товар включає в себе вартість упаковки, маркування, страхування і навантаження товару на транспортний засіб (якщо товар поставляється на умовах EXW правил Інкотермс 2020). Оплата товару по даному контракту здійснюється на умовах, визначених в проформах-інвойсах і може включати в себе: після сплату і передоплату.

На виконання умов контракту від 11.03.2023 №19/23 компанією CHANGZHOU HARMONIOUS IMPORT AND EXPORT COMPANY CO., LTD складено рахунок-фактуру №SB23197 від 11.07.2023 на товар: бокові пороги, кількість 221 набір, ціна за одиницю 70 дол. США, загальна сума 15 470,00 дол. США; рейлінги, кількість 30 наборів, ціна за одиницю 20,00 дол. США, загальна сума 600,00 дол. США; бампер в зборі, кількість 21 набір, ціна за одиницю 69 дол. США, загальна сума 1 449,00 дол. США; спойлер бампера, кількість 174 штуки, ціна за одиницю 20 дол. США, загальна сума 3 480,00 дол. США. Разом 20 999,00 дол. США.

22.11.2023 з метою митного оформлення товару декларантом в інтересах ТОВ подано МД №23UA162U4, згідно якої:

- Товар №1 «Товар 1. Арматура кріплення, фурнітура та аналогічні вироби для автотранспортних засобів: рейлінги на дах авто 2014 Prado лівий+правий (комплект) = 20 шт., накладки на бокові пороги Land Cruiser, Lexus лівий +правий (комплект) = 20 шт., накладки на бокові пороги Land Cruiser лівий +правий (комплект) = 20 шт., рейлінги на дах авто Land Cruiser лівий +правий (комплект) = 10 шт., накладки на бокові пороги BMW X5 E70 (комплект) = 10 шт., накладки на бокові пороги BMW X6 E71 (комплект) = 5 шт., накладки на бокові пороги BMW X6 F16 (комплект) = 5 шт., накладки на бокові пороги BMW X5 2014 (комплект) = 5 шт., накладки на бокові пороги benz gl450 x164 (комплект) = 10 шт., накладки на бокові пороги Benz GLE COUPLE (комплект) = 2 шт., накладки на бокові пороги Benz GLE (комплект) = 20 шт., накладки на бокові пороги Benz GLE (комплект) = 10 шт., накладки на бокові пороги GLC X253 (комплект) = 5 шт., накладки на бокові пороги gl350,GL450,GL550 2013 X166 (комплект) = 5 шт., накладки на бокові пороги benz ML350 W164 (комплект) = 20 шт., накладки на бокові пороги benz ML350 2012 W166 (комплект) = 10 шт., накладки на бокові пороги range rover VOG (комплект) = 30 шт., накладки на бокові пороги range rover sport (комплект) = 10 шт., накладки на бокові пороги land rover range rover VOG (комплект) = 20 шт., накладки на бокові пороги land rover discovery 3/4 (комплект) = 5 шт., накладки на бокові пороги land rover discovery sport (комплект) = 6 шт., накладки на бокові пороги land rover discovery 5 (комплект) = 3 шт., торговельна марка CHANGZHOU SHENBA AUTO ACCESSORIES; виробник CHANGZHOU SHENBA AUTO ACCESSORIES CO., LTD; країна виробництва CN заявлено до митного оформлення за кодом згідно з УКТ ЗЕД;

- Товар 2. Кріпильні вироби, фурнітура або аналогічні вироби для меблів, кузовів, транспортних засобів: спойлер переднього бампера 2014 LAND CRUISER = 20 шт., спойлер заднього бампера 2014 LAND CRUISER = 20 шт., спойлер переднього бампера 2016 LAND CRUISER = 10 шт., спойлер заднього бампера 2016 LAND CRUISER = 20 шт., спойлер переднього бампера = 20 шт., спойлер заднього бампера = 20 шт., спойлер переднього бампера + спойлер заднього бампера BMW X5 (комплект) = 44 шт., спойлер переднього бампера+спойлер заднього бампера (комплект) = 20 шт.,торговельна марка CHANGZHOU SHENBA AUTO ACCESSORIES; виробник CHANGZHOU SHENBA AUTO ACCESSORIES CO., ГТО; країна виробництва CN, заявлено до митного оформлення за кодом згідно з УКТ ЗЕД;

- Товар 3. Бампери та їх частини: передній бампер в зборі BMW X5 G05: передній бампер - 1шт. розширювачі арок - 2шт. (комплект) = 5 шт., задній бампер в зборі BMW X5 G05: задній бампер - 1шт., розширювачі арок - 2шт. (комплект) = 5 шт., передній бампер в зборі: бампер, решітка радіатора, бокові решітки ліва+права, захист переднього бампера, дифузор переднього бампера (комплект) = 2 шт., передній бампер в зборі Audi A5: передній бампер, решітка радіатора, бокові решітки ліва+права, захист переднього бампера, дифузор переднього бампера (комплект) = 3 шт., передній бампер в зборі Audi A5: передній бампер, решітка радіатора, бокові решітки ліва +права, захист переднього бампера, дифузор переднього бампера решітки протитуманних фар ліва+права (комплект) = 3 шт., передній бампер в зборі Audi A4: передній бампер, решітка радіатора, бокові решітки ліва+права, захист переднього бампера, дифузор переднього бампера (комплект) = 3 шт., торговельна марка CHANGZHOU SHENBA AUTO ACCESSORIES; виробник CHANGZHOU SHENBA AUTO ACCESSORIES CO., ГТО; країна виробництва CN.

Фактурна вартість товару становить 20 999,00 дол. США (еквівалентно 756 719,96 грн), митну вартість визначено за основним методом з урахуванням транспортних витрат, які включені в ціну товару за контрактом.

До вказаної МД були додані наступні документи: контракт від 11.03.2023 №19/23; рахунок-фактуру № SB23197 від 11.07.2023; специфікацію № SB2319 від 11.07.2023; пакувальний лист SB23197 від 11.07.2023; автотранспортну накладну від 03.11.2023 №3231, декларацію про походження товару №SB23197 від 11.07.2023, пакувальний лист-специфікацію від 11.07.2023, договір про надання послуг митного брокера 30/10/20 від 30.10.2020, єдиний уніфікований документ на розміщення та тимчасове зберігання товарів 7.3-28-05-36/9115 від 13.11.2023.

Митним органом проведено огляд товару, що підтверджується актом про проведення (переогляду) огляду товарів, транспортних засобів, ручної поклажі та багажу №23UA29U3 від 13.11.2023.

17.11.2023 Волинською митницею прийнято рішення про визначення коду товару №КТ-UA-2023, яким Товар №1 класифіковано наступним чином:

- арматура кріплення, фурнітура та аналогічні вироби для автотранспортних засобів з недорогоцінних металів (рейлінги на дах авто, накладки на бокові пороги) за кодом 8302 30 00 90 згідно УКТ ЗЕД;

- фурнітура для кузовів транспортних засобів пластмасова (спойлер переднього бампера, спойлер заднього бампера) за кодом 3926 30 00 90 згідно з УКТ ЗЕД.

Крім того, здійснюючи митний контроль правильності визначення декларантом митної вартості товару, заявленого до митного оформлення, митним органом в електронному повідомленні декларанту запропоновано подати такі документи: 1) договір (угоду, контракт) із третіми особами, пов`язаний з договором про поставку товару, митна вартість якого визначається; 2) рахунки про здійснення платежів третім особам на користь продавця, якщо такі платежі здійснюються за умовами, визначеними договором (угодою, контрактом); 3) рахунки про сплату комісійних, посередницьких послуг, пов`язаних із виконанням умов договору (угоди, контракту); 4) виписку з бухгалтерської документації; 5) ліцензійний чи авторський договір покупця, що стосується оцінюваних товарів та є умовою продажу оцінюваних товарів; 6) каталоги, специфікації, прейскуранти (прайс-листи) виробника товару; 7) висновки про якісні та вартісні характеристики товарів, підготовлені спеціалізованими експертними організаціями, та/або інформація біржових організацій про вартість товару або сировини.

24.11.2023 Волинською митницею прийнято рішення про коригування митної вартості товарів №UA205140/2023/000692/2 та сформовано картку відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення №UA205140/2023/033436.

У графі 33 оскаржуваного рішення за №UA205140/2023/000692/2 від 24.11.2023 зазначено, що під час здійснення контролю за правильністю визначення митної вартості товару було встановлено, що документи, які подані для підтвердження заявленої митної вартості, не містять усіх даних, необхідних для визначення митної вартості за методом обраним декларантом та містять розбіжності, а саме: згідно автотранспортної накладної №3231 від 03.11.2023 місце завантаження товару GDANSK POLAND, тоді як торгова країна і країна відправлення Китай; відповідно до інвойсу № SB23197 від 11.07.2023 доставка товару з Changhai, China, однак коносамент не надано та згідно частини 10 статті 58 МКУ витрати, на навантаження, вивантаження та обробку оцінюваних товарів, пов`язаних з їх транспортуванням до аеропорту, порту або іншого місця ввезення на митну територію України є складовими митної вартості товару та додаються до ціни, що є фактично сплаченою або підлягає сплаті за оцінювані товари, тому перевірити чи включені до митної вартості витрати пов`язані з транспортуванням товару від порту до митного кордону України, його розвантаження та в порту, а також портові збори, не має можливості; відповідно до п.1 контракту № 19/23 від 11.03.2023 - продавець володіє і використовує холодильну камеру (склад) або його частину на законних підставах і такий пункт ставить під питання чи укладений контракт з виробником товару чи з посередником; згідно п.5 та п.6 контракту - вид оплати обумовлюється в проформі-інвойс, яка не подана до митного оформлення.

У зв`язку з тим, що документи подані для підтвердження митної вартості товарів не містили усіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості, а також містили розбіжності, декларанту було запропоновано в 10-денний термін надати: виписку з бухгалтерської документації; прайс-лист виробника товару; транспортні (перевізні) документи, а також документи, що містять відомості про вартість витрат на навантаження, вивантаження та обробку оцінюваних товарів, пов`язаних з їх транспортуванням до аеропорту, порту або іншого місця ввезення на митну територію України; коносамент; проформа-інвойс; висновок про якісні та вартісні характеристики товару, підготовлений спеціалізованою експертною організацією. Декларантом було надано: лист №2718191 від 23.11.2023; проформа-інвойс №SB23197 від 07.10.2023; лист-пояснення експортера від 23.11.2023; висновок експерта №9/2023 від 24.11.2023.

Зважаючи на неподання декларантом документів згідно з переліком та відповідно до умов, зазначених у частинах другій-четвертій статті 53 МК України, у зв`язку із неможливістю застосування наступних методів визначення митної вартості (методу 2а та методу 2б - з причини відсутності у митного органу та декларанта інформації про ідентичні та подібні (аналогічні) товари; методу 2в та методу 2г - з причини відсутності вартісної основи для розрахунку митної вартості в митного органу та декларанта), рівень митної вартості визначено згідно рівня на подібні/ідентичні товари, інформація про які міститься в ЄАІС Держмитслужби (МД № UА205140/2023/94932 від 10.11.2023) на рівні 7,50 доларів США/кг.

Товар було випущено у вільний обіг за МД №23UA74U0 від 27.11.2023.

Згідно з статтею 67 МК України Українська класифікація товарів зовнішньоекономічної діяльності (УКТ ЗЕД) складається на основі Гармонізованої системи опису та кодування товарів та затверджується законом про Митний тариф України. В УКТ ЗЕД товари систематизовано за розділами, групами, товарними позиціями, товарними підпозиціями, найменування і цифрові коди яких уніфіковано з Гармонізованою системою опису та кодування товарів. Для докладнішої товарної класифікації використовується сьомий, восьмий, дев`ятий та десятий знаки цифрового коду. Структура десятизнакового цифрового кодового позначення товарів в УКТ ЗЕД включає код групи (перші два знаки), товарної позиції (перші чотири знаки), товарної підпозиції (перші шість знаків), товарної категорії (перші вісім знаків), товарної підкатегорії (десять знаків).

Згідно з частиною сьомою статті 69 МК України рішення митних органів щодо класифікації товарів для митних цілей є обов`язковими. Такі рішення оприлюднюються у встановленому законодавством порядку. У разі незгоди з рішенням митного органу щодо класифікації товару декларант або уповноважена ним особа має право оскаржити це рішення відповідно до глави 4 цього Кодексу.

Висновки інших органів, установ та організацій щодо визначення кодів товарів згідно з УКТ ЗЕД при митному оформленні мають інформаційний або довідковий характер (частина восьма статті 69 МК України).

Порядок роботи відділу митних платежів підрозділу митного оформлення митного органу та митного поста при вирішенні питань класифікації товарів, що переміщуються через митний кордон України, затверджено наказом Міністерства фінансів України від 30.05.2012 №650, зареєстровано в Міністерстві юстиції України 02.07.2012 за № 1085/21397 (далі - Порядок №650, в редакції чинній на момент виникнення спірних правовідносин).

Пунктом 2 розділу 1 Порядку №650 визначено, що контроль правильності класифікації товарів - перевірка правильності опису товару та відповідного йому коду в митній декларації вимогам Основних правил інтерпретації УКТЗЕД під час проведення процедур його митного контролю та митного оформлення.

Відповідно до пункту 1 розділу ІІ Порядку №650 посадові особи Підрозділу, ПМО здійснюють контроль правильності класифікації товарів під час виконання митних формальностей. Обсяг митного контролю, достатнього для забезпечення додержання правил класифікації товарів, визначається на підставі результатів застосування системи управління ризиками.

Пунктом 2 розділу II цього Порядку передбачено, що контроль правильності класифікації товарів здійснюється шляхом перевірки відповідності:

- опису товару в митній декларації процедурі декларування відповідно до вимог Кодексу;

- відомостей про товар та код товару згідно з УКТ ЗЕД, заявлених у митній декларації, відомостям про товар (найменування, опис, визначальні характеристики для класифікації товарів тощо), зазначеним у наданих для митного контролю документах, шляхом перевірки дотримання вимог Основних правил інтерпретації УКТ ЗЕД, із врахуванням Пояснень до УКТ ЗЕД, рекомендацій, розроблених центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну митну політику, відповідно до вимог Кодексу.

У разі якщо посадова особа ПМО не може однозначно перевірити правильність класифікації товарів на підставі задекларованих відомостей, така посадова особа у паперовій або електронній формі надсилає повідомлення декларанту або уповноваженій ним особі про необхідність надання додаткових документів та/або відомостей, які підтверджують задекларований код товару згідно з УКТ ЗЕД. Строк надання додаткових документів та/або відомостей не має перевищувати 10 календарних днів з дня отримання такого повідомлення. У разі відмови у наданні або ненаданні додаткових документів та/або відомостей, які підтверджують задекларований код товару згідно з УКТ ЗЕД, у строк, встановлений пунктом 3 цього розділу, перевірка правильності класифікації товарів здійснюється за наявними документами та/або відомостями з використанням довідкової інформації (пункти 3, 4 розділу ІІ Порядку №650).

Пунктами 5, 6 розділу ІІ Порядку №650 визначено, що у разі надання додаткових документів та/або відомостей, які підтверджують задекларований код товару згідно з УКТ ЗЕД, у строк, встановлений пунктом 3 цього розділу, такі документи та/або відомості обов`язково враховуються під час перевірки правильності класифікації товарів, за результатами якої посадова особа ПМО: підтверджує задекларований код товару згідно з УКТ ЗЕД; або передає виконання митної формальності щодо перевірки правильності класифікації товарів за митною декларацією до Підрозділу.

Крім випадку, передбаченого абзацом третім пункту 5 цього розділу, передання виконання митної формальності щодо перевірки правильності класифікації товарів за митною декларацією здійснює ПМО: у складних випадках класифікації товарів; на вимогу Підрозділу або підрозділу митних компетенцій, у тому числі за результатами самостійного виявлення порушення правил класифікації товарів під час здійснення контролю правильності класифікації товарів, моніторингу митних декларацій, щодо яких посадові особи ПМО виконують митну формальність щодо перевірки правильності класифікації товарів; в інших випадках, передбачених законодавством України з питань митної справи.

Передання виконання митної формальності щодо перевірки правильності класифікації товарів за митною декларацією здійснює посадова особа ПМО за допомогою автоматизованої системи митного оформлення (далі - АСМО) шляхом оформлення запиту за формою, наведеною в додатку 3 до Порядку виконання митних формальностей (далі - Запит) (пункт 7 розділу ІІ Порядку).

Посадова особа Підрозділу або підрозділу митних компетенцій у строк не більше 10 календарних днів з дня отримання Запиту здійснює класифікацію товарів, за результатами якої: підтверджує задекларований код товару згідно з УКТЗЕД; або приймає Рішення (пункт 9 розділу ІІ Порядку №650).

Крім того, пунктом 10 розділу ІІ Порядку №650 передбачено, що якщо для вирішення питання класифікації товару виникає потреба у спеціальних знаннях з різних галузей науки, техніки, мистецтвознавства тощо або у використанні спеціального обладнання і техніки, митний орган може звернутися до спеціалізованого органу з питань експертизи та досліджень центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну митну політику, чи до його відокремленого підрозділу або іншої експертної установи (організації).

Залучення спеціалізованого органу з питань експертизи та досліджень центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну митну політику, або іншої експертної установи (організації) здійснюється у разі виникнення:

- необхідності ідентифікації або лабораторної перевірки характеристик товарів, визначальних для їх класифікації;

- складних випадків класифікації товарів, вирішення яких потребує проведення досліджень.

У такому разі Підрозділ або підрозділ митних компетенцій готує та надсилає запит про проведення дослідження (аналізу, експертизи) проб (зразків) товарів до спеціалізованого органу з питань експертизи та досліджень центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну митну політику, або іншої експертної установи (організації) із зазначенням переліку завдань та питань, що мають бути з`ясовані для встановлення характеристик, визначальних для класифікації товарів згідно з УКТ ЗЕД.

Суд першої інстанції вірно зазначив про те, що класифікацію товарів за УКТ ЗЕД здійснює особа, яка подає митну декларацію. У свою чергу, митний орган здійснює контроль за такою класифікацією і може самостійно визначити код задекларованого товару лише в тому разі, коли виявить порушення правил класифікації з боку декларанта. Повноваження митного органу щодо самостійного визначення коду товару не є дискреційними та обумовлені виключно наявністю порушення правил класифікації з боку декларанта.

Порядок ведення Української класифікації товарів зовнішньоекономічної діяльності затверджено постановою Кабінету Міністрів України від 21.05.2012 №428 (далі - Порядок №428).

Відповідно до пункту 3 Порядку №428 УКТЗЕД складається на основі Гармонізованої системи опису та кодування товарів Всесвітньої митної організації (далі - Гармонізована система) з урахуванням Комбінованої номенклатури Європейського Союзу (далі - Комбінована номенклатура).

Згідно з пунктом 6 Порядку №428 пропозиції щодо внесення змін до УКТЗЕД у зв`язку із змінами, що вносяться Всесвітньою митною організацією до Гармонізованої системи, а також Європейським Союзом до Комбінованої номенклатури, надсилаються Держмитслужбою до Мінфіну для їх опрацювання та подання Мінекономіки з метою врахування під час підготовки пропозицій щодо внесення змін до Митного тарифу України.

Відповідно до пункту 12 Порядку №428 пояснення до УКТЗЕД розробляються та затверджуються Держмитслужбою з урахуванням змін, які вносяться Всесвітньою митною організацією до пояснень до Гармонізованої системи та Європейським Союзом до пояснень до Комбінованої номенклатури. У разі потреби Держмитслужба розробляє пояснення до кодів товарів, що деталізовані на національному рівні.

01.01.2023 набрав чинності Закон України від 19.10.2022 №2697-IX «Про Митний тариф України» (далі Закон №2697-IX).

Як уже зазначалося, імпортований позивачем Товар 1 було задекларовано за кодом УКТ ЗЕД 87082990.

Відповідно до Додатку Закону №2697-IX (Групи 50-97) та Пояснень до Української класифікації товарів зовнішньоекономічної діяльності, затверджених наказом Державної митної служби України від 14.12.2022 № 543 (далі - Пояснення до УКТЗЕД) Група 87 має назву «Засоби наземного транспорту, крім залізничного або трамвайного рухомого складу, їх частини та обладнання».

Відповідно до примітки, ця група не включає залізничний або трамвайний рухомий склад, призначений для переміщення тільки колією.

У цій групі термін «трактори» означає транспортні засоби, призначені головним чином для буксирування чи штовхання інших транспортних засобів, пристроїв і вантажів, незалежно від того, мають вони чи ні допоміжні пристосування, у поєднанні з основним застосуванням трактора, для перевезення інструментів, насіння, добрив тощо.

Машини та робочі інструменти, які сконструйовані для установлення на тракторах товарної позиції 8701 і розглядаються як взаємозамінне устаткування, включаються до відповідних товарних позицій навіть у разі, якщо вони постачаються разом з трактором незалежно від того, встановлені вони на ньому чи ні.

Шасі автомобільні з кабіною включаються до товарних позицій 87028704, а не до товарної позиції 8706.

До товарної позиції 8712 включаються всі двоколісні велосипеди для дітей. Інші дитячі велосипеди включаються до товарної позиції 9503.

Примітка до товарної підпозиції:

1. До товарної підпозиції 8708 22 включаються:

(a) передні вітрові стекла (лобові стекла), задні вікна та інші вікна, обрамлені, та;

(b) передні вітрові стекла (лобові стекла), задні вікна та інші вікна, обрамлені або ні, що включають нагрівальні пристрої або інше електричне чи електронне обладнання, коли вони придатні для використання виключно або головним чином з моторними транспортними засобами товарних позицій 87018705.

Додаткові примітки України:

1. Моторними транспортними засобами, що використовувалися, вважаються такі, на які були або є реєстраційні документи, видані уповноваженими державними органами, в тому числі іноземними, що дають право експлуатувати ці транспортні засоби.

2. Кузовами для моторних транспортних засобів, що використовувалися, вважаються такі, які вже були встановлені на транспортному засобі або з моменту виготовлення яких минуло більше одного року.

3. У цій групі термін «укомплектовані» застосовується до кузовів для промислового складання моторних транспортних засобів товарної позиції 8703, пофарбованих, повністю або не повністю укомплектованих елементами та приладами внутрішнього і зовнішнього обладнання.

4. Термін «не укомплектовані» застосовується до кузовів для промислового складання моторних транспортних засобів товарної позиції 8703, пофарбованих або нефарбованих, із встановленими на них дверима і капотами або без них, без елементів та приладів внутрішнього та зовнішнього обладнання.

До цієї групи включаються такі транспортні засоби, крім деяких рухомих машин Розділу XVІ (див. Пояснення до товарних позицій 8701, 8705 і 8716):

1. Трактори (товарна позиція 8701).

2. Моторні транспортні засоби, призначені для перевезення людей (товарна позиція 8702 або 8703) або вантажів (товарна позиція 8704), або спеціального призначення (товарна позиція 8705).

3. Транспортні засоби вантажні, самохідні, не обладнані підіймачами або навантажувальними пристроями, які використовуються на заводах, складах, у портах чи аеропортах для перевезення вантажів на короткі відстані, а також тягачі, використовувані на залізничних платформах (товарна позиція 8709).

4. Бойові самохідні бронемашини з моторним приводом (товарна позиція 8710).

5. Мотоцикли та коляски до них; велосипеди та інвалідні коляски, з двигуном або без двигуна (товарні позиції 8711 8713).

6. Дитячі коляски (товарна позиція 8715).

7. Причепи і напівпричепи та інші несамохідні транспортні засоби, тобто транспортні засоби, які буксируються іншим транспортним засобом, штовхаються або ведуться вручну чи гужовою тягою (товарна позиція 8716).

До цієї групи також включаються транспортні засоби на повітряній подушці, призначені для пересування по суші або по суші і по воді і по певних водних поверхнях (болота і т.п.) (див. Примітку 5 до Розділу XVІІ).

Класифікація транспортного засобу не залежить від операцій, які здійснюються після збірки всіх деталей у скомплектований транспортний засіб, таких як: фіксація ідентифікаційного номеру транспортного засобу, зарядка гальмівної системи і видалення повітря з гальм, зарядка системи рульового підсилювача (гідропідсилювач рульового управління) і системи охолодження та кондиціонування, регулювання фар, регулювання розвалу-сходження і регулювання гальм. Класифікація здійснюється відповідно до Правила 2а Основних правил інтерпретації класифікації товарів

До цієї групи також відносяться частини та пристрої, які ідентифікуються як частини, придатні для використання винятково або переважно з транспортними засобами, включеними до неї за умови додержання положень Приміток до Розділу XVІІ (див. Загальні положення до цього розділу).

Слід зазначити, що автомобілі-амфібії класифікуються як автомобілі цієї групи. Проте літальні апарати, спеціально сконструйовані для можливості застосування їх також як дорожні транспортні засоби, класифікуються як літальні апарати (товарна позиція 8802).

До цієї групи також не включаються:

(а) транспортні засоби та їх частини, виконані в розрізі і призначені для демонстраційних цілей та непридатні для інших цілей (товарна позиція 9023);

(b) колісні іграшки для катання дітей, а також дитячі велосипеди (крім дитячих двоколісних велосипедів) (товарна позиція 9503);

(c) зимовий спортивний інвентар, такий як сани бобслей, тобогани та аналогічний інвентар (товарна позиція 9506);

(d) транспортні засоби, які спеціально розроблені для використаня у парках розваг (парках атракціонів, тематичних парках), аквапарках та на ярмаркових розвагах (товарна позиція 9508).

У групі 87 транспортні засоби, на які видані тимчасові реєстраційні документи уповноваженими державними органами влади, в тому числі іноземними, на термін, необхідний для здійснення транспортування нового транспортного засобу самоходом від країни-виробника до місця призначення в Україні, фізичними або юридичними особами, не вважаються такими, що були у використанні.

Що стосується пояснення до товарної позиції 8708: «Частини та пристрої моторних транспортних засобів товарних позицій 8701-8705», то до цієї товарної позиції включаються частини і пристрої до моторних транспортних засобів товарних позицій 8701 8705 за умови, що такі частини і пристрої відповідають двом таким вимогам: і) вони повинні бути ідентифіковані як придатні для використання винятково чи переважно з вищезгаданими транспортними засобами; ї) вони не повинні виключатися положеннями Приміток до Розділу XVІІ (див. Загальні положення).

Частини та пристрої цієї товарної позиції містять:

(А) Шасі-рами моторних транспортних засобів складені (незалежно від того, укомплектовані вони колесами чи ні, але без двигунів) та їхні частини (лонжерони, розтяжки, поперечки; елементи кріплення підвісок; опорні елементи і кронштейни до кузовних деталей, двигуна, підніжок, акумуляторів або паливних баків і т.п.).

(B) Частини кузовів і відповідні приладдя, наприклад, планки настилу підлоги, боковини, передні чи задні панелі, багажні відділення і т.п.; двері та їх частини; капоти; обрамлені вікна, вікна; вікна, укомплектовані обігрівальними електроспіралями та електричними роз`ємами, віконні рами; підніжки; крила, бризковики; приладові щитки; облицювання радіаторів; кронштейни для кріплення номерних знаків; бампери та ікла бамперів; кронштейни рульової колонки; зовнішні багажники; козирки; неелектричні обігрівачі та розморожувальне обладнання, які працюють від теплової енергії, виробленої двигуном автомобіля; ремені безпеки, призначені для постійного кріплення в автомобілі для забезпечення безпеки людей; підлогові килимки (крім килимків з текстильних матеріалів або з незатверділої вулканізованої гуми) і т.п. Вузли складені (включаючи шасі-кузова несівної конструкції), які ще не мають властивостей не повністю укомплектованих кузовів, наприклад, ще не укомплектовані дверима, крилами, капотами і кришками задніх відділень і т.п., включаються до цієї товарної позиції, а не до товарної позиції 8707.

Додаткові пояснення до товарних категорій: пояснення до товарної категорії 8707 10 10, з внесенням відповідних змін (mutatіs mutandіs), застосовуються до частин пристроїв, призначених для промислового складання.

8708 70 91 - частини коліс цієї товарної категорії, зазвичай використовуються в автобусах або у вантажних автомобілях. Вони, як правило, мають зіркоподібну форму з п`ятьма або шістьма променями і призначені для використання зі знімними ободами.

8708 70 99 - поряд із частинами та пристроями, згадуваними в Поясненнях до товарної позиції 8708, другий абзац (K), ця товарна категорія включає противаги для балансування коліс.

8708 80 55 - стабілізатори поперечної стійкості являють собою пружини для транспортних засобів, призначені для передавання сил, що діють на підвіску, від одного боку транспортного засобу до іншого.

У більшості випадків вони складаються зі сталевих стрижнів круглого поперечного перерізу, зазвичай зігнутих на майже U-подібну форму.

Торсіони - це сталеві стрижні, які зазвичай круглі, але можуть бути іноді квадратними або у вигляді зв`язок декількох прямокутних стрижнів.

Торсіони мають лінійну характеристику, тобто крутний момент, прикладений до одного кінця стрижня, є пропорційним куту утворюваного ним закручування.

8708 99 10 8708 99 97 ці товарні категорії не включають:

a) шасі для автомобілів товарних позицій 8702 8704, на які не встановлено двигун, але встановлена кабіна (товарна позиція 8702 , 8703 або 8704);

b) підголівники для автомобільних сидінь (товарна позиція 9401 або 9404).

Спірним рішенням про визначення коду товару від №КТ-UA-2023 від 17.11.2023 відповідач класифікував частину імпортованого позивачем товару 1 як арматура кріплення, фурнітура та аналогічні вироби для автотранспортних засобів з недорогоцінних металів (рейлінги на дах авто, накладки на бокові пороги) за кодом 8302 30 00 90 згідно УКТ ЗЕД; як фурнітура для кузовів транспортних засобів пластмасова (спойлер переднього бампера, спойлер заднього бампера) за кодом 3926 30 00 90 згідно з УКТ ЗЕД.

Відповідно до Пояснень до товарної позиції 3926 Інші вироби з пластмас та вироби з інших матеріалів товарних позицій 3901-3914 до цієї товарної позиції включаються вироби, в іншому місці не зазначені, із пластмас (як визначено в Примітці 1 до цієї групи) чи з інших матеріалів товарних позицій 3901 3914.

До них відносяться:

(1) Одяг та додаткові речі (крім іграшок), виконані зшиванням чи склеюванням листів пластмаси, наприклад, фартухи, ремені, дитячі нагрудники, плащі, підпахівники і т. д. Знімні пластмасові каптури включаються до цієї товарної позиції, якщо вони подані разом з пластмасовими плащами, до яких вони належать.

(2) Пристосування (кріпильні вироби та фурнітура) до меблів, транспортних засобів або аналогічні вироби.

(3) Статуетки та інші декоративні вироби .

(4) Пилозахисні покриття, захисні мішки, навіси, швидкозшивачі, папки для документів і книжок, обкладинки книжок і т.п. захисні вироби, виготовлені шляхом зшивання або склеювання листів з полімерних матеріалів.

(5) Прес-пап`є, ножі для різання паперу, блокноти з промокальним папером, футляри для ручок, закладки для книг і т. д.

(6) Гвинти, болти, шайби та аналогічні вироби загального користування.

(7) Транспортерні стрічки, привідні паси чи елеваторні паси, нескінченні чи розрізані уздовж та з`єднані кінцями або оснащені кріпленнями.

Транспортерні стрічки, привідні паси чи елеваторні паси, або іншого типу, подані з машинами чи апаратурою, для якої вони призначені, змонтовані чи незмонтовані, класифікуються разом з цією машиною або пристроєм (наприклад, у розділі XVІ). Крім того, до цієї товарної позиції не включаються транспортерні стрічки або привідні паси з текстильного матеріалу, просоченого, з покриттям чи дубльованого (прошарованого) полімерним матеріалом (розділ XІ, наприклад, товарна позиція 5910).

(8) Іонообмінні колонки, заповнені полімерами товарної позиції 3914.

(9) Пластмасові контейнери, проміжок між стінками яких заповнено карбоксиметилцелюлозою (використовувані як ємності для льоду).

(10) Коробки чи ящики для інструментів, що не мають спеціальної форми чи спеціальних пристосувань усередині для розміщення конкретних інструментів, разом з їх приладдям або без них (дивись пояснення до товарної позиції 4202).

(11) Соски-пустушки; пузирі для льоду; спринцівки; клізми та пристрої для них; подушки для інвалідів та аналогічні подушки для догляду за хворими; пессарії; презервативи (профілактичні засоби); балони для шприців.

(12) Різні інші вироби, такі як застібки для сумок, куточки для валіз, підвісні гачки, захисні ковпачки і прокладки, установлювані під меблями, ручки (на робочих інструментах, ножах, вилках і т. п.), намистини, стекла годинників, цифри та літери, ярлики для багажу.

(13) штучні нігті.

Що стосується товарної позиції 8302 «Арматура кріплення, фурнітура та аналогічні вироби з недорогоцінних металів, що використовуються для меблів, дверей, сходів, вікон, віконниць, у кузовах транспортних засобів, для лимарських виробів, валіз, ящиків, скриньок та аналогічних виробів; вішалки для шляп, гачки для шляп, кронштейни та аналогічні вироби з недорогоцінних металів; ролики з арматурою з недорогоцінних металів; автоматичні пристрої з недорогоцінних металів для закривання дверей (доводчики)», то до цієї товарної позиції включаються допоміжна арматура та кріплення загального призначення з недорогоцінних металів, які широко використовуються в меблях, дверях, вікнах, кузовах і т.п. Товари в рамках таких загальних класів залишаються в цій товарній позиції, навіть якщо вони призначені для особливого використання (наприклад, дверні ручки чи петлі для автомобілів). Проте ця товарна позиція не охоплює товари, що утворять суттєву частину структури виробу, такі як віконні рами або обертальні пристрої обертових крісел.

До цієї товарної позиції включаються:

(А) Петлі всіх типів (наприклад, шарнірні петлі, підвісні петлі, кутові петлі, ремінні петлі і талі).

(B) Ролики, відповідно до визначення в Примітці 2 до цієї групи.

Для включення до цієї товарної позиції ролики повинні мати арматуру з недорогоцінного металу, проте коліщата можуть складатися з будь-якого матеріалу (крім дорогоцінного металу).

У разі, якщо ролики оснащені пневматичними шинами, діаметр ролика повинен вимірюватися разом із шиною, надутою до нормального тиску.

Класифікація роликів у цій товарній позиції не залежить від наявності на них спиць.

Ролики, що не відповідають даним у тексті товарної позиції визначенням або Примітці 2 до цієї групи, сюди не включаються (наприклад, група 87).

(C) Кріпильна арматура, фурнітура та аналогічні вироби для транспортних засобів (наприклад, для автомобілів, вантажівок чи автобусів), що не є частинами або приладдям Розділу XVІІ. Наприклад: готові декоративні смужки і накладки (молдинги); підставки для ніг; поручні, поруччя та ручки; фурнітура для штор (жалюзі) (штоки, кронштейни, фурнітура, пружинні механізми і т.п.); внутрішні полки для багажу; механізми для відкривання вікон; спеціальні попільниці; задньобортові кріплення.

(D) Кріпильна арматура, фурнітура та аналогічні вироби для будівель.

У цю групу товарів входять:

(1) Дверні запобіжні пристрої з ланцюжком, засувом і т.п.; шпінгалети або болти для віконних рам і кріплення до них; віконні засувки та опори (підтримки); ключі для фрамуг чи світлових люків, стійки і фурнітура; каютні гачки та вічка; гачки і кріплення для подвійних віконних рам; гачки, засувки, фіксатори, кронштейни і кінцеві ролики для жалюзі чи штор; пластини для поштових скриньок; дверні сигнальні молотки, вічка для спостереження і т.п. (крім оснащених оптичними елементами).

(2) Заскочки (включаючи кульові пружинні заскочки), засуви, засувки, клямки і т.п. (крім засувів, що відкриваються ключем, які входять до товарної позиції 8301) для дверей.

(3) Фурнітура для ковзних дверей чи вікон магазинів, гаражів, сараїв, ангарів і т.п. (наприклад, пази і напрямники, бігунки і ролики).

(4) Пластини замкових шпар і наличники замків для дверей у будівлях.

(5) Фурнітура для фіранок, штор або портьєр (наприклад, штоки, трубки, з`єднувальні муфти, кронштейни, зв`язування, гачки з мотузками, затискачі, пересувні (ковзні) чи бігункові кільця, фіксатори); затискні гачки, що направляють пристрої і тримачі вузлів для шторних мотузок і т.п.; сходова фурнітура, така як захисні пристрої для сходинок; затискачі для сходових килимів, сходові прути, набалдашники сходового поруччя.

Штоки, трубки і прути, придатні для використання як штоки для фіранок або сходових прутів і т.п., лише розрізані за довжиною і просвердлені, класифікуються залежно від матеріалу, з якого вони виготовлені.

(6) Кутові кріплення, закріпні пластини, куточки і т.п. для дверей, вікон чи жалюзі.

(7) Засуви і скоби для дверей; ручки і набалдашники для дверей, включаючи ручки для замків чи клямок.

(8) Дверні фіксатори і закриваючі пристрої для дверей (крім тих, що відносяться до пункту (H) нижче).

(E) Кріпильна арматура, фурнітура та аналогічні вироби для меблів.

У цю групу входять:

(1) Захисні обв`язки (з одним відгалуженням або більше) для ніжок меблів і т.п.; металева декоративна фурнітура; регулювальні пристрої для полиць книжкових шаф і т.п.; фурнітура для буфетів, кістяків ліжок і т.п.; пластини замкових шпар.

(2) Кутові зв`язування, зміцнювальні пластини, куточки і т.п.

(3) Заскочки (включаючи кулькові пружинні заскочки), засуви, засувки, клямки і т.п. (крім засувів, що відкриваються ключем, які входять до товарної позиції 8301).

(4) Засуви і скоби для шухляд (скринь) і т.п.

(5) Ручки і кулясті ручки, включаючи ручки для замків чи клямок.

(F) (1) Фурнітура та аналогічні вироби для саквояжів, скринь, валіз або аналогічних дорожніх товарів, наприклад, напрямні пристрої для кришок (крім засувок); ручки; захисні куточки; стійки і бігунки для кришок; лозини для закривання плетених саквояжів; фурнітура для складаних скринь; проте прикраси для жіночих сумок відносяться до товарної позиції 7117.

(2) Кутові зв`язування, зміцнювальні пластини, куточки і т.п. для скринь, саквояжів, скриньок, коробок, валіз і т.п.

(3) Фурнітура та аналогічні вироби для шорної справи, такі як вудила, підгубні ремені, сідельні луки, стремена; кільця для посторонок, упряжі та віжки; мідні деталі та інша фурнітура для упряжі.

(4) Кріплення та аналогічні вироби для скриньок або трун.

(5) Арматура та аналогічні вироби для суден (кораблів і човнів).

(G) Вішалки та гачки для капелюхів, консолі (фіксовані, шарнірні чи зубцюваті і т.п.) та аналогічні вироби, такі як вішалки для одягу, рушників, кухонних ганчірок, щіток, ключів.

Вішалки для одягу і т.п., які мають властивості предметів меблів, такі як вішалки для пальто з полицею, розглядаються в групі 94.

(H) Автоматичні пристрої для закривання дверей, пружинного або гідравлічного типу, для дверей, воріт і т.п.

Проаналізувавши характеристики, які наведені в митній декларації, інвойсі щодо товарів, які постачалися ТОВ «Кубай Логістик» за МД №23UA162U4 з характеристиками Українського класифікатора товарів зовнішньоекономічної діяльності та Поясненнями до них, суд дійшов висновку, що імпортовані позивачем товари за контрактом від 11.03.2023 №19/23 відповідно до інвойсу №SB23197 від 11.07.2023 відповідають характеристикам товарної позиції 8708 «Частини та пристрої моторних транспортних засобів товарних позицій 8701-8705».

Більше того, в інвойсі №SB23197 від 11.07.2023, поданому для митного оформлення товару, вказано саме товарну позицію 8708.

Суд зазначає, що декларант в інтересах позивача у митній декларацій від 22.11.2023 №23UA162U4, зазначаючи у графі 33 код УКТ ЗЕД Товару №1 87082990, керувався товаросупровідними документами наданими компанією-експортером, які підтверджували характеристики товару за заявленим кодом товару.

Крім того, ТОВ «Кубай Логістик» було подано до Волинської митниці аналогічний товар - частини та пристрої моторних транспортних засобів (решітки радіатора, бокові пороги, накладки на пороги, розширювачі колісних арок), зокрема за митними деклараціями: №22UA62U2 від 15.12.2022, №23UA95U4 від 09.08.2023, за цим же кодом товару і Волинська митниця завершила вказані митні оформлення за 1 методом, підтвердивши обраний декларантом код товару УКТ ЗЕД 87082990 та не приймала жодних рішень про зміну коду товару.

Колегія суддів погоджується із висновком суду першої інстанції про те, що відповідач не надав доказів на підтвердження наявності визначених законом підстав для визначення спірного товару за кодом та , як і не надав належних і достатніх доказів, які б свідчили, що декларантом невірно визначено класифікацію товару. Більше того, відповідач не скористався своїм правом, передбаченим пунктом 15 розділу ІІ Порядку №650, та не звернувся до спеціалізованого органу з питань експертизи та досліджень центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну митну політику, або іншої експертної установи (організації) з запитом про проведення дослідження (аналізу, експертизи) проб (зразків) товарів із зазначенням переліку завдань та питань, що мають бути з`ясовані для встановлення характеристик, визначальних для класифікації товарів згідно з УКТ ЗЕД.

Таким чином, імпортований позивачем Товар №1 відноситься до товарної позиції 8708 «частини та пристрої моторних транспортних засобів товарних позицій 8701-8705», а тому такий товар відповідає коду УКТ ЗЕД 87082990, що й був визначений декларантом позивача у митній декларації від 22.11.2023 №23UA162U4.

Враховуючи наведене вище, колегія суддів погоджується із висновком суду першої інстанції про те, що Волинська митниця оскаржуваним рішенням про визначення коду товару №КТ-UA-2023 від 17.11.2023 безпідставно визначила код УКТ ЗЕД частини Товару 1 як та .

Також на підтвердження правильності визначення коду УКТЗЕД Товару №1 87082990, заявленого у митній декларації від 22.11.2023 №23UA162U4, позивачем долучено висновок судового експерта від №9/23 від 24.11.2023, за висновками якого імпортовані позивачем автомобільні аксесуари у склад яких входить: накладки, бризговики, молдінги, рейлінги, багажники на дах, пороги, спойлети тощо у рамках контракту від 11.03.2023 №19/23 та інвойсу №SB23197 від 11.07.2023, які пред`явлені до митного оформлення за митною декларацією від 22.11.2023 №23UA162U4 відповідають характеристикам товарної позиції 8708 «Частини та пристрої моторних транспортних засобів товарних позицій 8701-8705».

Покликання апелянта на те, що суд безпідставно взяв до уваги висновок експерта не заслуговує на увагу, оскільки такий є одним із видів доказів, які у своїй сукупності підтверджують помилковість висновку митного органу щодо визначення коду товару.

З приводу позовних вимог про скасування рішення про коригування митної вартості товарів №UA205140/2023/000692/2 від 24.11.2023 .

Згідно статті 49 МК України митною вартістю товарів, які переміщуються через митний кордон України, є вартість товарів, що використовується для митних цілей, яка базується на ціні, що фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари.

Відповідно до частини першої статті 51 МК України митна вартість товарів, що переміщуються через митний кордон України, визначається декларантом відповідно до норм цього Кодексу.

Частинами першою третьою статті 52 цього ж Кодексу врегульовано, що заявлення митної вартості товарів здійснюється декларантом або уповноваженою ним особою під час декларування товарів у порядку, встановленому розділом VIII цього Кодексу та цією главою. Декларант або уповноважена ним особа, які заявляють митну вартість товару, зобов`язані: 1) заявляти митну вартість, визначену ними самостійно, у тому числі за результатами консультацій з митним органом; 2) подавати митному достовірні відомості про визначення митної вартості, які повинні базуватися на об`єктивних, документально підтверджених даних, що піддаються обчисленню; 3) нести всі додаткові витрати, пов`язані з коригуванням митної вартості або наданням митному органу додаткової інформації. Декларант або уповноважена ним особа, які заявляють митну вартість товару, мають право: 1) надавати митному органу (за наявності) додаткові відомості у разі потреби уточнення інформації; 2) на випуск у вільний обіг товарів, що декларуються: у разі визнання митним органом заявленої митної вартості товарів - за умови сплати митних платежів згідно із заявленою митною вартістю; у разі згоди декларанта або уповноваженої ним особи з рішенням митного органу про коригування митної вартості товарів - за умови сплати митних платежів згідно з митною вартістю, визначеною митним органом; у разі незгоди декларанта або уповноваженої ним особи з рішенням митного органу про коригування заявленої митної вартості товарів - за умови сплати митних платежів згідно із заявленою митною вартістю товарів та надання гарантій відповідно до розділу X цього Кодексу в розмірі, визначеному митним органом відповідно до частини сьомої статті 55 цього Кодексу; 3) проводити цінову експертизу договору (контракту) шляхом залучення експертів за власні кошти; 4) оскаржувати у порядку, визначеному главою 4 цього Кодексу, рішення митного органу щодо коригування митної вартості оцінюваних товарів та бездіяльність митного органу щодо неприйняття протягом строків, встановлених статтею 255 цього Кодексу для завершення митного оформлення, рішення про визнання митної вартості оцінюваних товарів; 5) приймати самостійне рішення про необхідність коригування митної вартості після випуску товарів; 6) отримувати від митного органу інформацію щодо підстав, з яких митний орган вважає, що взаємозв`язок продавця і покупця вплинув на ціну, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за оцінювані товари; 7) у випадках та в порядку, визначених цим Кодексом, вимагати від митного органу надання письмової інформації про причини, за яких заявлена ними митна вартість не може бути визнана; 8) у випадках та в порядку, визначених цим Кодексом, вимагати від митного органу надання письмової інформації щодо порядку і методу визначення митної вартості, застосованих при коригуванні заявленої митної вартості, а також щодо підстав для здійснення такого коригування.

Частинами другою третьою статті 53 МК України визначено, що документами, які підтверджують митну вартість товарів, є: 1) декларація митної вартості, що подається у випадках, визначених у частинах п`ятій і шостій статті 52 цього Кодексу, та документи, що підтверджують числові значення складових митної вартості, на підставі яких проводився розрахунок митної вартості; 2) зовнішньоекономічний договір (контракт) або документ, який його замінює, та додатки до нього у разі їх наявності; 3) рахунок-фактура (інвойс) або рахунок-проформа (якщо товар не є об`єктом купівлі-продажу); 4) якщо рахунок сплачено, - банківські платіжні документи, що стосуються оцінюваного товару; 5) за наявності - інші платіжні та/або бухгалтерські документи, що підтверджують вартість товару та містять реквізити, необхідні для ідентифікації ввезеного товару; 6) транспортні (перевізні) документи, якщо за умовами поставки витрати на транспортування не включені у вартість товару, а також документи, що містять відомості про вартість перевезення оцінюваних товарів; 7) копія імпортної ліцензії, якщо імпорт товару підлягає ліцензуванню; 8) якщо здійснювалося страхування, - страхові документи, а також документи, що містять відомості про вартість страхування. У разі якщо документи, зазначені у частині другій цієї статті, містять розбіжності, наявні ознаки підробки або не містять всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари, декларант або уповноважена ним особа на письмову вимогу митного органу зобов`язані протягом 10 календарних днів надати (за наявності) такі додаткові документи: 1) договір (угоду, контракт) із третіми особами, пов`язаний з договором (угодою, контрактом) про поставку товарів, митна вартість яких визначається; 2) рахунки про здійснення платежів третім особам на користь продавця, якщо такі платежі здійснюються за умовами, визначеними договором (угодою, контрактом); 3) рахунки про сплату комісійних, посередницьких послуг, пов`язаних із виконанням умов договору (угоди, контракту); 4) виписку з бухгалтерської документації; 5) ліцензійний чи авторський договір покупця, що стосується оцінюваних товарів та є умовою продажу оцінюваних товарів; 6) каталоги, специфікації, прейскуранти (прайс-листи) виробника товару; 7) копію митної декларації країни відправлення; 8) висновки про якісні та вартісні характеристики товарів, підготовлені спеціалізованими експертними організаціями, та/або інформація біржових організацій про вартість товару або сировини.

Частинами першою третьою статті 54 вказаного Кодексу передбачено, що контроль правильності визначення митної вартості товарів здійснюється митним органом під час проведення митного контролю і митного оформлення шляхом перевірки числового значення заявленої митної вартості. Контроль правильності визначення митної вартості товарів за основним методом - за ціною договору (контракту) щодо товарів, які ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту (вартість операції), здійснюється митним органом шляхом перевірки розрахунку, здійсненого декларантом, за відсутності застережень щодо застосування цього методу, визначених у частині першій статті 58 цього Кодексу. За результатами здійснення контролю правильності визначення митної вартості товарів митний орган визнає заявлену декларантом або уповноваженою ним особою митну вартість чи приймає письмове рішення про її коригування відповідно до положень статті 55 цього Кодексу.

Згідно частин першої, другої, п`ятої, шостої статті 55 МК України рішення про коригування заявленої митної вартості товарів, які ввозяться на митну територію України з поміщенням у митний режим імпорту, приймається митним органом у письмовій формі під час здійснення контролю правильності визначення митної вартості цих товарів як до, так і після їх випуску, якщо митним органом у випадках, передбачених частиною шостою статті 54 цього Кодексу, виявлено, що заявлено неповні та/або недостовірні відомості про митну вартість товарів, у тому числі невірно визначено митну вартість товарів. Прийняте митним органом письмове рішення про коригування заявленої митної вартості товарів має містити: 1) обґрунтування причин, через які заявлену декларантом митну вартість не може бути визнано; 2) наявну в митного органу інформацію (у тому числі щодо числових значень складових митної вартості, митної вартості ідентичних або подібних (аналогічних) товарів, інших умов, що могли вплинути на ціну товарів), яка призвела до виникнення сумнівів у правильності визначення митної вартості та до прийняття рішення про коригування митної вартості, заявленої декларантом; 3) вичерпний перелік вимог щодо надання додаткових документів, передбачених частиною третьою статті 53 цього Кодексу, за умови надання яких митна вартість може бути визнана митним органом; 4) обґрунтування числового значення митної вартості товарів, скоригованої митним органом, та фактів, які вплинули на таке коригування; 5) інформацію про: а) право декларанта або уповноваженої ним особи на випуск у вільний обіг товарів, що декларуються: у разі згоди декларанта або уповноваженої ним особи з рішенням митного органу про коригування митної вартості товарів - за умови сплати митних платежів згідно з митною вартістю, визначеною митним органом; у разі незгоди декларанта або уповноваженої ним особи з рішенням митного органу про коригування заявленої митної вартості товарів - за умови сплати митних платежів згідно із заявленою митною вартістю товарів та надання гарантій відповідно до розділу X цього Кодексу в розмірі, визначеному митним органом відповідно до частини сьомої цієї статті; б) право декларанта або уповноваженої ним особи оскаржити рішення про коригування заявленої митної вартості до органу вищого рівня відповідно до глави 4 цього Кодексу або до суду. Декларант може провести консультації з митним органом з метою обґрунтованого вибору методу визначення митної вартості на підставі інформації, яка наявна в митного органі. На вимогу декларанта консультації проводяться у письмовому вигляді.

Частинами першою, другою статті 57 вказаного Кодексу визначено, що визначення митної вартості товарів, які ввозяться в Україну відповідно до митного режиму імпорту, здійснюється за такими методами: 1) основний - за ціною договору (контракту) щодо товарів, які імпортуються (вартість операції); 2) другорядні: а) за ціною договору щодо ідентичних товарів; б) за ціною договору щодо подібних (аналогічних) товарів; в) на основі віднімання вартості; г) на основі додавання вартості (обчислена вартість); ґ) резервний. Основним методом визначення митної вартості товарів, які ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту, є перший метод - за ціною договору (вартість операції).

Відповідно до частин першої, другої статті 64 МК України у разі якщо митна вартість товарів не може бути визначена шляхом послідовного використання методів, зазначених у статтях 58-63 цього Кодексу, митна вартість оцінюваних товарів визначається з використанням способів, які не суперечать законам України і є сумісними з відповідними принципами і положеннями Генеральної угоди з тарифів і торгівлі (GATT). Митна вартість, визначена згідно з положеннями цієї статті, повинна ґрунтуватися на раніше визнаних (визначених) митними органами митних вартостях.

Виходячи із встановлених обставин справи та досліджених доказів, відповідач безпідставно відмовив у визнанні заявленої митної вартості товарів, з огляду на таке.

Судом першої інстанції вірно встановлено, що до митного оформлення позивач надав наступні документи: контракт від 11.03.2023 №19/23; рахунок-фактуру № SB23197 від 11.07.2023; специфікацію № SB2319 від 11.07.2023; пакувальний лист SB23197 від 11.07.2023; автотранспортну накладну від 03.11.2023 №3231, декларацію про походження товару №SB23197 від 11.07.2023, пакувальний лист-специфікацію від 11.07.2023, договір про надання послуг митного брокера 30/10/20 від 30.10.2020, єдиний уніфікований документ на розміщення та тимчасове зберігання товарів 7.3-28-05-36/9115 від 13.11.2023.

Водночас, декларант позивача додатково на вимогу митниці надавав лист №2718191 від 23.11.2023; проформу-інвойс №SB23197 від 07.10.2023; лист-пояснення експортера від 23.11.2023; висновок експерта №9/2023 від 24.11.2023.

Відтак відсутні підстави ставити під сумнів заявлену декларантом за першим методом митну вартість спірного товару, оскільки така вартість підтверджується поданими до митного оформлення документами, у яких відсутні розбіжності щодо вартості товару чи ознаки підробки, вони містять достатньо відомостей щодо ціни товару.

В порядку частини третьої статті 53, пункту 2 частини п`ятої статті 54 МК України відповідач має право запитувати від декларанта лише ті документи, які необхідні для підтвердження заявленої митної вартості.

Декларант при митному оформленні імпортованого товару зобов`язаний надати документи за переліком, визначеним частиною другою статті 53 МК України. Контролюючий орган вправі витребувати додаткові документи на підтвердження задекларованої митної вартості у випадку наявності обґрунтованих сумнівів у достовірності поданих декларантом відомостей, що є обов`язковою обставиною, з якою закон пов`язує можливість витребування додаткових документів у декларанта та надає митниці право вчиняти наступні дії, спрямовані на визначення митної вартості товару. Такі сумніви можуть бути зумовлені, зокрема неповнотою поданих документів для підтвердження заявленої митної вартості товару, невідповідністю характеристик товару, зазначених у поданих документах, результату митного огляду цього товару, порівнянням заявленої митної вартості з митною вартістю ідентичних або подібних товарів, митне оформлення яких уже здійснено.

Повноваження контролюючого органу витребувати додаткові документи стосується тільки тих документів, які дають можливість пересвідчитись у правильності чи помилковості задекларованої митної вартості, а не всіх, передбачених статтею 53 МК України, документів. Ненадання декларантом витребуваних контролюючим органом документів може бути підставою для коригування митної вартості у випадку, коли подані документи є недостатніми чи такими, що у своїй сукупності не спростовують об`єктивних сумнівів щодо достовірності наданої декларантом інформації.

Аналогічна правова позиція відображена Верховним Судом в постановах від 27.03.2020 (справа №540/2605/18), від 06.05.2020 (справа №140/1713/19), від 21.10.2021 (справа №420/4820/19).

На переконання суду, подані декларантом відповідно до частини другої статті 53 МК України документи є вичерпними та підтверджують усі складові митної вартості за першим (основним) методом.

Так, 11.03.2023 між ТОВ «Кубай Логістик» (покупець) та компанією CHANGZHOU HARMONIOUS IMPORT AND EXPORT COMPANY CO., LTD (продавець) укладено контракт №19/23, відповідно до якого продавець продає, а покупець купує товар, в асортименті вказаному в інвойсі, який є невід`ємною частиною контракту. Товар поставляється партіями на умовах, погоджених сторонами в даному контракті і проформах-інвойсах, згідно правил Інкотермс 2020. У випадку, якщо в проформах-інвойсах не погоджені умови поставки, товар може поставлятися на умовах DAP, FOB, EXW чи DAT згідно правил Інкотермс 2020 (п. 1 контракту).

Пунктом 2 контракту передбачено, що ціна на товар включає в себе вартість упаковки, маркування, страхування і навантаження товару на транспортний засіб (якщо товар поставляється на умовах EXW правил Інкотермс 2020).

Згідно п. 6 контракту оплата товару по даному контракту здійснюється на умовах, визначених в проформах-інвойсах і може включати в себе: після сплату і передоплату.

На виконання умов контракту від 11.03.2023 №19/23 компанією CHANGZHOU HARMONIOUS IMPORT AND EXPORT COMPANY CO., LTD складено рахунок-фактуру № SB23197 від 11.07.2023 на товар: бокові пороги, кількість 221 набір, ціна за одиницю 70 дол. США, загальна сума 15 470,00 дол. США; рейлінги, кількість 30 наборів, ціна за одиницю 20,00 дол. США, загальна сума 600,00 дол. США; бампер в зборі, кількість 21 набір, ціна за одиницю 69 дол. США, загальна сума 1 449,00 дол. США; спойлер бампера, кількість 174 штуки, ціна за одиницю 20 дол. США, загальна сума 3 480,00 дол. США, на загальну суму 20 999,00 дол. США.

Пункт 4 частини другої статті 53 МК України зобов`язує декларанта надати банківські платіжні документи, що стосуються оцінюваного товару, якщо рахунок сплачено. Разом з тим, Згідно п. 6 контракту оплата товару по даному контракту здійснюється на умовах, визначених в проформах-інвойсах і може включати в себе: після сплату і передоплату. Валютою платежу виступає дол. США.

Разом з тим, суд наголошує, що ціна продажу імпортованих товарів це ціна, зазначена саме відправником у проформах-інвойсах. Лише рахунок-фактура (інвойс), згідно з частиною 2 статті 53 МК України є документом, який підтверджує митну вартість товару.

Вказана в МД від 22.11.2023 №23UA162U4, ціна товару відповідає тій, що зазначена в рахунку-фактурі (інвойсі) № SB23197 від 11.07.2023, наданому позивачем для підтвердження митної вартості товару та становить 20 999,00 дол. США.

Отже, вказаними документами підтверджується, що вартість оцінюваного товару, щодо якого здійснено коригування митної вартості становить 20 999,00 дол. США. Жодних розбіжностей чи суперечностей щодо ціни товару подані позивачем документи не містили.

Колегія суддів відхиляє покликання митного органу, що відповідно до інвойсу № SB23197 від 11.07.2023 доставка товару з Changhai, China, однак коносамент не надано та згідно частини 10 статті 58 МКУ витрати, на навантаження, вивантаження та обробку оцінюваних товарів, пов`язаних з їх транспортуванням до аеропорту, порту або іншого місця ввезення на митну територію України є складовими митної вартості товару та додаються до ціни, що є фактично сплаченою або підлягає сплаті за оцінювані товари, тому перевірити чи включені до митної вартості витрати пов`язані з транспортуванням товару від порту до митного кордону України, його розвантаження та в порту, а також портові збори, не має можливості, з огляду на наступне.

Відповідно до п. 1 Контракту № 19/23 від 11.03.2023 укладеного між CHANGZHOU SHENBA AUTO ACCESSORIES CO., LTD та ТОВ «Кубай Логіїстик» умови поставки визначаються у проформі-інвойсі та згідно інвойсу №SB23197 від 11.07.2023 умовою поставки згідно Інкотермс 2020 було DAP - Луцьк

Пунктом 2 Контракту № 19/23 від 11.03.2023 визначено, що ціна на товар включає вартість упаковки, маркування, страхування та навантаження товару на транспортний засіб (якщо поставка здійснюється на умовах DAP або DAT правил Інкотермс 2020).

Згідно умов Delivereat Place, скорочено ОАР(Постачання в місці призначення) одна з умов (термінів) Інкотермс: «DAP» - поставка в місце призначення. Термін DAP може позначати перевезення товару будь-яким видом транспорту, в тому числі і змішане транспортування.

Умови такої поставки передбачають, що продавець зобов`язаний доставити товар в обумовлене місце, поки вантаж туди не прибув, продавець несе всі ризики.

На виконання умов контракту продавець здійснював доставку на умовах DAP в пункти зазначені у інвойсах (Луцьк), тому у декларанта відсутні будь-які транспортні документи окрім автотранспортної накладної, яка була надана митному органу, адже усі витрати на транспортування товару на умовах DAP - Луцьк несе продавець, так як він за власний рахунок своїми силами або найманим транспортом здійснював доставку товару і такі транспортні витрати вже не включаються до митної вартості, оскільки включені в ціну товару.

Разом із тим, суд наголошує, що коносамент у декларанта відсутній, оскільки умовою поставки згідно контракту та проформи-інвойса і інвойса є DAP - Луцьк, тобто поставка здійснюється продавцем і вартість поставки вже включена у вартість товару.

Суд також зауважує, що до митного оформлення був поданий проформа-інвойс №SB23197 від 11.07.2023, де передбачено після оплату за товар, який постачається, проте митним органом такий документ до уваги взятий не був.

Отже, враховуючи вищевикладене, з наданих під час митного оформлення товару документів підтверджувалася вартість товару. Зазначені документи не мали між собою жодних розбіжностей і були достатніми для завершення митного оформлення за першим заявленим декларантом методом, а посилання митного органу на начебто розбіжності, які були відсутні свідчить, що останній діяв упереджено.

Таким чином, правильним є висновок суду першої інстанції, що декларантом було подано усі документи, що підтверджують правомірність декларування товару за основним (першим) методом, та які чітко ідентифікують придбаний товар, містять об`єктивні та достовірні дані, не містять дефектів та підтверджують числові значення, зазначені в МД, у зв`язку із чим відповідач безпідставно не визнав заявлену декларантом митну вартість та не скасував оскаржуване рішення про коригування митної вартості товарів.

Відтак, відповідач безпідставно відмовив у визнанні заявленої митної вартості спірного товару, оскільки позивач надав передбачені чинним законодавством документи, які підтверджують митну вартість товару, що ввозиться, та дають можливість визначити митну вартість товару за ціною договору шляхом застосування першого методу.

Застосування другорядного - резервного методу визначення митної вартості товару передбачене статтею 64 МК України, згідно з якою у разі якщо митна вартість товару не може бути визначена шляхом послідовного використання методів, зазначених у статтях 58-63 цього Кодексу, митна вартість оцінюваних товарів визначається з використанням способів, які не суперечать законам України і є сумісними з відповідними принципами і положеннями Генеральної угоди з тарифів і торгівлі (GAТТ). Митна вартість, визначена згідно з положеннями цієї статті, повинна ґрунтуватися на раніше визнаних (визначених) митним органом митних вартостях.

Згідно пунктів 2, 4 частини другої статті 55 МК України прийняте митним органом письмове рішення про коригування заявленої митної вартості товару має містити, зокрема, наявну в митного органу інформацію (у тому числі щодо числових значень складових митної вартості, митної вартості ідентичних або подібних (аналогічних) товару, інших умов, що могли вплинути на ціну товару), яка призвела до виникнення сумнівів у правильності визначення митної вартості та до прийняття рішення про коригування митної вартості, заявленої декларантом; обґрунтування числового значення митної вартості товару, скоригованої митним органом, та фактів, які вплинули на таке коригування.

Відповідно до пункту 2.1 Правил заповнення рішення про коригування митної вартості товару, затверджених наказом Міністерства фінансів України від 24 травня 2012 №598 (зареєстровано в Міністерстві юстиції України 01 червня 2012 за №883/21195), у рішенні про коригування митної вартості зазначається послідовність застосування методів визначення митної вартості та причин, через які не був застосований кожний з методів, що передує методу, обраному митним органом. Посилання на використання цінової бази Єдиної автоматизованої інформаційної системи Держмитслужби у рішенні допускається тільки при визначенні митної вартості відповідно до положень статей 59, 60 та 64 Кодексу з обов`язковим зазначенням номера та дати митної декларації, яка була взята за основу для визначення митної вартості оцінюваних товарів, з поясненнями щодо зроблених коригувань на обсяг партії ідентичних або подібних (аналогічних) товарів, умов поставки, комерційних умов тощо. У випадку визначення митної вартості оцінюваних товарів із застосуванням резервного методу (стаття 64 Кодексу) зазначаються докладна інформація та джерела, які використовувалися митним органом при її визначенні.

Щодо митної декларації: №UА205140/2023/94932 від 10.11.2023, яка була використана відповідачем для визначення митної вартості при прийнятті спірного рішення №UA205140/2023/000692/2 від 24.11.2023, колегія суддів зазначає наступне.

Верховний Суд у постановах від 10.06.2021 у справі № 815/6854/17, від 14.07.2020 у справі № 809/1734/16) зазначив, що митна вартість раніше імпортованих товарів, випущених у вільний обіг не відповідає вартості заявленій позивачем, не може утворити підстав для відмови у визнанні заявленої митної вартості за основним методом, оскільки митні органи при здійсненні митного контролю, у тому числі й з питань контролю правильності визначення митної вартості, мають діяти у спосіб, визначений МК України, а відомості, які містяться в автоматизованій системі аналізу та управління ризиками, мають лише допоміжний інформаційний характер при прийнятті органом доходів і зборів відповідних рішень. Наявність в автоматизованій системі аналізу та управління ризиками інформації про те, що митна вартість раніше імпортованих товарів, випущених у вільний обіг, є більшою, ніж задекларована декларантом, за відсутності інших визначених законом підстав, що обумовлюють межі і способи здійснення органом доходів і зборів контролю митної вартості, не утворює підстав для відмови у визнанні заявленої декларантом митної вартості за основним методом та її визначенні за іншим методом, адже торгові відносини є різноманітними, здійснюються на принципах автономії волі та свободи договору, при цьому безліч обставин можуть впливати на їх ціну (характеристика товару, виробник, торгова марка, умови і обсяги поставок, наявність знижок тощо). Автоматизована система аналізу та управління ризиками не може містити усієї інформації, що стосується суб`єктів зовнішньоекономічної діяльності, товарів і умов їх продажу, тому такі дані не можуть мати більше значення, ніж надані декларантом первинні документи про товар.

За таких обставин, апеляційний суд погоджується з висновком суду першої інстанції, що формально нижчий рівень митної вартості імпортованого товару від рівня митної вартості іншого митного оформлення у спірних випадках митного оформлення не може розцінюватись як заниження декларантом митної вартості та не є перешкодою для застосування першого методу визначення митної вартості товару, і не може бути достатньою та самостійною підставою для відмови у здійсненні митного оформлення товару за першим методом визначення його митної вартості.

Щодо стягнення судових витрат на правничу допомогу в розмірі 4 000 грн., то колегія суддів зазначає натупне.

Частинами першою, третьою статті 132 КАС України визначено, що судові витрати складаються із судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи. До витрат, пов`язаних з розглядом справи, належать витрати, зокрема, пов`язані зі сплатою судового збору, витрати на професійну правничу допомогу.

Статтею 134 КАС України передбачено, що витрати, пов`язані з правничою допомогою адвоката, несуть сторони, крім випадків надання правничої допомоги за рахунок держави. За результатами розгляду справи витрати на правничу допомогу адвоката підлягають розподілу між сторонами разом з іншими судовими витратами, за винятком витрат суб`єкта владних повноважень на правничу допомогу адвоката. Для визначення розміру витрат на правничу допомогу та з метою розподілу судових витрат учасник справи подає детальний опис робіт (наданих послуг), виконаних адвокатом, та здійснених ним витрат, необхідних для надання правничої допомоги. Розмір витрат на оплату послуг адвоката має бути співмірним із: 1) складністю справи та виконаних адвокатом робіт (наданих послуг); 2) часом, витраченим адвокатом на виконання відповідних робіт (надання послуг); 3) обсягом наданих адвокатом послуг та виконаних робіт; 4) ціною позову та (або) значенням справи для сторони, в тому числі впливом вирішення справи на репутацію сторони або публічним інтересом до справи. У разі недотримання вимог частини п`ятої цієї статті суд може, за клопотанням іншої сторони, зменшити розмір витрат на правничу допомогу, які підлягають розподілу між сторонами.

Відповідно до частини сьомої статті 139 КАС України розмір витрат, які сторона сплатила або має сплатити у зв`язку з розглядом справи, встановлюється судом на підставі поданих сторонами доказів (договорів, рахунків тощо).

Як вбачається із наявних у справі письмових доказів, а саме договору про надання правничої допомоги від 06.12.2023 № 06/12/23-2, акту приймання-передачі наданих послуг згідно Договору від 06.12.2023, рахунку-фактури від 06.12.2023 № 06/12/23-1, платіжної інструкції від 06.12.2023 № 94, позивач оплатив на рахунок Адвокатського об`єднання «ПРЕМІУМ СЕРВІС» кошти за надану правову допомогу в сумі 10 000,00 грн.

Пунктом 3.2 Рішення Конституційного Суду України від 30 вересня 2009 № 23-рп/2009 передбачено, що правова допомога є багатоаспектною, різною за змістом, обсягом та формами і може включати консультації, роз`яснення, складення позовів і звернень, довідок, заяв, скарг, здійснення представництва, зокрема, в судах та інших державних органах тощо. Вибір форми та суб`єкта надання такої допомоги залежить від волі особи, яка бажає її отримати. Право на правову допомогу - це гарантована державою можливість кожної особи отримати таку допомогу в обсязі та формах, визначених нею, незалежно від характеру правовідносин особи з іншими суб`єктами права.

При визначенні суми відшкодування суд має виходити з критерію реальності адвокатських витрат (встановлення їхньої дійсності та необхідності), а також критерію розумності їхнього розміру з огляду на конкретні обставини справи та фінансовий стан обох сторін.

Ті самі критерії застосовує ЄСПЛ, присуджуючи судові витрати на підставі статті 41 Конвенції. Так, у справі «Схід/Захід Альянс Лімітед» проти України» (заява № 19336/04) зазначено, що заявник має право на компенсацію судових та інших витрат, лише якщо буде доведено, що такі витрати були фактичними і неминучими, а їхній розмір - обґрунтованим (пункт 268).

У рішенні ЄСПЛ від 28 листопада 2002 «Лавентс проти Латвії» зазначено, що відшкодовуються лише витрати, які мають розумний розмір.

Вирішуючи питання про розподіл судових витрат, суд має враховувати критерії об`єктивного визначення розміру суми послуг адвоката. У зв`язку з цим суд з урахуванням конкретних обставин, зокрема ціни позову, може обмежити такий розмір з огляду на розумну необхідність судових витрат для конкретної справи.

Суд першої інстанції в повній мірі дослідив надані позивачем докази на підтвердження понесених витрат на професійну правову допомогу та враховуючи складність справи, керуючись критерієм реальності адвокатських витрат та розумністю їхнього розміру, конкретних обставин справи та фінансового стану обох сторін, дійшов правильного висновку про задоволення суми у розмірі 4000,00 грн.

Як неодноразово вказував Європейський суд з прав людини, право на вмотивованість судового рішення сягає своїм корінням більш загального принципу, втіленого у Конвенції, який захищає особу від сваволі; рішення національного суду повинно містити мотиви, які достатні для того, щоб відповісти на істотні аспекти доводів сторони (рішення у справі «РуїзТорія проти Іспанії», параграфи 29 - 30). Це право не вимагає детальної відповіді на кожен аргумент, використаний стороною; більше того, воно дозволяє судам вищих інстанцій просто підтримати мотиви, наведені судами нижчих інстанцій, без того, щоб повторювати їх.

У рішенні «Петриченко проти України» (параграф 13) Європейський суд з прав людини вказував на те, що національні суди не надали достатнього обґрунтування своїх рішень, та не розглянули відповідні доводи заявника, навіть коли ці доводи були конкретними, доречними та важливими. Наведене дає підстави для висновку, що доводи скаржника у кожній справі мають оцінюватись судами на предмет їх відповідності критеріям конкретності, доречності та важливості у рамках відповідних правовідносин з метою належного обґрунтування позиції суду.

Порушень норм процесуального права, які є обов`язковою підставою для скасування рішення, або неправильного застосування норм матеріального права поза межами вимог апелянта та доводів, викладених у апеляційній скарзі, у ході апеляційного розгляду справи встановлено не було.

Із врахуванням викладеного, колегія суддів вважає, що рішення суду першої інстанції є законним, доводи апеляційної скарги зроблених судом першої інстанції висновків не спростовують і при ухваленні оскарженого судового рішення порушень норм матеріального та процесуального права ним допущено не було тому, відсутні підстави для скасування чи зміни рішення суду першої інстанції.

Судові витрати розподілу не підлягають з огляду на результат вирішення апеляційної скарги та виходячи з вимог ст. 139 КАС України.

Керуючись ст. ст. 308, 311, 315, 316, 321, 322, 325, 328 Кодексу адміністративного судочинства України, суд,-

постановив:

Апеляційну скаргу Волинської митниці залишити без задоволення, рішення Волинського окружного адміністративного суду від 11 квітня 2024 року у справі №140/35488/23 без змін.

Постанова набирає законної сили з дати її прийняття та не підлягає касаційному оскарженню, крім випадків встановлених ч.5 ст.328 Кодексу адміністративного судочинства України.

Головуючий суддя І. М. Обрізко
судді Л. П. Іщук
Т. І. Шинкар