Справа № 420/32257/25
Суддя: Хом'якова В.В.
Дата ухвалення: 2025-12-17 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

Р І Ш Е Н Н Я

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

17 грудня 2025 року м. Одеса

Одеський окружний адміністративний суд у складі судді Вікторії ХОМ`ЯКОВОЇ, розглянувши в порядку письмового провадження адміністративну справу за позовом ОСОБА_1 до ІНФОРМАЦІЯ_1 про визнання протиправною бездіяльності та зобов`язання вчинити певні дії,

ВСТАНОВИВ:

До суду надійшла позовна заява ОСОБА_1 (далі - позивач) до ІНФОРМАЦІЯ_1 (далі - відповідач), у якій просить суд:

визнати протиправною бездіяльність ІНФОРМАЦІЯ_2 щодо невнесення відомостей до Єдиного державного реєстру призовників, військовозобов`язаних та резервістів про непридатність до військової служби з повторним медичним пересвідченням 26.06.2028 року ОСОБА_1 відповідно до інформації, яка міститься у тимчасовому посвідченні військовозобов`язаного серії НОМЕР_1 від 26.07.2023 року та довідки ВЛК №132 від 26.06.2023 року;

зобов`язати ІНФОРМАЦІЯ_3 внести відомості до Єдиного державного реєстру призовників, військовозобов`язаних та резервістів про непридатність до військової служби з повторним медичним пересвідченням 26.06.2028 року ОСОБА_1 відповідно до інформації, яка міститься у тимчасовому посвідчення військовозобов`язаного серії НОМЕР_1 від 26.76.2023 року та довідки ВЛК №123 від 26.06.2023 року;

Позовні вимоги обґрунтовані тим, що довідкою військово-лікарської комісії ІНФОРМАЦІЯ_1 від 26.06.2023 ОСОБА_1 був визнаний не придатним до військової служби. Також відомості були занесені у тимчасове посвідчення військовозобов`язаного серії НОМЕР_1 від 26.76.2023 року. Але у реєстрі "Резерв+" не відображені відомості про виключення з військового обліку. Натомість наявні відомості про те, що позивач є військовозобов`язаним, а також наявна інформація, що його розшукує ІНФОРМАЦІЯ_4 з причини порушення правил військового обліку, не проходження ВЛК, та не оновлення персональних даних. Зазначену інформацію позивач вважає не достовірною та такою, що суперечить записам у тимчасовому посвідченні та довідці про проходження ВЛК , і свідчить про бездіяльність та перевищення службових повноважень відповідача. На звернення 23.08.2025 позивача до відповідача з вимогою видалити недостовірну інформацію з реєстру "Резерв+" відносно нього відповіді не отримав. Позивач вважає протиправною бездіяльністю відповідача та перевищенням ним службових повноважень щодо внесення невірних персональних даних позивача до реєстру "Резерв+", тому звернувся з цим позовом до суду.

Ухвалою від 24.09.2025 відкрито провадження у справі. Вирішено розглядати справу за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи відповідно до ч. 5 ст. 262 КАС України.

Від відповідача надійшов відзив, в якому зазначено, що позовні вимоги громадянина ОСОБА_1 до ІНФОРМАЦІЯ_5 не визнає в повному обсязі, вважає їх необґрунтованими та такими, що не відповідають вимогам чинного законодавства України. Відповідно до відомостей Єдиного державного реєстру призовників, військовозобов`язаних та резервістів ОСОБА_1 перебуває на військовому обліку у ІНФОРМАЦІЯ_2 та на сьогоднішній день перебуває в розшуку за не проходження (відмова від проходження) військово-лікарської комісії, згідно із п. 2 Розділу ІІ Закону України «Про внесення змін до деяких законів України щодо забезпечення прав військовослужбовців та поліцейських на соціальний захист». Відповідно до довідки військово-лікарської комісії від 26.06.2023 року № 132 доданої позивачем до позовної заяви, ОСОБА_1 з діагнозом Остеохондроз шийного та поперекового відділів хребта, Спондилоартроз. Протрузії м/х дисків С4-С5,L2-L4. Грижі м/х дисків С5-С7, L4-S1. Больовий синдром. Помірне порушення функції статики на підставі ст. 64 «б, графи ІІ Розкладу хвороб непридатний до військової служби. 4 травня 2024 набув чинності Закон України від 21.03.2024 №3621-IX «Про внесення змін до деяких законів України щодо забезпечення прав військовослужбовців та поліцейських на соціальний захист», яким було скасовано статус «обмежено придатний до військової служби». Цим же законом був передбачений термін 9 місяців, для того, щоб військовозобов`язані, які мають статус «обмежено придатний», пройшли повторне медичне освідчення військово-лікарських комісій і отримали один з актуальних статусів. Згідно з п.3.8 глави 3 розділу ІІ Наказу №402 Постанова ВЛК районних, міських ТЦК та СП про ступінь придатності військовозобов`язаного до військової служби за призовом під час мобілізації, на особливий період та/або під час дії правового режиму воєнного стану дійсна протягом одного року з дня закінчення медичного огляду. Тому відповідач просить відмовити у задовленні позову.

Відповідно до ч. 5 ст. 262 КАС України суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами, за відсутності клопотання будь-якої зі сторін про інше. За клопотанням однієї із сторін або з власної ініціативи суду розгляд справи проводиться в судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін.

Учасники справи з клопотанням про розгляд справи у судовому засіданні до суду не звертались.

З урахуванням викладеного, розгляд справи судом здійснено у порядку письмового провадження за наявними у ній матеріалами та доказами.

Судом встановлено, що ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_6 , 22.05.2002 був поставлений на військовий облік ІНФОРМАЦІЯ_4 .

Довідкою військово-лікарської комісії ІНФОРМАЦІЯ_1 № 123 від 26.06.2023 ОСОБА_1 був визнаний не придатним до військової служби. Також у тимчасовому посвідченні військовозобов`язаного серії НОМЕР_1 від 26.76.2023 року зазначено, що з 26.06.2023 року не підлягає призову на військову службу під час мобілізації на підставі абз. 3 ч. 1 ст. 23 Закону Укарїни «Про мобілізаційну підготовку та мобілізацію».

У реєстрі "Резерв+" не відображені відомості про виключення з військового обліку. Натомість наявні відомості про те, що позивач є військовозобов`язаним, а також наявна інформація, що його розшукує ІНФОРМАЦІЯ_4 з причини порушення правил військового обліку, не проходження ВЛК, та не оновлення персональних даних.

На звернення позивача від 23.08.2025 до відповідача з вимогою видалити недостовірну інформацію з реєстру "Резерв+" відносно нього відповіді не отримав.

Позивач вважає протиправною бездіяльність відповідача та перевищення ним службових повноважень щодо внесення невірних персональних даних позивача до реєстру "Резерв+", тому звернувся з цим позовом до суду.

Надаючи правову оцінку спірним правовідносинам суд зазначає.

Згідно з ч. 2 ст. 19 Конституції України, органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Указом Президента України від 24.02.2022 № 64/2022 в Україні введено воєнний стан із 05 години 30 хвилин 24 лютого 2022 року строком на 30 діб.

В подальшому Указами Президента України воєнний стан продовжувався та на момент розгляду адміністративної справи строк дії воєнного стану в Україні триває.

Правове регулювання відносин між державою і громадянами України у зв`язку з виконанням ними конституційного обов`язку щодо захисту Вітчизни, незалежності та територіальної цілісності України, а також загальні засади проходження в Україні військової служби регламентовано Законом України "Про військовий обов`язок і військову службу" від 25.03.1992 № 2232-ХІІ (далі Закон № 2232-ХІІ).

Відповідно до ч.1 ст.2 Закону № 2232-ХІІ військова служба є державною службою особливого характеру, яка полягає у професійній діяльності придатних до неї за станом здоров`я і віком громадян України (за винятком випадків, визначених законом), іноземців та осіб без громадянства, пов`язаній із обороною України, її незалежності та територіальної цілісності. Час проходження військової служби зараховується громадянам України до їх страхового стажу, стажу роботи, стажу роботи за спеціальністю, а також до стажу державної служби.

За приписами ч.8 ст.2 Закону №2232-XII виконання військового обов`язку в запасі полягає в дотриманні військовозобов`язаними порядку і правил військового обліку, проходженні зборів для збереження та вдосконалення знань, навичок і умінь, необхідних для виконання обов`язків військової служби в особливий період.

Згідно з ч.1, 3 та 4 ст.33 Закону №2232-XII військовий облік громадян України поділяється на облік призовників, військовозобов`язаних та резервістів. Військовий облік усіх призовників, військовозобов`язаних та резервістів ведеться за місцем їх проживання і відповідно до обсягу та деталізації поділяється на персонально-якісний, персонально-первинний та персональний. Військовий облік військовозобов`язаних та резервістів за призначенням поділяється на загальний і спеціальний.

Частиною 5 ст.33 Закону №2232-ХІІ визначено, що військовий облік призовників, військовозобов`язаних та резервістів ведеться в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.

Персонально-якісний облік призовників, військовозобов`язаних та резервістів передбачає облік відомостей (персональних та службових даних) стосовно призовників, військовозобов`язаних та резервістів, які узагальнюються в облікових документах та вносяться до Єдиного державного реєстру призовників, військовозобов`язаних та резервістів. Ведення персонально-якісного обліку призовників, військовозобов`язаних та резервістів покладається на відповідні районні (міські) територіальні центри комплектування та соціальної підтримки (ч.1 ст.34 Закону №2232-ХІІ).

Відповідно до ч.1 ст.1 Закону України від 16.03.2017 №1951-VIII "Про Єдиний державний реєстр призовників, військовозобов`язаних та резервістів" (далі - Закон №1951-VIII) Єдиний державний реєстр призовників, військовозобов`язаних та резервістів (далі - Реєстр) - інформаційно-комунікаційна система, призначена для збирання, зберігання, обробки та використання даних про призовників, військовозобов`язаних та резервістів, створена для забезпечення військового обліку громадян України.

Основними завданнями Реєстру є: 1) ідентифікація призовників, військовозобов`язаних, резервістів та забезпечення ведення військового обліку громадян України; 2) інформаційне забезпечення комплектування Збройних Сил України, інших утворених відповідно до законів України військових формувань особовим складом у мирний час та в особливий період; 3) інформаційне забезпечення громадян України, у тому числі осіб, звільнених з військової служби, які мають право на пенсію, та членів сімей загиблих військовослужбовців відомостями щодо виконання ними військового обов`язку (ч.1 ст.2 Закону №1951-VIII).

За приписами ч.8, 9 ст.5 Закону №1951-VIII органами ведення Реєстру є районні (об`єднані районні), міські (районні у місті, об`єднані міські) територіальні центри комплектування та соціальної підтримки, Центральне управління Служби безпеки України та регіональні органи Служби безпеки України, відповідні підрозділи розвідувальних органів України. Органи ведення Реєстру забезпечують ведення Реєстру та актуалізацію його бази даних.

Права та обов`язки призовників, військовозобов`язаних та резервістів визначені ст.9 Закону №1951-VIII, до яких віднесено, що призовник, військовозобов`язаний та резервіст має право: 1) отримувати інформацію про своє включення (невключення) до Реєстру та відомості про себе, внесені до Реєстру, в тому числі через електронний кабінет призовника, військовозобов`язаного, резервіста; 2) звертатися в порядку, встановленому адміністратором Реєстру, до відповідного органу ведення Реєстру з мотивованою заявою щодо неправомірного включення (невключення) до Реєстру запису про себе, виправлення недостовірних відомостей Реєстру.

Частинами 1, 3 ст.14 Закону № 1951-VIII передбачено, що ведення Реєстру включає:

1) внесення запису про призовників, військовозобов`язаних та резервістів до бази даних Реєстру для взяття на облік або при відновленні на військовому обліку з перевіркою відповідності персональних та службових даних призовників, військовозобов`язаних та резервістів існуючим обліковим даним;

2) внесення змін до персональних та службових даних призовників, військовозобов`язаних, резервістів на підставі відомостей органів виконавчої влади, інших державних органів, органів влади Автономної Республіки Крим, органів місцевого самоврядування, підприємств, установ, організацій, закладів освіти незалежно від підпорядкування і форми власності, а також відомостей, що подаються органу ведення Реєстру призовниками, військовозобов`язаними, резервістами;

3) знищення повторного запису Реєстру в разі його виявлення.

Актуалізація бази даних Реєстру здійснюється на підставі відомостей, що вносяться органами ведення Реєстру, а також шляхом електронної інформаційної взаємодії (обміну відомостями) між Реєстром та інформаційно-комунікаційними системами, реєстрами (у тому числі публічними), базами (банками) даних, держателями (розпорядниками, адміністраторами) яких є державні органи, передбачені цією частиною.

На виконання ч.5 ст.33 Закону №2232-ХІІ Кабінет Міністрів України затвердив Порядок організації ведення військового обліку військовозобов`язаних, призовників та резервістів, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 30.12.2022 №1487 (далі - Порядок №1487), п.2 якого визначено, що військовий облік є складовою змісту мобілізаційної підготовки держави. Він полягає у цілеспрямованій діяльності державних органів, органів місцевого самоврядування, підприємств, установ та організацій щодо: фіксації, накопичення та аналізу наявних людських мобілізаційних ресурсів за військово-обліковими ознаками; здійснення заходів із забезпечення виконання встановлених правил військового обліку призовниками, військовозобов`язаними та резервістами; подання відомостей (персональних та службових даних) стосовно призовників, військовозобов`язаних та резервістів до органів ведення Єдиного державного реєстру призовників, військовозобов`язаних та резервістів.

Головною вимогою до системи військового обліку є постійне забезпечення повноти та достовірності даних, що визначають кількісний склад та якісний стан призовників і військовозобов`язаних (п.6 Порядку №1487).

Військовий облік ведеться на підставі даних паспорта громадянина України та військово-облікових документів. Для внесення запису/актуалізації даних про призовників, військовозобов`язаних та резервістів до Єдиного державного реєстру призовників, військовозобов`язаних та резервістів ними надаються персональні дані відповідно до вимог Закону України "Про Єдиний державний реєстр призовників, військовозобов`язаних та резервістів" (п.20 Порядку №1487).

Відповідно до приписів п.79 Порядку №1487 районні (міські) територіальні центри комплектування та соціальної підтримки, з-поміж іншого:

організовують та ведуть військовий облік на території адміністративно-територіальної одиниці;

здійснюють взяття, зняття або виключення з військового обліку призовників, військовозобов`язаних та резервістів у випадках, передбачених законодавством;

організовують взаємодію з державними органами, підприємствами, установами та організаціями щодо строків та способів звіряння даних списків персонального військового обліку та карток первинного обліку призовників, військовозобов`язаних та резервістів, а також їх оповіщення;

організовують та забезпечують зберігання облікової документації призовників, військовозобов`язаних та резервістів, персональних даних, які містяться в них;

проставляють у військово-облікових документах призовників, військовозобов`язаних та резервістів відповідні відмітки про взяття їх на військовий облік, зняття та виключення з нього;

виконують архівно-довідкову роботу з питань військового обліку;

виконують функції з ведення Єдиного державного реєстру призовників, військовозобов`язаних та резервістів.

Отже, на районні (об`єднані районні), міські (районні у місті, об`єднані міські) територіальні центри комплектування та соціальної підтримки покладено обов`язок вносити до Реєстру передбачені Законом України "Про Єдиний державний реєстр призовників, військовозобов`язаних та резервістів" відомості про призовників, військовозобов`язаних та резервістів.

Відповідно до ч. 6 ст. 37 Закону України "Про військовий обов`язок і військову службу" виключенню з військового обліку у відповідних районних (міських) територіальних центрах комплектування та соціальної підтримки (військовозобов`язаних та резервістів Служби безпеки України - у Центральному управлінні або регіональних органах Служби безпеки України, військовозобов`язаних та резервістів розвідувальних органів України - у відповідному підрозділі розвідувальних органів України) підлягають громадяни України, які:

1) померли або визнані в установленому законом порядку безвісно відсутніми або оголошені померлими;

2) припинили громадянство України;

3) визнані непридатними до військової служби;

4) досягли граничного віку перебування в запасі.

У громадянина, якого виключено з військового обліку відповідно до пунктів 3 та 4 цієї частини, військово-обліковий документ не вилучається. До військово-облікового документа громадянина вносяться дані про виключення із військового обліку.

КМУ від 11.04.2024 № 556 передбачив взяття на військовий облік чоловіків віком від 25 до 60 років, відносно яких відсутня інформація в Єдиному державному реєстрі, автоматично шляхом електронно/інформаційної взаємодії офіційних реєстрів, інформаційних систем, баз даних та реєстру "Оберіг". ТЦКтаСП самостійно не відновлюють призовників в обліку, а лише ставлять на облік громадян, які не були там за законними підставами, або тих, хто мав статус "обмежено придатний" до введення нового законодавства про мобілізацію. Відповідно до Закону №4235-IX від 12.02.2025 особи, які мали статус "обмежено придатний", повинні пройти повторну ВЛК. Дії відповідача щодо постановки на облік позивача останнім не оспорюється. Твердження позивача про внесення відповідачем невірних персональних даних ОСОБА_1 до Єдиного державного реєстру "Резерв+" не є обгрунтованим, оскільки на час такого внесення відповідач не був обізнаний щодо внесення до тимчасового посвідчення відмітки про виключення з військового обліку.

Разом з тим, суд приймає до уваги не розгляд відповідачем звернення позивача від 23.08.2024 про видалення недостовірної інформації з електронного реєстру "Резерв+". Відповідач, як суб`єкт владних повноважень, який отримав звернення позивача, повинен був за наслідками розгляду цієї заяви прийняти конкретне рішення про внесення/виключення відомостей щодо позивача або про відмову у задоволенні заяви. Відсутність належним чином оформленого рішення свідчить про протиправну бездіяльність відповідача.

У постанові Верховного Суду від 17.04.2019 у справі №342/158/17 чітко зазначено, що протиправну бездіяльність суб`єкта владних повноважень треба розуміти як зовнішню форму поведінки (діяння) цього органу чи його посадової особи, яка полягає (проявляється) у неприйнятті рішення чи у нездійсненні юридично значимих й обов`язкових дій на користь заінтересованих осіб, які на підставі закону (або ж іншого нормативно-правового регулювання) віднесені до компетенції суб`єкта владних повноважень, були об`єктивно необхідними і реально можливими для реалізації, але фактично не були здійснені.

При виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування норм права, викладені в постановах Верховного Суду (частина 5 статті 242 КАС України).

Суд вважає за необхідне зобов`язати відповідача виконати свої функціональні обов`язки у відповідності з Законом України "Про Єдиний державний реєстр призовників, військовозобов`язаних та резервістів" шляхом зобов`язання відповідача розглянути заяву позивача від 23.08.2024 у відповідності до Закону № 1951-VIII.

Вимога про зобов`язання ІНФОРМАЦІЯ_2 внести відомості до Єдиного державного реєстру призовників, військовозобов`язаних та резервістів про непридатність до військової служби з повторним медичним пересвідченням 26.06.2028 року ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_2 ), відповідно до інформації, яка міститься у тимчасовому посвідчення військовозобов`язаного серії НОМЕР_1 від 26.76.2023 року та довідки ВЛК №123 від 26.06.2023 року, є передчасною, тому задоволенню не підлягає.

Положення Рекомендацій Комітету Міністрів Ради Європи №R (80)2 стосовно здійснення адміністративними органами влади дискреційних повноважень, що були прийняті 11.03.1980 Комітетом Міністрів, передбачають, що під дискреційними повноваженнями слід розуміти повноваження, які адміністративний орган, приймаючи рішення, може здійснювати з певною свободою розсуду, тобто, коли такий орган може обирати з кількох юридично допустимих рішень те, яке він вважає найкращим за даних обставин.

Дискреційним є повноваження, яке надає певний ступінь свободи адміністративному органу при прийняті рішення, тобто, коли у межах, які визначені законом, адміністративний орган має можливість самостійно (на власний розсуд) обрати один з кількох варіантів рішення. Суд, перевіряючи рішення, дію чи бездіяльність суб`єкта владних повноважень на відповідність критеріям, закріпленим ч. 2 ст. 2 Кодексу адміністративного судочинства, не втручається у дискрецію (вільний розсуд) владних повноважень поза межами перевірки за названими критеріями.

Судом встановлено, що відповідачем допущена протиправна бездіяльність, тобто рішення по суті поданої позивачем заяви відповідачем не прийнято, а тому спірні правовідносини продовжують тривати.

Частиною 4 статті 245 КАС України визначено, що у випадку, визначеному пунктом 4 частини другої цієї статті, суд може зобов`язати відповідача - суб`єкта владних повноважень прийняти рішення на користь позивача, якщо для його прийняття виконано всі умови, визначені законом, і прийняття такого рішення не передбачає права суб`єкта владних повноважень діяти на власний розсуд.

У випадку, якщо прийняття рішення на користь позивача передбачає право суб`єкта владних повноважень діяти на власний розсуд, суд зобов`язує суб`єкта владних повноважень вирішити питання, щодо якого звернувся позивач, з урахуванням його правової оцінки, наданої судом у рішенні.

Судом встановлено, що відповідач наділений відповідними повноваженнями щодо розгляду заяви позивача та прийняття відповідного рішення щодо перевірки відомостей та внесення змін до Єдиного державного реєстру призовників, військовозобов`язаних та резервістів.

Діючим законодавством не визначено чіткі умови для прийняття відповідного рішення відповідачем за наслідками розгляду відповідної заяви позивача, а тому суд не може підміняти відповідача, уповноважений на здійснення відповідних дій щодо перевірки наведених у заяві відомостей та внесення відповідних змін до електронного реєстру або відмовити у внесенні таких змін.

Згідно з ч.1 ст.77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

Відповідно до ст.90 КАС України, суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні. Жодні докази не мають для суду наперед встановленої сили.

Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності.

Відповідно до ч.ч.1-3 ст. 242 КАСУ, рішення суду повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим.

Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права при дотриманні норм процесуального права.

Обґрунтованим є рішення, ухвалене судом на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин в адміністративній справі, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні, з наданням оцінки всім аргументам учасників справи.

Оцінивши кожен доказ, який є у справі щодо його належності, допустимості, достовірності та їх достатності і взаємного зв`язку у сукупності, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні, та враховуючи всі наведені обставини, суд вважає що позов підлягає частковому задоволенню.

Решта доводів та заперечень учасників справи висновків суду по суті позовних вимог не спростовують.

Відповідно до ч. 3 ст. 139 КАС України при частковому задоволенні позову судові витрати покладаються на обидві сторони пропорційно до розміру задоволених позовних вимог. При цьому суд не включає до складу судових витрат, які підлягають розподілу між сторонами, витрати суб`єкта владних повноважень на правничу допомогу адвоката та сплату судового збору.

При розподілі судових витрат суд враховує, що позивачем сплачено судовий збір у розмірі 1211,20 грн.

У зв`язку з частковим задоволенням позову, відповідно до приписів ч.3 ст.139 КАС України, понесені позивачем судові витрати підлягають стягненню з відповідача пропорційно до задоволених позовних вимог, у розмірі 605,60 грн (1211,20 грн / 2 = 605,60 грн).

Керуючись ст. ст. 7, 9, 77, 139, 241-246, 250, 255, 258, 263, 295 КАС України, суд

ВИРІШИВ:

Задовольнити позов ОСОБА_1 частково.

Визнати протиправною бездіяльність ІНФОРМАЦІЯ_1 щодо не розгляду заяви ОСОБА_1 від 23.08.2025 щодо внесення зімн до Єдиного державного реєстру призовників, військовозобов`язаних та резервістів (система "Оберіг") .

Зобов`язати ІНФОРМАЦІЯ_4 розглянути заяву ОСОБА_1 від 23.08.2025 щодо внесення зімн до Єдиного державного реєстру призовників, військовозобов`язаних та резервістів (система "Оберіг"), та за наслідком розгляду цієї заяви прийняти рішення (вчинити дії), з урахуванням висновків суду у цій справі.

В задоволенні решти позовних вимог - відмовити.

Рішення може бути оскаржене в апеляційному порядку до П`ятого апеляційного адміністративного суду шляхом подачі апеляційної скарги в 30-денний строк з дня складання повного судового рішення.

Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо вона не була подана у встановлений строк. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після закінчення апеляційного розгляду справи.

Суддя Вікторія ХОМ`ЯКОВА