Справа № 280/3889/25
Суддя: Щербак А.А.
Дата ухвалення: 2025-12-17 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ТРЕТІЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
П О С Т А Н О В А

і м е н е м У к р а ї н и

17 грудня 2025 року м. Дніпросправа № 280/3889/25

Третій апеляційний адміністративний суд

у складі колегії суддів: головуючого - судді Щербака А.А. (доповідач),

суддів: Баранник Н.П., Малиш Н.І.,

розглянувши в порядку письмового провадження апеляційну скаргу Державної податкової служби України на рішення Запорізького окружного адміністративного суду від 01 серпня 2025 року (суддя Мінаєва К.В.) у справі за позовом Акціонерного товариства «Запорізьке машинобудівне конструкторське бюро «Прогрес» імені академіка О.Г.Івченка до Державної податкової служби України про визнання протиправною та скасування індивідуальної податкової консультації,-

ВСТАНОВИВ:

АТ «Запорізьке машинобудівне конструкторське бюро «Прогрес» імені академіка О.Г.Івченка звернулося з позовом до Державної податкової служби України про визнання протиправною та скасування індивідуальної податкової консультації.

Рішенням Запорізького окружного адміністративного суду від 01 серпня 2025 року позов задоволено.

Суд вирішив визнати протиправною та скасувати індивідуальну податкову консультацію Державної податкової служби України від 02.04.2025 за вих.№1786/ІПК/99-00-21-02-01 ІПК.

Зобов`язати Державну податкову службу України повторно розглянути звернення Акціонерного товариства «Запорізьке машинобудівне конструкторське бюро «Прогрес» імені академіка О.Г.Івченка від 20.03.2025 щодо отримання індивідуальної податкової консультації з питань практичного застосування податкового законодавства шляхом надання письмової відповідні на поставлене питання, з урахуванням висновків суду, викладених у рішенні.

Відповідачем подана апеляційна скарга, просить рішення суду першої інстанції скасувати, в задоволенні позову відмовити.

Апеляційна скарга обґрунтована тим, що судом першої інстанції порушено норми матеріального та процесуального права, судом не враховано, що оскільки у платника податку залишилися не використаними вивільнені кошти на цілі, визначені пунктом 5 Порядку № 467, йому надано чітку відповідь на запитання та рекомендовано у рядку 42 Податкової декларації з податку на прибуток підприємств, форма якої затверджена наказом Мінфіну від 20.10.2015 № 897 (зі змінами та доповненнями) відобразити збільшення податкового зобов`язання на суму вивільнених коштів за підсумками декларування податку на прибуток підприємств за звітний (податковий) період І квартал 2025 року.

Оскаржувана індивідуальна податкова консультація є обґрунтована та правомірна, не несе за собою скасування чи поновлення виконавчих документів прийнятих контролюючим органом до відповідного платника.

Адміністративна справа розглянута апеляційним судом відповідно до пункту 3 частини 1 ст.311 КАС України в порядку письмового провадження, на підставі наявних у ній доказів.

Колегія суддів доходить висновку, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню.

Як було встановлено судом першої інстанції, згідно з відомостями, які містяться в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань, Акціонерне товариство «Запорізьке машинобудівне конструкторське бюро «Прогрес» імені академіка О.Г.Івченка 31.01.2025 зареєстровано юридичною особою з основним видом діяльності код КВЕД 72.19 Дослідження й експериментальні розробки у сфері інших природничих і технічних наук. Серед інших видів діяльності за КВЕД зазначено 30.30 Виробництво повітряних і космічних літальних апаратів, супутнього устатковання. З 31.01.2025 перебуває на обліку у Східному міжрегіональному управлінні ДПС по роботі з великими платниками податків.

Постановою Кабінету Міністрів України від 09.06.2010 №405 затверджено Перелік суб`єктів літакобудування, щодо яких запроваджуються тимчасові заходи державної підтримки, серед яких Державне підприємство «Запорізьке машинобудівне конструкторське бюро «Прогрес» імені академіка О.Г.Івченка»

АТ «Запорізьке машинобудівне конструкторське бюро «Прогрес» імені академіка О. Г. Івченка звернулось до ДПС України зі зверненням від 20.03.2025 (вх. ДПС № 1784/ІПК/6 від 20.03.2025) та від 20.03.2025 № 01.02.02/1777 (вх. ДПС № 1874/ІПК/6 від 25.03.2025) на отримання індивідуальних податкових консультацій з питанням: «Яким чином в податковій звітності відобразити збільшення податкового зобов`язання по податку на прибуток за І квартал 2025 року на суму вивільнених коштів, які залишилися у платника податку невикористаними за результатами звітного (податкового) періоду, що настає після закінчення строку дії пільги з податку на прибуток підприємств».

У відповідь на звернення позивач отримав індивідуальну податкову консультацію від 02.04.2025 за вих.№1786/ІПК/99-00-21-02-01 ІПК, у якій відповідачем з посиланням на положення Закону України «Про розвиток літакобудівної промисловості», Порядку здійснення контролю за використанням вивільнених коштів підприємств - суб`єктів літакобудування, на які поширюється дія норм статті 2 Закону України «Про розвиток літакобудівної промисловості», затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 07.06.2017 №476, Податкового кодексу України зроблено наступні висновки:

«Суб`єкти літакобудування, включені до Переліку №405, які здійснюють діяльність у галузі літакобудівної промисловості та відповідають критеріям, передбаченим ст. 2 Закону №2660, звільнялися від сплати податку на прибуток підприємств відповідно до п. 41 підрозділу 4 розділу ХХ «Перехідні положення» Кодексу до 1 січня 2025 року за умови спрямування вивільнених коштів виключено за напрямками, визначеними Порядком №476. На суму вивільнених від оподаткування коштів, які залишилися невикористаними платником податку, збільшується податкове зобов`язання з податку на прибуток підприємств…

...За підсумками звітного (податкового) 2024 року Товариство мало відобразити у графі 8 Додатку ПП до Декларації суму податкової пільги у вигляді вивільнених коштів, що залишилися не використаними на кінець такого звітного (податкового) періоду. За підсумками декларування податку на прибуток підприємств за звітний (податковий) період І квартал 2025 року, Товариство має відобразити у рядку 42 Декларації збільшення податкового зобов`язання на суму вивільнених коштів, які станом на 1 січня 2025 року залишилися не використаними на цілі, визначені Порядком № 476. При цьому у рядках 43 та 44 Декларації Товариству необхідно також нарахувати штрафні санкції та пеню відповідно до Кодексу.».

Листом ДПС України від 19.06.2025 №1577/4/99-00-21-02-02-04 здійснено запит до Міністерства фінансів України, у якому зазначено, що аналізуючи положення пункту 41 підрозділу 4 розділу ХХ «Перехідні положення» Кодексу, вимоги Порядку №476, а також норми порядку декларування податку на прибуток підприємств, у тому числі пільги з цього податку (суми вивільнених коштів, що мають цільове призначення), ДПС дійшла висновку, що вивільнені кошти, задекларовані платником податку за підсумками IV кварталу 2024 року (для платників, що використовують базовий звітний період квартал) або 2024 рік (для платників, що використовують базовий звітний період рік), слід використати не пізніше останнього дня звітного (податкового) періоду, що настає після закінчення дії пільги, тобто до 31 грудня 2025 року для платників, для яких базовим звітним (податковим) періодом є календарний рік, і до 31 березня 2025 року для платників, для яких базовим звітним (податковим) періодом є календарний квартал. У разі невикористання протягом зазначених періодів 2025 року таких коштів на встановлені Порядком цілі, платник податків має збільшити податкове зобов`язання з податку на прибуток підприємств на суму вивільнених коштів за результатами зазначених періодів. Зважаючи на необхідність роз`яснення цього питання, та з метою недопущення втрат бюджету під час застосування податкового законодавства Державна податкова служба України звертається до Міністерства фінансів України як головного органу в системі центральних органів виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізацію єдиної державної податкової політики, із проханням розглянути та погодити зазначену позицію ДПС з питання порядку використання платниками податку на прибуток, що здійснюють діяльність у сфері літакобудування, залишків коштів, вивільнених у зв?язку з припиненням дії пільги.

Листом Міністерства фінансів України від 16.07.2024 № 11210-09-62/20008 повідомлено про погодження позиції ДПС, викладеної у листі від 19.06.2025 № 1577/4/99-00-21-02-02-04. Позиція ДПС полягає в тому, що вивільнені кошти, задекларовані платником податку за підсумками IV кварталу 2024 року (за 2024 рік в цілому), необхідно використати не пізніше останнього дня звітного (податкового) періоду, що настає після закінчення дії пільги, а саме: до 31.03.2025 для платників податку, для яких базовим звітним (податковим) періодом є календарний квартал; до 31.12.2025 для платників податку, для яких базовим звітним (податковим) періодом є календарний рік. Тож, у разі невикористання протягом цих звітних (податкових) періодів вивільнених від оподаткування коштів на цілі, визначені Порядком, платник податків повинен збільшити податкове зобов`язання з податку на прибуток підприємств на суму таких коштів за результатами зазначених періодів.

Не погоджуючись з індивідуальною податковою консультацією від 02.04.2025 за вих.№1786/ІПК/99-00-21-02-01 ІПК, позивач звернувся до суду з даним позовом.

Задовольняючи позов, суд першої інстанції зазначив, що відповідачем правомірність оскарженої індивідуальної податкової консультації не було доведено.

Колегія суддів з висновками суду першої інстанції погоджується.

Відповідно до підпункту 14.1.172 пункту 14.1 статті 14 ПК України податкова консультація - індивідуальна податкова консультація та узагальнююча податкова консультація, що надаються в порядку, передбаченому цим Кодексом.

Відповідно до підпункту 14.1.172-1 пункту 14.1 статті 14 ПК України індивідуальна податкова консультація - роз`яснення контролюючого органу, надане платнику податків щодо практичного використання окремих норм податкового та іншого законодавства, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючий орган, та зареєстроване в єдиному реєстрі індивідуальних податкових консультацій.

Відповідно до підпункту 52.1 статті 52 ПК України за зверненням платників податків у паперовій або електронній формі контролюючий орган, визначений підпунктом 41.1.1 пункту 41.1 статті 41 цього Кодексу, надає їм безоплатно індивідуальні податкові консультації з питань практичного застосування окремих норм податкового та іншого законодавства, контроль за дотриманням якого покладено на такий контролюючий орган, протягом 25 календарних днів, що настають за днем отримання такого звернення даним контролюючим органом.

Індивідуальна податкова консультація має індивідуальний характер і може використовуватися виключно платником податків, якому надано таку консультацію (пункт 52.2 статті 52 ПК України).

Відповідно до пункту 52.3 статті 52 ПК України за вибором платника податків індивідуальна податкова консультація надається в усній, у паперовій або електронній формі. Індивідуальна податкова консультація, надана у паперовій або електронній формі, обов`язково повинна містити назву - індивідуальна податкова консультація, реєстраційний номер в єдиному реєстрі індивідуальних податкових консультацій, опис питань, що порушуються платником податків, з урахуванням фактичних обставин, зазначених у зверненні платника податків, обґрунтування застосування норм законодавства та висновок з питань практичного використання таких норм законодавства.

Відповідно до пункту 53.1 статті 53 ПК України у разі коли положення індивідуальної податкової консультації суперечать положенням узагальнюючої податкової консультації, застосовуються положення узагальнюючої податкової консультації.

Платник податків та/або податковий агент, які діяли відповідно до податкової консультації, не звільняються від обов`язку сплати податкового зобов`язання, визначеного цим Кодексом.

Відповідно до пункту 53.2 статті 53 ПК України платник податків може оскаржити до суду наказ про затвердження узагальнюючої податкової консультації або надану йому у паперовій або електронній формі індивідуальну податкову консультацію як правовий акт індивідуальної дії, які, на думку такого платника податків, суперечать нормам або змісту відповідного податку чи збору.

Судом першої інстанції вірно зазначено, що індивідуальна податкова консультація за своєю правовою природою є фактично відповіддю контролюючого органу платнику податків на його питання, яка повинна містити конкретні роз`яснення такому платнику практичної форми та/або моделі його поведінки у визначеному колі податкових правовідносин.

Обов`язковими складовими письмової податкової консультації є: 1) опис питань, що порушуються платником податків; 2) обґрунтування застосування норм законодавства з урахуванням фактичних обставин, вказаних у зверненні платника податків; 3) висновок з питань практичного використання окремих норм податкового законодавства.

Ненадання податкової консультації або надання неякісної та/або незаконної податкової консультації, податковий орган тим самим порушує право платника податків на отримання інформації про практичне застосування норм законодавства та відповідного блага, передбаченого пунктом 53.1 статті 53 ПК України, у вигляді отримання консультації, яка могла б дозволити платнику податків застосовувати норму податкового законодавства певним чином без ризику притягнення до відповідальності. Тобто, надана податкова консультація, яка містить цитати нормативно-правових актів, але ніяких висновків або рекомендацій щодо їх застосування не має, або незаконна податкова консультація, підлягає скасуванню, а у разі ненадання податкової консультації - визнання протиправною бездіяльність суб`єкта владних повноважень.

Як встановлено судом із звернення позивача на отримання індивідуальної податкової консультації в письмовій формі від 20.03.2025, позивачем поставлено одне питання щодо способу відображення в податковій звітності (декларації) збільшення податкового зобов`язання по податку на прибуток за І квартал 2025 року на суму вивільнених коштів, які залишилися у платника податку невикористаними за результатами звітного (податкового) періоду, що настає після закінчення строку дії пільги з податку на прибуток підприємств.

За результатами розгляду звернення позивача йому було роз`яснено, що збільшення податкового зобов`язання по податку на прибуток на суму вивільнених коштів, які залишилися у платника податку невикористаними, слід відобразити у рядку 42 податкової декларації з податку на прибуток підприємств.

Відповідач також звернув увагу, що вказане збільшення податкове зобов`язання відображається на суму вивільнених коштів, які станом на 1 січня 2025 року залишилися не використаними на цілі, визначені Порядком № 476. Також зазначив, що Товариству необхідно також нарахувати штрафні санкції та пеню відповідно до Кодексу.

Як було встановлено судом першої інстанції, позивач є платником податку суб`єктом літакобудування, якого включено до Переліку суб`єктів літакобудування, щодо яких запроваджуються тимчасові заходи державної підтримки, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 09.06.2010 №405.

Статтею 2 Закону України від 12.07.2001 № 2660-III «Про розвиток літакобудівної промисловості» передбачено, що цей Закон застосовується до юридичних осіб - резидентів України, які здійснюють діяльність у галузі літакобудівної промисловості та згідно із законом мають відповідні ліцензії, а також відповідні сертифікати на право розробки або виробництва, або ремонту, або переобладнання, або модифікації, або технічного обслуговування авіаційної техніки та авіаційних двигунів (далі - суб`єкти літакобудування) та відповідають хоча б двом з таких критеріїв:

а) здійснюють розробку авіаційної техніки та авіаційних двигунів, виробництво авіаційної техніки та авіаційних двигунів, ремонт авіаційної техніки та авіаційних двигунів;

б) виконують державне або оборонне замовлення на розробку авіаційної техніки та авіаційних двигунів, виробництво авіаційної техніки та авіаційних двигунів, ремонт авіаційної техніки та авіаційних двигунів;

в) забезпечують виконання Україною міжнародних зобов`язань з реалізації міжнародних контрактів з розробки авіаційної техніки та авіаційних двигунів, постачання авіаційної техніки та авіаційних двигунів, виробництва авіаційної техніки та авіаційних двигунів, ремонту авіаційної техніки та авіаційних двигунів.

Перелік суб`єктів літакобудування, щодо яких запроваджено тимчасові заходи державної підтримки, формує центральний орган виконавчої влади, що забезпечує формування державної промислової політики, та затверджує Кабінет Міністрів України.

Згідно з пунктом 41 підрозділу 4 розділу XX ПК України тимчасово, до 1 січня 2025 року, звільняється від оподаткування прибуток підприємств - суб`єктів літакобудування, що визначені відповідно до норм статті 2 Закону України «Про розвиток літакобудівної промисловості».

Вивільнені кошти (суми податку, що не сплачуються до бюджету та залишаються в розпорядженні платника податку) використовуються на науково-дослідні та дослідницько-конструкторські роботи з літакобудування, створення чи переоснащення матеріально-технічної бази, збільшення обсягу виробництва, запровадження новітніх технологій. Використання таких коштів має бути пов`язане з діяльністю платника податку, прибуток від якої звільняється від оподаткування. Порядок контролю за використанням вивільнених коштів встановлюється Кабінетом Міністрів України.

Суми вивільнених коштів визнаються як отримане цільове фінансування відповідно до національних положень (стандартів) бухгалтерського обліку або міжнародних стандартів фінансової звітності.

У разі порушення напрямів цільового використання, порядку використання вивільнених коштів платник податку зобов`язаний збільшити податкове зобов`язання з податку на прибуток підприємств, починаючи з першого числа місяця, в якому вчинено таке порушення. Штрафні санкції та пеня визначаються відповідно до цього Кодексу.

Відповідно до пункту 5 Порядку здійснення контролю за використанням вивільнених коштів підприємств - суб`єктів літакобудування, на які поширюється дія норм статті 2 Закону України Про розвиток літакобудівної промисловості, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 07.06.2017 №476 (по тексту Порядок №476), вивільнені кошти використовуються на науково-дослідні та дослідницько-конструкторські роботи з літакобудування, створення чи переоснащення матеріально-технічної бази, збільшення обсягу виробництва, запровадження новітніх технологій. Використання таких коштів має бути пов`язане з діяльністю платника податку, прибуток від якої звільняється від оподаткування.

Вивільнені кошти, не використані платником податків, не можуть бути перенесені на інші податкові періоди, зараховані в рахунок майбутніх платежів з податків та зборів або відшкодовані з бюджету.

За положеннями пункту 6 Порядку №476 вивільнені кошти використовуються на: науково-дослідні та дослідно-конструкторські роботи з літакобудування (у тому числі вартості робіт і послуг, отриманих від інших виконавців); створення чи переоснащення матеріально-технічної бази; збільшення обсягу виробництва; запровадження новітніх технологій.

Пункт 7 Порядку №476 визначає, що платник податку зобов`язаний збільшити податкове зобов`язання з податку на прибуток підприємств на суму вивільнених коштів, які залишилися невикористаними платником на цілі, визначені цим Порядком, за результатами звітного (податкового) періоду, що настає після закінчення строку дії пільги з податку на прибуток підприємства.

Судом було вірно зазначено, що суб`єкти літакобудування, які включені до Переліку №405, здійснюють діяльність у галузі літакобудівної промисловості та відповідають критеріям, передбаченим статтею 2 Закону № 2660-III, звільнялися від сплати податку на прибуток підприємств відповідно до пункту 41 підрозділу 4 розділу XX «Перехідні положення» Кодексу до 01 січня 2025 року, а вивільнені кошти мають бути спрямовані виключно за напрямами, що визначені згідно з пунктом 6 Порядку №476.

Також суд першої інстанції встановив, що ДПС України з метою отримання роз`яснення щодо порядку використання платниками податку на прибуток, що здійснюють діяльність у сфері літакобудування, залишків коштів, вивільнених у зв`язку з припиненням дії пільги, листом від 19.06.2025 №1577/4/99-00-21-02-02-04 звернулось до Міністерства фінансів України як головного органу в системі центральних органів виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізацію єдиної державної податкової політики. При цьому ДПС України в цьому ж листі висловило позицію, що вивільнені кошти, задекларовані платником податку за підсумками IV кварталу 2024 року (для платників, що використовують базовий звітний період квартал) або 2024 рік (для платників, що використовують базовий звітний період рік), слід використати не пізніше останнього дня звітного (податкового) періоду, що настає після закінчення дії пільги, тобто до 31 грудня 2025 року для платників, для яких базовим звітним (податковим) періодом є календарний рік, і до 31 березня 2025 року для платників, для яких базовим звітним (податковим) періодом є календарний квартал.

Листом Міністерства фінансів України від 16.07.2024 № 11210-09-62/20008 було погоджено позицію ДПС України та виснувано, що у разі невикористання протягом цих звітних (податкових) періодів вивільнених від оподаткування коштів на цілі, визначені Порядком, платник податків повинен збільшити податкове зобов`язання з податку на прибуток підприємств на суму таких коштів за результатами зазначених періодів.

ДПС України у листі від 19.06.2025 №1577/4/99-00-21-02-02-04 зазначило, що відповідно до вимог підпункту 49.18.3 пункту 49.18 статті 49 ПК України річна податкова декларація з податку на прибуток подається до контролюючого органу протягом 60 календарних днів, що настають за останнім календарним днем звітного (податкового) року. Відтак сума пільги (суми податку на прибуток, що не сплачується платником податку, а підлягає використанню для визначених цілей) може бути визначена платником не раніше дня подання податкової декларації до контролюючого органу.

Таким чином, у податковій звітності з податку на прибуток за 1 квартал 2025 року платник податків збільшує податкове зобов`язання на суму вивільнених коштів, які залишилися невикористаними станом на 31.03.2025, а у річній податковій звітності за 2025 рік платник збільшує податкове зобов`язання на суму вивільнених коштів, які залишилися невикористаними станом на 31.12.2025.

Суд вірно врахував відсутність обґрунтувань в оскаржуваній індивідуальній податковій консультації підстави відображення суми вивільнених коштів, що залишилися не використаними, на які платник податків збільшує податкове зобов`язання та відображає у рядку 42 Декларації, саме станом на 01.01.2025. Відтак, надана позивачу консультація від 02.04.2025 за вих.№1786/ІПК/99-00-21-02-01 ІПК суперечить висновкам ДПС України, викладеним у листі від 19.06.2025 №1577/4/99-00-21-02-02-04, та висновкам Міністерства фінансів України, яке погодило позицію ДПС України.

Суд вірно взяв до уваги відсутність обгрунтувань щодо обов`язку позивача як платника податків нарахувати штрафні санкції та пеню відповідно до Кодексу та відобразити це у рядках 43 та 44 Декларації.

Відповідно до затвердженої наказом Міністерства фінансів України від 20.10.2015 №897 (у редакції наказу Міністерства фінансів України від 20.02.2023 № 101) форми Податкової декларації з податку на прибуток підприємств у рядку 43 платник відображає штрафні санкції за порушення положень пунктів 41, 56, 57 підрозділу 4 розділу ХХ Податкового кодексу України, у рядку 44 пеню, нараховану на виконання вимог статті 1231 глави 11 розділу ІІ, пунктів 142.1 142.3 статті 142 розділу ІІІ, пунктів 41, 56, 57 підрозділу 4 розділу ХХ Податкового кодексу України.

Як встановлено судом, питання позивача, висвітлене у зверненні від 20.03.2025, стосувалось відображення збільшення податкового зобов`язання з податку на прибуток на суму вивільнених коштів, які залишилися у платника податку невикористаними за результатами звітного (податкового) періоду, що настає після закінчення строку дії пільги з податку на прибуток підприємств, що врегульоване пунктом 7 Порядку №476.

Обов`язок з нарахування штрафних санкцій та пені відповідно до Кодексу передбачено у разі порушення платником напрямів цільового використання, порядку використання вивільнених коштів, що врегульовано пунктом 8 Порядку №476 та положеннями пункту 41 підрозділу 4 розділу XX ПК України.

Судом вірно встановлено, що процедура збільшення податкового зобов`язання з податку на прибуток на суму вивільнених коштів, які залишилися у платника податку невикористаними за результатами відповідного звітного (податкового) періоду, не передбачає обов`язку платника податків нараховувати штрафні санкції та пеню.

Колегія суддів погоджується з судом першої інстанції, що контролюючим органом, окрім відповіді на безпосереднє питання позивача щодо способу відображення збільшення податкового зобов`язання, також були наведені положення, які суперечать нормам податкового законодавства, що є підставою для визнання індивідуальної податкової консультації від 02.04.2025 за вих.№1786/ІПК/99-00-21-02-01 ІПК протиправною та її скасування.

Суд також вірно встановив необхідність зобов`язати відповідача повторно розглянути звернення позивача від 20.03.2025 щодо отримання індивідуальної податкової консультації з питань практичного застосування податкового законодавства шляхом надання письмової відповідні на поставлене питання, з урахуванням висновків суду, викладених у рішенні.

Доводи апеляційної скарги вказаного не спростовують.

Підстави для скасування рішення суду першої інстанції відсутні.

Керуючись ст. ст. 315, 316, 321, 322 КАС України, суд, -

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу Державної податкової служби України залишити без задоволення.

Рішення Запорізького окружного адміністративного суду від 01 серпня 2025 року у справі за позовом Акціонерного товариства «Запорізьке машинобудівне конструкторське бюро «Прогрес» імені академіка О.Г.Івченка до Державної податкової служби України про визнання протиправною та скасування індивідуальної податкової консультації залишити без змін.

Постанова набирає законної сили з дати її прийняття та не підлягає касаційному оскарженню, крім випадків, передбачених п. 2 ч. 5 ст. 328 КАС України.

Постанова у повному обсязі складена 17 грудня 2025 року.

Головуючий - суддя А.А. Щербак

суддя Н.П. Баранник

суддя Н.І. Малиш