Справа № 580/8157/23
Суддя: Кобаль Михайло Іванович
Дата ухвалення: 2025-12-16 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ШОСТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Справа № 580/8157/23 Прізвище судді (суддів) першої інстанції: Янківська В.П.,
Суддя-доповідач Кобаль М.І.
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

16 грудня 2025 року м. Київ

Шостий апеляційний адміністративний суд у складі колегії суддів:

головуючого Кобаля М.І.,

суддів Оксененка О.М., Черпака Ю.К.,

розглянувши в порядку письмового провадження матеріали апеляційної скарги Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ) на ухвалу Черкаського окружного адміністративного суду від 09 липня 2025 року про повернення без розгляду заяви про встановлення чи зміну способу і порядку виконання рішення суду по справі за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Головного управління Пенсійного фонду України в Черкаській області про визнання протиправною бездіяльності та зобов`язання вчинити певні дії, -

В С Т А Н О В И В :

ОСОБА_1 (далі - позивач) звернувся з позовом до Головного управління Пенсійного фонду України в Черкаській області (далі - відповідач, ГУ ПФУ в Черкаській області), в якому просив суд:

- визнати протиправними дії ГУ ПФУ в Черкаській області щодо відмови у здійсненні нарахування та виплати позивачу щомісячної доплати у розмірі 2000,00 грн до призначеної пенсії, відповідно до постанови КМУ від 14.07.2021 №713;

- зобов`язати ГУ ПФУ в Черкаській області нарахувати та виплатити ОСОБА_1 , з 01.07.2021, щомісячну доплату до пенсії у розмірі 2000,00 грн., відповідно до Постанови Кабінету Міністрів України від 14.07.2021 №713 «Про додатковий соціальний захист окремих категорій осіб».

Рішенням Черкаського окружного адміністративного суду від 28.09.2023 року, яке набрало законної сили, позов ОСОБА_1 задоволено повністю.

01.07.2025 Центральне міжрегіональне управління Міністерства юстиції (м. Київ) звернулося до суду із заявою про встановлення чи зміну способу і порядку виконання рішення суду, в якому просило змінити спосіб і порядок виконання рішення Черкаського окружного адміністративного суду від 28.09.2023 року, на підставі якого видано виконавчий лист від 22.11.2023 у справі № 580/8157/23, шляхом винесення рішення про стягнення 60 000,00 грн. з ГУ ПФУ в Черкаській області (далі по тексту - заява, а.с.95-98).

Ухвалою Черкаського окружного адміністративного суду від 09 липня 2025 року заяву Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ) про встановлення чи зміну способу і порядку виконання рішення суду у справі №580/8157/23 повернуто заявнику без розгляду.

Не погоджуючись із прийнятим судовим рішенням, Центральне міжрегіональне управління Міністерства юстиції (м. Київ) подало апеляційну скаргу, в якій просить суд скасувати ухвалу суду першої інстанції, а справу направити на продовження розгляду до суду першої інстанції.

Свої вимоги апелянт обґрунтовує тим, що судом першої інстанції було порушено норми матеріального та процесуального права, що призвело до неправильного вирішення справи.

Відповідно до п. 3 ч. 1 ст. 311 Кодексу адміністративного судочинства України, суд апеляційної інстанції може розглянути справу без повідомлення учасників справи (в порядку письмового провадження) за наявними у справі матеріалами, якщо справу може бути вирішено на підставі наявних у ній доказів, подання апеляційної скарги на рішення суду першої інстанції, які ухвалені в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін (у порядку письмового провадження).

Частиною 2 статті 311 КАС України визначено, що якщо під час письмового провадження за наявними у справі матеріалами суд апеляційної інстанції дійде висновку про те, що справу необхідно розглядати у судовому засіданні, то він призначає її до апеляційного розгляду в судовому засіданні.

Колегія суддів, враховуючи обставини даної справи, а також те, що апеляційна скарга подана на рішення, перегляд якого можливий за наявними у справі матеріалами на підставі наявних у ній доказів, не вбачає підстав проведення розгляду апеляційної скарги за участю учасників справи у відкритому судовому засіданні.

В матеріалах справи достатньо письмових доказів для вирішення апеляційної скарги, а особиста участь сторін у розгляді справи не обов`язкова.

З огляду на викладене, колегія суддів визнала можливим розглянути справу в порядку письмового провадження.

Заслухавши суддю-доповідача, перевіривши матеріали справи, доводи апеляційної скарги, колегія суддів вважає, що апеляційну скаргу слід задовольнити, а оскаржувану ухвалу скасувати, виходячи з наступного.

Відповідно до ст. 320 КАС України підставами для скасування ухвали суду, яка перешкоджає подальшому провадженню у справі, і направлення справи для продовження розгляду до суду першої інстанції є: 1) неповне з`ясування судом обставин, що мають значення для справи; 2) недоведеність обставин, що мають значення для справи, які суд першої інстанції вважає встановленими; 3) невідповідність висновків суду обставинам справи; 4) порушення норм матеріального чи процесуального права, які призвели до неправильного вирішення питання.

Так, матеріалами справи підтверджується, що ухвалою Черкаського окружного адміністративного суду від 09 липня 2025 року заяву Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ) про встановлення чи зміну способу і порядку виконання рішення суду у справі №580/8157/23 повернуто заявнику без розгляду.

Приймаючи рішення про повернення вказаної заяви без розгляду, суд першої інстанції керувався ч. 2 ст. 167 КАС України, у зв`язку з тим, що Центральним міжрегіональним управлінням Міністерства юстиції (м. Київ) заяву подано без додержання вимог частини першої цієї статті і ці недоліки не дають можливості її розглянути, а саме: через несплату судового збору за подання вказаної заяви.

Колегія суддів апеляційної інстанції не погоджується з такою позицією суду першої інстанції, зважаючи на наступне.

Згідно із частиною 1 статті 378 КАС України, за заявою сторони суд, який розглядав справу як суд першої інстанції, може відстрочити або розстрочити виконання рішення, а за заявою стягувача чи виконавця (у випадках, встановлених законом), - встановити чи змінити спосіб або порядок його виконання. Питання про відстрочення або розстрочення виконання, зміну чи встановлення способу і порядку виконання судового рішення може бути розглянуто також за ініціативою суду.

Колегією суддів апеляційної інстанції встановлено, що у даному випадку, Центральне міжрегіональне управління Міністерства юстиції (м. Київ) просило змінити спосіб і порядок виконання рішення Черкаського окружного адміністративного суду від 28.09.2023 року, на підставі якого видано виконавчий лист від 22.11.2023 у справі № 580/8157/23, шляхом винесення рішення про стягнення 60 000,00 грн. з ГУ ПФУ в Черкаській області.

Відповідно до частини 2 статті 132 КАС України розмір судового збору, порядок його сплати, повернення і звільнення від сплати встановлюються законом.

Правові засади справляння судового збору, платників, об`єкти та розміри ставок судового збору, порядок сплати, звільнення від сплати та повернення судового збору визначаються Законом України від 08.07.2011 № 3674-VI «Про судовий збір» (далі - також Закон № 3674-VI, в редакції чинній на момент виникнення спірних правовідносин).

Згідно із частиною 1 статті 3 Закону № 3674-VI судовий збір справляється за подання до суду позовної заяви та іншої заяви, передбаченої процесуальним законодавством.

Відповідно до підпункту 6 пункту 3 частини 2 статті 4 Закону № 3674-VI за подання до адміністративного суду заяви про зміну чи встановлення способу, порядку і строку виконання судового рішення сплачується судовий збір у розмірі 0,3 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Частиною 1 статті 4 вказаного Закону встановлено, що судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Статтею 7 Закону України «Про Державний бюджет України на 2025 рік» від 19.11.2024 №4059-IX встановлено розмір прожитковий мінімум на одну особу для працездатних осіб на 2025 рік, а саме у місячному розмірі з 1 січня - 3028 грн.

Під час подання заяви від 01.07.2025 року Центральним міжрегіональним управлінням Міністерства юстиції (м. Київ) доказів сплати судового збору не долучило.

За змістом статті 167 цього КАС України (в редакції чинній на момент подачі заяви):

1. Будь-яка письмова заява, клопотання, заперечення повинні містити:

1) повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові) (для фізичних осіб) особи, яка подає заяву чи клопотання або заперечення проти них, її місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України, відомості про наявність або відсутність електронного кабінету;

2) найменування суду, до якого вона подається;

3) номер справи, прізвище та ініціали судді (суддів), якщо заява (клопотання, заперечення) подається після постановлення ухвали про відкриття провадження у справі;

4) зміст питання, яке має бути розглянуто судом, та прохання заявника;

5) підстави заяви (клопотання, заперечення);

6) перелік документів та інших доказів (за наявності), що додаються до заяви (клопотання, заперечення);

7) інші відомості, які вимагаються цим Кодексом.

Вимога вказати в заяві по суті справи, скарзі, заяві, клопотанні або запереченні ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України стосується лише юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України. Іноземна юридична особа подає документ, що є доказом її правосуб`єктності за відповідним законом іноземної держави (сертифікат реєстрації, витяг з торгового реєстру тощо).

До заяви, скарги, клопотання чи заперечення, які подаються на стадії виконання судового рішення, в тому числі в процесі здійснення судового контролю за виконанням судових рішень, додаються докази їх надіслання (надання) іншим учасникам справи (провадження).

2. Якщо заяву (клопотання, заперечення) подано без додержання вимог частини першої цієї статті і ці недоліки не дають можливості її розглянути, або якщо вона є очевидно безпідставною та необґрунтованою, суд повертає таку заяву (клопотання, заперечення) заявнику без розгляду.

Суд повертає письмову заяву (клопотання, заперечення) її заявнику без розгляду також у разі, якщо її подано особою, яка відповідно до частини шостої статті 18 цього Кодексу зобов`язана зареєструвати електронний кабінет, але не зареєструвала його.

Водночас, частиною 10 статті 169 КАС України, передбачено, що заяви, скарги, клопотання, визначені цим Кодексом, за подання яких передбачено сплату судового збору, залишаються судом без руху також у випадку, якщо на момент відкриття провадження за відповідною заявою, скаргою, клопотанням суд виявить, що відповідна сума судового збору не зарахована до спеціального фонду Державного бюджету України. Правила цієї частини не застосовуються до заяв про забезпечення доказів або позову.

Отже, саме частиною 10 статті 169 КАС України, яка є спеціальною нормою, врегулювано вчинення судом процесуальних дій у разі подання заяви без доказу сплати судового збору, а саме залишення такої заяви без руху.

Суд апеляційної інстанції зазначає, що після отримання 01.07.2025, через підсистему «Електронний суд», заяви Центральне міжрегіональне управління Міністерства юстиції (м. Київ) про зміну способу і порядку виконання рішення Черкаського окружного адміністративного суду від 28.09.2023 року, судом першої інстанції вказана заява без руху не залишалася, заявнику час для усунення недоліків вказаної заяви не надавався.

Таким чином, суд першої інстанції дійшов помилкового висновку щодо наявності підстав для повернення без розгляду заяви Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ) про зміну способу і порядку виконання рішення Черкаського окружного адміністративного суду від 28.09.2023 року, керуючись частиною 2 статті 167 КАС України.

Подібна правова позиція викладена у постанові Верховного Суду від 17.05.2023 у справі №260/5761/21.

Правовими положеннями ч.5 ст. 242 КАС України передбачено, що при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

Відповідно до частин 1 - 3 статті 242 КАС України рішення суду повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права при дотриманні норм процесуального права. Обґрунтованим є рішення, ухвалене судом на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин в адміністративній справі, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні, з наданням оцінки всім аргументам учасників справи.

Аналіз наведених правових положень та обставин справи дає підстави колегії суддів апеляційної інстанції для висновку, що судом першої інстанції рішення прийнято з порушенням норм процесуального права.

У зв`язку з вищезазначеним, апеляційна скарга підлягає задоволенню, а оскаржувана ухвала суду першої інстанції - скасуванню з направленням справи до суду першої інстанції для продовження її розгляду.

Керуючись ст.ст. 169, 242, 308, 310, 315, 320, 321, 325 КАС України, суд, -

П О С Т А Н О В И В:

Апеляційну скаргу Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м.Київ) - задовольнити.

Ухвалу Черкаського окружного адміністративного суду від 09 липня 2025 року про повернення без розгляду заяви про встановлення чи зміну способу і порядку виконання рішення суду - скасувати і направити справу до суду першої інстанції для продовження розгляду.

Постанова суду набирає законної сили з дати її прийняття, є остаточною та оскарженню не підлягає.

Головуючий суддя: М.І. Кобаль

Судді: О.М. Оксененко

Ю.К. Черпак

Повний текст виготовлено року 16.12.2025 року