Справа № 380/8352/23
Суддя: Обрізко Ігор Михайлович
Дата ухвалення: 2025-12-15 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ВОСЬМИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

15 грудня 2025 рокуЛьвівСправа № 380/8352/23 пров. № А/857/1817/24

Восьмий апеляційний адміністративний суд в складі:

головуючого судді Обрізко І.М.,

суддів Іщук Л.П., Шинкар Т.І.,

розглянувши у порядку письмового провадження у місті Львові апеляційну скаргу Головного управління Національної поліції у Львівській області на рішення Львівського окружного адміністративного суду від 20 грудня 2023 року, прийняте суддею Потабенко В.А. у м. Львові, у справі за позовом ОСОБА_1 до Головного управління Національної поліції у Львівській області про визнання дії протиправними та зобов`язання вчинити дії,

встановив:

ОСОБА_1 (надалі також позивач) звернулася з позовом до Головного управління Національної поліції у Львівській області (надалі також ГУ НП, відповідач), в якому просила визнати протиправними дії щодо не нарахування та не виплати ОСОБА_1 індексації грошового забезпечення за період служби в поліції з 07.11.2015 по 30.10.2017 з врахуванням базового місяця - листопада 2015; доплати за службу у нічний час за період з 01.01.2019 по 03.01.2023; додаткової доплати за службу в особливих умовах (період карантину, установленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2) відповідно до постанови Кабінету Міністрів України № 375 від 29.04.2020 за період з 01.03.2021 по 03.01.2023;

- зобов`язати нарахувати та виплатити індексацію грошового забезпечення за період служби в поліції з 07.11.2015 по 30.10.2017 з врахуванням базового місяця - листопада 2015 року;

- зобов`язати нарахувати та виплатити компенсацію втрат доходів, у зв`язку з порушенням термінів виплати індексації грошового забезпечення за період з 07.11.2015 по день її фактичної виплати - відповідно до Закону України від 19.10.2000 № 2050-ІІІ «Про компенсацію громадянам втрати частини доходів у зв`язку з порушенням строків їх виплати» (далі Закон № 2050-ІІІ) та Порядку проведення компенсації громадянам втрати частини грошових доходів, у зв`язку з порушенням термінів їх виплати, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 21.02.2001 № 159 (далі Порядок №159), із одночасною компенсацією сум податку з доходів фізичних осіб відповідно до п. 2 Порядку виплати щомісячної грошової компенсації сум податку з доходів фізичних осіб, що утримуються з грошового забезпечення, грошових винагород та інших виплат, одержаних військовослужбовцями, поліцейськими та особами рядового і начальницького складу, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 15.01.2004 №44 (далі Порядок №44);

- зобов`язати нарахувати та виплатити доплату за службу у нічний час за період з 01.01.2019 по 03.01.2023;

- зобов`язати нарахувати та виплатити компенсацію втрат доходів, у зв`язку з порушенням термінів виплати доплати за службу у нічний час за період з 01.01.2019 по день її фактичної виплати - відповідно до Закону № 2050-ІІІ та Порядку № 159, із одночасною компенсацією сум податку з доходів фізичних осіб відповідно до п. 2 Порядку № 44;

- зобов`язати нарахувати та виплатити додаткову доплату за службу в особливих умовах (період карантину, установленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2) відповідно до постанови Кабінету Міністрів України № 375 від 29.04.2020 (далі Постанова №375) за період з 01.03.2021 по 03.01.2023;

- зобов`язати нарахувати та виплатити компенсацію втрат доходів, у зв`язку з порушенням термінів виплати додаткової доплати за службу в особливих умовах (період карантину, установленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2) відповідно до Постанови № 375 від 29.04.2020 за період з 01.03.2021 по день її фактичної виплати - відповідно до Закону № 2050-ІІІ та Порядку № 159, із одночасною компенсацією сум податку з доходів фізичних осіб відповідно до п. 2 Порядку № 44.

Рішенням Львівського окружного адміністративного суду від 20 грудня 2023 позов задоволено частково: визнано протиправною бездіяльність щодо не нарахування та невиплати індексації грошового забезпечення під час служби в поліції ОСОБА_1 у період з 07.11.2015 по 30.10.2017 включно; зобов`язано нарахувати індексацію грошового забезпечення під час служби у поліції у період з 07.11.2015 по 30.10.2017 включно, із застосуванням місяця для обчислення індексу споживчих цін для розрахунку індексації грошового забезпечення листопад 2015; визнано протиправну бездіяльність щодо не нарахування та невиплати на користь ОСОБА_1 грошового забезпечення у вигляді доплати за службу в нічний час за період з 01.01.2019 по 31.12.2022; зобов`язано нарахувати та виплатити грошове забезпечення у вигляді доплати за службу в нічний час за період з 01.01.2019 по 31.12.2022; зобов`язано нарахувати та виплатити компенсацію втрат доходів, у зв`язку з порушенням термінів виплати у належному розмірі індексації грошового забезпечення за період служби у поліції з 07.11.2015 по день її фактичної виплати, доплати за службу у нічний час за період з 01.01.2019 по день її фактичної виплати відповідно до Закону №2050-ІІІ та Порядку № 159. У задоволенні іншої частини позовних вимог відмовлено.

Суд, зазначив, що підставою для отримання доплати за Постановою № 375 є сукупність таких умов: 1) особа є поліцейським; 2) забезпечує життєдіяльність населення, зокрема, шляхом забезпечення правопорядку і безпеки громадян, на період дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України.

Таким чином, вказана доплата здійснюється не всім поліцейським, а лише окремим категоріям поліцейських, які внаслідок безпосереднього виконання своїх обов`язків забезпечують життєдіяльність населення шляхом забезпечення правопорядку і безпеки громадян, у зв`язку з чим мають з населенням безпосередній контакт.

Суд з інформаційної довідки про види та розміри грошового забезпечення позивача встановив, що у липні 2021 останньому нараховано та виплачено додаткову виплату на період дії карантину у розмірі 5257,91 грн. У 2022 та у 2023 роках така складова грошового забезпечення позивачу не нараховувалась та не виплачувалась.

Разом з тим, позивач належних доказів того, що її з 01.03.2021 по 03.01.2023 залучалося до забезпечення правопорядку і безпеки громадян та внаслідок виконання своїх службових обов`язків мала безпосередній контакт з населенням в умовах дії карантину, установленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2, суду не надав, відтак, не має права на встановлення у зазначений період додаткової доплати до грошового забезпечення пропорційно відпрацьованому часу в зазначених умовах.

Щодо позовних вимог про виплату індексації грошового забезпечення за період служби в поліції з 07.11.2015 по 30.10.2017 з врахуванням базового місяця - листопада 2015, то судом встановлено, що за вказаний період індексація грошового забезпечення позивачу не нараховувалась та не виплачувалась, що не є спірним.

Щодо базового місяця, то оскільки розміри посадових окладів поліцейських згідно з додатками до вказаної постанови Кабінету Міністрів України протягом періоду з 07 листопада 2015 по 31 жовтня 2017 не змінювалися, тому базовим місяцем для визначення індексації щодо такого періоду є листопад 2015.

Щодо позовних вимог щодо не нарахування та не виплати ОСОБА_1 доплати за службу у нічний час за період з 01.01.2019 по 03.01.2023, суд зазначив, що факт порушення права заявника на отримання доплати в нічний час за період з 01.01.2019 по 31.12.2022 у спірних правовідносинах слід визнати підтвердженим.

Щодо відсутності довідок про несення позивачем служби у нічний час, то суд зазначив, що в силу положень п. 11 Порядку № 260 обов`язок щодо формування довідок обліку несення позивачем служби в нічний час за формою, визначеною додатком 1 до Порядку № 260 покладено саме на орган Нацполіції, тобто складення таких довідок не залежить від волі позивача, а тому їх ненадходження не може позбавити позивача права на отримання спірних доплат.

Щодо позовних вимог про зобов`язання нарахувати та виплатити компенсацію втрат доходів, у зв`язку з порушенням термінів виплати, то з урахуванням висновків Верховного Суду, такі підлягають до задоволення.

Щодо позовних вимог про нарахування та виплату компенсації втрат частин доходів, з урахуванням Порядку №44, то оскільки компенсація громадянам втрати частини доходів у зв`язку з порушенням строків їх виплат не входить до складу грошового забезпечення, а є фактично мірою відповідальності роботодавця за невиплату або несвоєчасну виплату працівнику всіх належних сум при звільненні, то позовні вимоги позивача в цій частині не підлягають задоволенню.

Не погодившись із рішенням суду першої інстанції, ГУ НП у Львівській області подало апеляційну скаргу. Вважає, що вказане судове рішення прийняте із неправильним застосуванням норм матеріального та процесуального права.

В апеляційній скарзі зазначає, що поліцейським, які виконують службові обов`язки в нічний час, виплачується доплата за службу в нічний час у розмірі 35% посадового окладу з розрахунку за кожну годину служби в нічний час, при цьому, виплата такої доплати здійснюється на підставі довідки обліку несення поліцейськими служби в нічний час за формою, визначеною у додатку до Порядку № 260.

В матеріалах справи відсутні належні та допустимі докази на підтвердження обставин виконання позивачем службових обов`язків в нічний час за період з 01.01.2019 по 31.12.2022 року включно.

Львівське районне управління поліції № 2 ГУНП у Львівській області листом від 12.05.2023 за №3924/38/01/08-2023 повідомило, що інформація щодо заповнення довідок обліку несення поліцейським ОСОБА_1 служби в нічний час за формою визначеною чинним законодавством та чи подавались такі у фінансовий підрозділ ГУ НП у Львівській області в період часу з 01.01.2019 по 03.01.2023 у відділі поліції №2 ЛРУП № 2 у Львівській області - відсутня.

Як вбачається з вищенаведеного, ГУ НП у Львівській області аж ніяк не допускало протиправної бездіяльності.

Щодо позовних вимог про компенсацію втрати частини доходів, то позивач не звертався до відповідача із заявою про нарахування та виплату йому компенсації втрати частини доходів, у зв`язку з порушенням строків виплати спірних виплат відповідно до Закону № 2050-ІІІ та Порядку № 159, оскільки доказів протилежного матеріали справи не містять.

Відтак, оскільки позивач не звертався до відповідача із заявою про виплату компенсації відповідно до Закону № 2050-Ш та Порядку № 159, а відповідач не відмовляв позивачу у виплаті відповідної компенсації, тому право ОСОБА_1 ще не було порушено суб`єктом владних повноважень і звернення його до суду з цим позовом є передчасним.

Просить скасувати рішення суду в частині задоволених позовних вимог та прийняти в цій частині постанову, якою відмовити в задоволенні позову.

Відповідно до ч.1 ст.308 КАС України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними у ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги.

Відповідно до пункту 3 частини першої статті 311 Кодексу адміністративного судочинства України суд апеляційної інстанції може розглянути справу без повідомлення учасників справи (в порядку письмового провадження) за наявними у справі матеріалами, якщо справу може бути вирішено на підставі наявних у ній доказів, у разі подання апеляційної скарги на рішення суду першої інстанції, які ухвалені в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін (у порядку письмового провадження).

Колегія суддів заслухавши доповідь судді-доповідача, перевіривши законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги, приходить до наступного.

Відповідно до статті 316 КАС України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Розглядаючи спір, судова колегія вважає, що місцевий суд у повній мірі дослідив і оцінив обставини по справі, надані сторонами докази

Судом встановлено та підтверджено матеріалами справи, що наказом начальника ГУ НП у Львівській області від 03.10.2023 № 7 о/с звільнено старшого лейтенанта ОСОБА_1 , дільничного офіцера поліції сектору превенції відділу поліції № 2 Львівського районного управління поліції № 2 ГУ НП зі служби в поліції за п. 2 ч. 1 ст. 77 за станом здоров`я (через хворобу) з 03.01.2023.

09.02.2023 представник позивача звернулася з адвокатським запитом до ГУ НП у Львівській області, у якій просила, зокрема:

- надати довідку про кількість годин служби у нічний час за період з 07.11.2015 по дату звільнення ОСОБА_1 . У разі не здійснення доплати за службу у нічний час за період з 07.11.2015 по дату звільнення, повідомити, чи буде здійснено нарахування та виплати ОСОБА_1 вказана вище доплата;

- надати інформацію чи здійснювалось нарахування та виплата ОСОБА_1 додаткову доплата за службу в особливих умовах (період карантину, установленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-Cov-2) відповідно до Постанови № 275. Уразі не здійснення доплати повідомити, чи буде здійснено нарахування та виплати ОСОБА_1 вказана вище доплата;

- повідомити чи проводилась ОСОБА_1 індексація грошового забезпечення в період з 07.11.2015 по 30.10.2017. Якщо не проводилась, то повідомити, чи буде нарахована індексація грошового забезпечення за період з 07.11.2015 по 30.10.2017, з урахуванням базового місяця листопада 2015.

20.03.2023 представник позивача повторно звернулась з адвокатським запитом, у якій просила повідомити, чи отримувало ГУ НП у Львівській області адвокатський запит від 09.02.2023 в інтересах ОСОБА_1

ГУ НП у Львівській області листом від 08.03.2023 № М-19/Аз/17/01-2023 повідомило представника позивача, зокрема про те, що потреба в коштах для виплати грошового забезпечення подається до Національної поліції щомісячно на 17 число. Індексація грошового забезпечення поліцейських в ГУ НП у Львівській області проводилася з листопада 2017 у межах рекомендованих розмірів грошового забезпечення і підстав для її нарахування за період з 07.11.2015 по 31.10.2017 немає.

Крім того, ГУ НП у Львівській області листом від 24.02.2023 № 14/13/39/01/0/2023 повідомило представника позивача, що згідно книг нарядів відділу поліції № 2 ЛРУП № 2 ГУНП у Львівській області (інв. № 310 н/т, інв. № 320 н/т, інв. № 327 н/т, інв. № 347 н/т, інв. № 361 н/т, інв. № 369 н/т, інв. № 396 р/т, інв. № 407 н/т, інв. № 416 н/т, інв. № 438 н/т, інв. № 444 н/т) ОСОБА_1 була залучена до несення служби у добовому наряді: 2019 рік - 16 добових чергувань; 2020 рік -37 добових чергувань; 2021 рік - 39 добових чергувань; 2022 рік - 13 добових чергувань.

Крім того, починаючи з 24.02.2022 у зв`язку із введенням на території України воєнного стану, відповідно до Закону України «Про правовий режим воєнного стану», Указу Президента України від 24.02.2022 № 64 «Про введення воєнного стану в Україні», ОСОБА_1 була залучена до несення служби по охороні публічного порядку у складі, нарядів, що заступали на несення служби у режимі 12/24, у період часу з 20.00 год. до 08.00 год. - 46 разів.

ГУ НП у Львівській області листом від 12.05.2023 № 3924/39/01/08-2023 повідомило начальника відділу правового забезпечення ГУ НП у Львівській області, що з 01.01.2022 по 03.01.2023 у відділі поліції № 2 ЛРУП № 2 ГУ НП у Львівській області не створювались мобільні групи щодо протидії поширенню серед населення коронавірусної інфекції, відповідно ОСОБА_1 не могла бути задіяна у вказаний період до несення служби у складах таких груп. У період з 01.03.2021 по 01.01.2022 ОСОБА_1 була залучена до складу резервної мобільної групи (доручення № 122 від 29.10.2021), що знаходилась за місцем дислокації підрозділу. Крім того, згідно Журналів обліку справ про адміністративні правопорушення та протоколів про адміністративне затримання за 2021 рік (інвентарний № 384 н/т) та за 2022 рік (інвентарний № 430 н/т) та здійснення моніторингу ІКС «Інформаційний портал Національної поліції України» за період з 01.11.2020 по 03.01.2023 не виявлено жодного факту притягнення до адміністративної відповідальності громадян за порушення правил щодо карантину людей або складання адміністративних матеріалів за вказане правопорушення, здійснене чи задокументоване ОСОБА_1 . Інформація щодо заповнення довідок обліку несення поліцейським ОСОБА_1 служби в нічний час за формою, визначеною в додатку 1 до Порядку № 260 та чи подавались такі у фінансовий підрозділ ГУ НП Львівській області в період часу з 01.01.2019 по 03.01.2023 у відділі поліції № ЛРУП № 2 ГУ НП у Львівській області - відсутня.

Згідно з частинами першою, другою статті 94 Закону України «Про Національну поліцію» (далі також - Закон № 580-VIII) поліцейські отримують грошове забезпечення, розмір якого визначається залежно від посади, спеціального звання, строку служби в поліції, інтенсивності та умов служби, кваліфікації, наявності наукового ступеня або вченого звання.

Порядок виплати грошового забезпечення визначає Міністр внутрішніх справ України.

Питання нарахування і виплати грошового забезпечення поліцейських визначаються постановою Кабінету Міністрів України від 11 листопада 2015 № 988 «Про грошове забезпечення поліцейських Національної поліції» (далі також - Постанова № 988), відповідно до пункту 1 якої грошове забезпечення поліцейських складається з посадового окладу, окладу за спеціальним званням, щомісячних додаткових видів грошового забезпечення (підвищення посадового окладу, надбавки, доплати, які мають постійний характер), премії та одноразових додаткових видів грошового забезпечення.

Наказом Міністерства внутрішніх справ України від 06.04.2016 № 260 затверджено «Порядок та умови виплати грошового забезпечення поліцейським Національної поліції та курсантам вищих навчальних закладів МВС із специфічними умовами навчання, які, зокрема, визначають критерії виплати грошового забезпечення поліцейським Національної поліції» (далі також - Порядок № 260).

Пунктом 11 розділу ІІ Порядку № 260 передбачено, що поліцейським, які виконують службові обов`язки в нічний час, виплачується доплата за службу в нічний час у розмірі 35 відсотків посадового окладу з розрахунку за кожну годину служби в нічний час.

Годинна ставка обчислюється шляхом ділення місячного посадового окладу на кількість годин фактичного часу служби з урахуванням норми тривалості службового часу за відповідний місяць при 40-годинному робочому тижні.

Службою в нічний час вважається виконання поліцейськими службових обов`язків у період з 22.00 до 06.00.

Поліцейським, які несуть службу в нічний час, надається перерва для відпочинку та харчування тривалістю не більше двох годин. Перерва для відпочинку і харчування не включається в службовий час.

Поліцейським добового наряду під час чергування почергово надаються перерви для вживання їжі та короткочасного відпочинку. Загальна тривалість такої перерви становить 4 години (2 години вдень і 2 години вночі) та не включається в службовий час.

Підставами для виконання службових обов`язків у нічний час є графіки нарядів та чергувань, затверджені наказами керівників підрозділів органів поліції.

Облік фактичного часу служби в нічний час для нарахування доплати здійснюється керівником підрозділу, у якому проходить службу поліцейський, шляхом оформлення довідки обліку несення поліцейськими служби в нічний час за формою, визначеною в додатку 1 до цього Порядку та умов, яка до 15 числа місяця, наступного після залучення поліцейських до несення служби в нічний час, подається до фінансового підрозділу.

Відповідно до статті 91 Закону №580-VIII особливий характер служби в поліції містить такі спеціальні умови для певних категорій поліцейських: 1) службу у святкові та вихідні дні; 2) службу позмінно; 3) службу з нерівномірним графіком; 4) службу в нічний час.

Розподіл службового часу поліцейських визначається розпорядком дня, який затверджує керівник відповідного органу (закладу, установи) поліції.

ГУНП є територіальним органом, що здійснює контроль за діяльністю підрозділів Національної поліції в межах Львівської області, в тому числі за дотриманням прав поліцейських.

З огляду на особливий характер праці поліцейських ГУ НП наділене повноваженнями перевіряти та вимагати надання інформації для проведення перевірки дотримання прав поліцейських, в тому числі, під час роботи в нічний час.

З огляду на характер праці позивача, та роботи в нічний час, відповідач обізнаний про можливість залучення поліцейських, зокрема, позивача до роботи в нічний час.

Проте, відповідачем, як вбачається з матеріалів справи та не заперечується позивачем, таких перевірок не здійснювалось.

Той факт, що структурним підрозділом в якому позивач проходив службу, не складались та не надавались до ГУ НП довідки обліку несення ОСОБА_1 , служби в нічний час в період з 01.01.2019 по 03.01.2023, не може бути підставою для бездіяльності з нарахування ГУ НП, як розпорядника коштів надбавки позивачу за роботу в нічний час.

При цьому, твердження відповідача про відсутність доказів несення позивачем служби в нічний час спростовується наявними в матеріалах справи, зокрема, листом від 24.02.2023 № 14/13/39/01/0/2023, яким ГУ НП у Львівській області повідомило представника позивача, що згідно книг нарядів відділу поліції № 2 ЛРУП № 2 ГУ НП у Львівській області (інв. № 310 н/т, інв. № 320 н/т, інв. № 327 н/т, інв. № 347 н/т, інв. № 361 н/т, інв. № 369 н/т, інв. № 396 р/т, інв. № 407 н/т, інв. № 416 н/т, інв. № 438 н/т, інв. № 444 н/т) ОСОБА_1 була залучена до несення служби у добовому наряді: 2019 рік - 16 добових чергувань; 2020 рік -37 добових чергувань; 2021 рік - 39 добових чергувань; 2022 рік - 13 добових чергувань.

Крім того, починаючи з 24.02.2022 у зв`язку із введенням на території України воєнного стану, відповідно до Закону України «Про правовий режим воєнного стану», Указу Президента України від 24.02.2022 № 64 «Про введення воєнного стану в Україні», ОСОБА_1 була залучена до несення служби по охороні публічного порядку у складі, нарядів, що заступали на несення служби у режимі 12/24, у період часу з 20.00 год. до 08.00 год. - 46 разів.

Отже, колегія суддів погоджується із висновком суду першої інстанції про те, що факт порушення права заявника на отримання доплати в нічний час за період з 01.01.2019 по 31.12.2022 у спірних правовідносинах слід визнати підтвердженим.

У розрізі вищенаведеного, апеляційний суд констатує, що ГУ НП, відмовляючи позивачу у нарахуванні та виплаті ОСОБА_1 станом на день звільнення доплати за службу в нічний час у спірний період, діяв не на підставі та не у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Щодо позовної вимоги про компенсацію втрати частини доходів у зв`язку з порушенням строків їх виплати, колегія суддів зазначає наступне.

Питання, пов`язані зі здійсненням компенсації громадянам втрати частини доходів у випадку порушення встановлених строків їх виплати, врегульовані Законом України «Про компенсацію втрати частини доходів у зв`язку з порушенням строків їх виплати» від 19.10.2000 року №2050-ІІІ (далі - Закон № 2050-ІІІ).

Статтею 1 Закону №2050-ІІІ закріплено, що підприємства, установи і організації всіх форм власності та господарювання здійснюють компенсацію громадянам втрати частини доходів у випадку порушення встановлених строків їх виплати, у тому числі з вини власника або уповноваженого ним органу (особи).

Згідно зі статтею 2 Закону №2050-ІІІ, компенсація громадянам втрати частини доходів у зв`язку з порушенням строків їх виплати (далі - компенсація) провадиться у разі затримки на один і більше календарних місяців виплати доходів, нарахованих громадянам за період починаючи з дня набрання чинності цим Законом.

Під доходами у цьому Законі слід розуміти грошові доходи громадян, які вони одержують на території України і які не мають разового характеру: пенсії; соціальні виплати; стипендії; заробітна плата (грошове забезпечення) та інші.

За змістом статті 3 Закону № 2050-ІІІ сума компенсації обчислюється шляхом множення суми нарахованого, але не виплаченого громадянину доходу за відповідний місяць (після утримання податків і обов`язкових платежів) на індекс інфляції в період невиплати доходу (інфляція місяця, за який виплачується доход, до уваги не береться).

Зі змісту наведених норм слідує, що право на компенсацію частини доходів у громадянина пов`язується з настанням такого юридичного факту (події), як невиплата грошового доходу у встановлені строки його виплати.

З гадані вище статті 2, 3 Закону №2050-ІІІ встановлюють строк затримки виплати доходу, за якого виникає право на компенсацію, - один і більше календарних місяців; дається визначення поняття «доходи» для цілей цього Закону; а також порядок обчислення суми компенсації.

З метою реалізації Закону України «Про компенсацію громадянам втрати частини доходів у зв`язку з порушенням строків їх виплати» Кабінет Міністрів України прийняв постанову від 21.02.2001 № 159, якою затвердив Порядок проведення компенсації громадянам втрати частини грошових доходів у зв`язку з порушенням термінів їх виплати (далі - Порядок № 159).

Пункти 1, 2 Порядку №159 відтворюють положення Закону № 2050-ІІІ і лише конкретизують підстави та механізм виплати компенсацій.

У пункті 4 Порядку №159 прописано, що сума компенсації обчислюється як добуток нарахованого, але невиплаченого грошового доходу за відповідний місяць (після утримання податків і обов`язкових платежів) і приросту індексу споживчих цін (індексу інфляції) у відсотках для визначення суми компенсації, поділений на 100.

Індекс споживчих цін для визначення суми компенсації обчислюється шляхом множення місячних індексів споживчих цін за період невиплати грошового доходу. При цьому, індекс споживчих цін у місяці, за який виплачується дохід, до розрахунку не включається. Щомісячні індекси споживчих цін публікуються Держкомстатом.

Згідно з пунктами 5, 7 Порядку № 159, сума компенсації виплачується громадянам у тому ж місяці, у якому здійснюється виплата заборгованості за відповідний місяць. Компенсація проводиться за рахунок джерел, з яких здійснюються відповідні виплати, а саме: власних коштів - підприємствами, установами та організаціями, які не фінансуються і не дотуються з бюджету, а також об`єднаннями громадян; коштів відповідного бюджету - підприємствами, установами та організаціями, що фінансуються чи дотуються з бюджету; коштів Пенсійного фонду, фонду соціального страхування з тимчасової втрати працездатності, фонду загальнообов`язкового державного соціального страхування на випадок безробіття, фонду соціального страхування від нещасних випадків на виробництві та професійних захворювань, інших цільових соціальних фондів, а також коштів, що спрямовуються на їх виплату з бюджету.

Наведене нормативне регулювання не встановлює першості нарахування і виплати доходу, який своєчасно не був виплачений, та не ставить у залежність компенсацію втрати частини грошових доходів від попереднього, окремого нарахування доходів. За цим регулюванням правове значення має те, чи з порушенням строків був виплачений нарахований дохід, чи виплачений і коли цей платіж, чи не нараховувався і не виплачувався грошовий дохід, право на який визнано судовим рішенням. Саме ці події є тими юридичними фактами, з якими пов`язується виплата компенсації втрати частини грошових доходів у зв`язку з порушенням строків їх виплати.

При цьому слід зазначити, що кошти, які підлягають нарахуванню в порядку компенсації частини доходів у зв`язку з порушенням строків їх виплати, мають компенсаторний характер. Вони спрямовані на забезпечення достатнього життєвого рівня та купівельної спроможності особи у зв`язку з інфляційними процесами та зростанням споживчих цін на товари та послуги.

Використане у статті 3 Закону № 2050-ІІІ та пункті 4 Порядку № 159 формулювання, що компенсація обчислюється як добуток «нарахованого, але не виплаченого грошового доходу» за відповідний місяць, означає, що має існувати обов`язкова складова обчислення компенсації - невиплачений грошовий дохід, який може бути або нарахований, або який можна нарахувати, зокрема, і на підставі судового рішення.

Таким чином, кошти, які підлягають нарахуванню у порядку компенсації громадянину частини доходу у зв`язку з порушенням строків її виплати, мають компенсаторний характер, дія вищенаведених нормативних актів поширюється на підприємства, установи, організації всіх форм власності і господарювання та застосовується у всіх випадках порушення встановлених термінів виплати грошових доходів, у тому числі з вини власника або уповноваженого ним органу (особи), та стосується усіх доходів, які одержують громадяни в гривнях на території України і не мають разового характеру, і компенсація за порушення строків виплати такого доходу проводиться незалежно від порядку і підстав його нарахування, тобто, чи самим підприємством, установою чи організацією добровільно або на виконання судового рішення.

Аналогічний підхід до розуміння зазначених норм права Верховний Суд висловив у постанові від 29.04.2020 (справа № 420/2093/16-а).

Таким чином, зміст і правова природа спірних правовідносин у розумінні положень статей 1-3 Закону № 2050-ІІІ, окремих положень Порядку № 159 дають підстави вважати, що право на компенсацію втрати частини грошових доходів у зв`язку з порушенням строків їх виплати особа набуває незалежно від того, чи були такі суми їй попередньо нараховані, але не виплачені.

Враховуючи наведене вище, колегія суддів погоджується із висновком суду першої інстанції про наявність підстав для задоволення позову.

Апеляційний суд при прийнятті даного рішення також застосовує позицію Європейського суду з прав людини (в аспекті оцінки аргументів учасників справи у касаційному провадженні), сформовану в п. 58 рішення у справі «Серявін та інші проти України» (заява №4909/04): згідно з його усталеною практикою, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються; хоча п.1ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент; міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (рішення у справі «Руїс Торіха проти Іспанії», заява №303-A, п. 29).

Судові витрати розподілу не підлягають з огляду на результат вирішення апеляційної скарги та виходячи з вимог ст. 139 КАС України.

Керуючись ст.ст. 308, 311, 315, 316, 321, 322, 325, 328 Кодексу адміністративного судочинства України, суд,-

постановив:

Апеляційну скаргу Головного управління Національної поліції у Львівській області залишити без задоволення.

Рішення Львівського окружного адміністративного суду від 20 грудня 2023 року у справі №380/8352/23 залишити без змін.

Постанова набирає законної сили з дати її прийняття та не підлягає касаційному оскарженню, крім випадків встановлених ч.5 ст.328 Кодексу адміністративного судочинства України.

Головуючий суддя І. М. Обрізко
судді Л. П. Іщук
Т. І. Шинкар