Справа № 240/4095/25
Суддя: Мацький Є.М.
Дата ухвалення: 2025-12-15 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

П О С Т А Н О В А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

Справа № 240/4095/25

Головуючий суддя 1-ої інстанції - Чернова Ганна Валеріївна

Суддя-доповідач - Мацький Є.М.

15 грудня 2025 року

м. Вінниця

Сьомий апеляційний адміністративний суд у складі колегії:

головуючого судді: Мацького Є.М.

суддів: Залімського І. Г. Сушка О.О. ,

розглянувши у письмовому провадженні апеляційну скаргу ОСОБА_1 на рішення Житомирського окружного адміністративного суду від 05 листопада 2025 року у справі за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Житомирської обласної прокуратури

про визнання дій протиправними, зобов`язання вчинити дії,

В С Т А Н О В И В :

І. ІСТОРІЯ СПРАВИ

КОРОТКИЙ ЗМІСТ ПОЗОВНИХ ВИМОГ

1. До Житомирського окружного адміністративного суду звернувся ОСОБА_1 (далі - позивач, ОСОБА_1 , апелянт) з позовом до Житомирської обласної прокуратури (далі - відповідач), у якому просив:

- визнати бездіяльність Житомирської обласної прокуратури щодо не надання йому довідки про розмір заробітної плати (грошового забезпечення) для перерахунку пенсії, розрахованої із застосуванням прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого ст. 7 Закону України «Про Державний бюджет України на 2025 рік» з 01.01.2025 у розмірі 3028 грн. протиправною;

- зобов`язати Житомирську обласну прокуратуру надати йому довідку про розмір заробітної плати (грошового забезпечення) для перерахунку пенсії, розраховану на підставі ст.131-1 Конституції України, ч. 3 ст. 81 Закону України "Про прокуратуру" із застосуванням прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого ст. 7 Закону України «Про Державний бюджет України на 2025 рік» з 01.01.2025 у розмірі 3028 грн.

2. В обґрунтування позовних вимог зазначає, що на підставі ст.ст. 81, 86 Закону України "Про прокуратуру", Рішення Конституційного Суду України від 13 грудня 2019 року №7-р(II)/2019 справа №3-209/2018(2413/18, 2807/19) та від 13 вересня 2023 року №8-р(II)/2023, позивач звернувся до відповідача про видачу довідки про розмір заробітної плати для перерахунку пенсії станом на 01.01.2025. Проте відповідач листом від 20.01.2025 відмовив у видачі довідки, обгрунтовуючи це тим, що прожитковий мінімум, який застосовується для визначення посадового окладу прокурора окружної прокуратури станом на 01.01.2025 не змінився і становить 1600 грн., тому відсутні підстави для перерахунку пенсії позивача. Вважаючи таку бездіяльність відповідача протиправною, звернувся до суду з вказаним позовом.

КОРОТКИЙ ЗМІСТ РІШЕННЯ СУДУ ПЕРШОЇ ІНСТАНЦІЇ

3. 5 листопада 2025 року рішенням Житомирського окружного адміністративного суду в задоволенні позовних вимог відмовлено.

КОРОТКИЙ ЗМІСТ ДОВОДІВ АПЕЛЯЦІЙНОЇ СКАРГИ

4. Апелянт ОСОБА_1 , не погодившись з рішенням суду першої інстанції, посилаючись на порушення норм матеріального та процесуального права, просив його скасувати та прийняти нове, яким задовольнити його позовні вимоги в повному обсязі.

5. Апелянт зазначив, що суд першої інстанції неправильно застосував норми матеріального права, а саме: замість ч. 3 ст. 81 Закону України "Про прокуратуру" (з 1 січня 2021 року посадовий оклад прокурора окружної прокуратури становить 20 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, розмір якого встановлено на 1 січня календарного року, а з 1 січня 2022 року - 25 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, розмір якого встановлено на 1 січня календарного року. А відповідно до ст.7 Закону України «Про Державний бюджет України на 2024 рік» прожитковий мінімум для працездатних осіб на одну особу з розрахунку на місяць з 1 січня 2024 року становить 3028 грн.) неправильно застосував положення ст.7 Закону України «Про Державний бюджет України на 2024 рік» (яким передбачено, що прожитковий мінімум для працездатних осіб, який застосовується для визначення посадового окладу прокурора окружної прокуратури, - 1600 гривень) та порушив норми процесуального права, а саме: порушив норми Статті 295 КАСУ, розглянувши апеляційну скаргу відповідача, подану після закінчення тридцятиденного строку на апеляційне оскарження, а також порушив норми ст.ст.6-7 КАСУ, вирішивши справу не відповідно до Конституції та при цьому не керувавшись принципом верховенства права. Суд не застосував до спірних правовідносин норми Конституції України як норми прямої дії. Суд не застосував положення статті 22, ст.131-1 Конституції України, як норми прямої дії в сукупності з рішеннями Конституційного Суду України та з урахуванням положень ч. 3 ст. 81 Закону України "Про прокуратуру".

ІІ. СТИСЛИЙ ВИКЛАД ОБСТАВИН, ВСТАНОВЛЕНИХ СУДОМ ПЕРШОЇ ІНСТАНЦІЇ

6. ОСОБА_1 є пенсіонером органів прокуратури та в січні 2025 року звертався до Житомирської обласної прокуратури щодо отримання оновленої довідки про розмір зарплати для перерахунку пенсії, розрахованої на підставі ст.131-1 Конституції України, ч. 3 ст. 81 Закону України "Про прокуратуру" із застосуванням прожиткового мінімуму для працездатних осіб станом на 2025 рік, у розмірі 3028 грн.

7. Листом від 20.01.2025 №21-10вих-25 Житомирська обласна прокуратура повідомила позивачу, що прожитковий мінімум, який застосовується для визначення посадового окладу прокурора окружної прокуратури станом на 01.01.2025 не змінився і становить 1600 грн., з огляду на що підстав для надання довідки про розмір заробітної плати, що враховується для перерахунку пенсії у зв`язку із зміною прожиткового мінімуму немає.

ІІІ. ДОВОДИ СТОРІН

8. Позивач зазначив, що суд першої інстанції неправильно застосував норми матеріального права, а саме: замість ч. 3 ст. 81 Закону України "Про прокуратуру" (з 1 січня 2021 року посадовий оклад прокурора окружної прокуратури становить 20 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, розмір якого встановлено на 1 січня календарного року, а з 1 січня 2022 року - 25 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, розмір якого встановлено на 1 січня календарного року. А відповідно до ст.7 Закону України «Про Державний бюджет України на 2024 рік» прожитковий мінімум для працездатних осіб на одну особу з розрахунку на місяць з 1 січня 2024 року становить 3028 грн.) неправильно застосував положення ст.7 Закону України «Про Державний бюджет України на 2024 рік» (яким передбачено, що прожитковий мінімум для працездатних осіб, який застосовується для визначення посадового окладу прокурора окружної прокуратури, - 1600 гривень) та порушив норми процесуального права, а саме: порушив норми Статті 295 КАСУ, розглянувши апеляційну скаргу відповідача, подану після закінчення тридцятиденного строку на апеляційне оскарження, а також порушив норми ст.ст.6-7 КАСУ, вирішивши справу не відповідно до Конституції та при цьому не керувавшись принципом верховенства права. Суд не застосував до спірних правовідносин норми Конституції України як норми прямої дії. Суд не застосував положення статті 22, ст.131-1 Конституції України, як норми прямої дії в сукупності з рішеннями Конституційного Суду України та з урахуванням положень ч. 3 ст. 81 Закону України "Про прокуратуру".

9. Відповідач вказав, що останнє підвищення заробітної плати працівників органів прокуратури відбулося 01.01.2022 і Житомирською обласною прокуратурою позивачу 30.05.2022 видано довідку №21-133 вих.22 про розмір заробітної плати, що враховується для перерахунку пенсії за нормами законодавства чинними станом на 01.01.2022 за відповідною посадою.

ІV. ДЖЕРЕЛА ПРАВА ТА АКТИ ЇХ ЗАСТОСУВАННЯ

10. Спірні відносини, що склались між сторонами регулюються Конституцією України, Законом України «Про прокуратуру» (далі Закон №1697-VII), який визначає правові засади організації і діяльності прокуратури України, статус прокурорів, порядок здійснення прокурорського самоврядування, а також систему прокуратури України, Законом України «Про Державний бюджет України на 2025 рік».

11. Відповідно до ч. 2 ст. 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

12. Рішенням Конституційного Суду України від 26.03.2020 № 6-р/2020 визнано таким, що не відповідає Конституції України (є неконституційним), окреме положення пункту 26 розділу VI «Прикінцеві та перехідні положення» Бюджетного кодексу України у частині, яка передбачає, що норми і положення статті 81 Закону № 1697- VII зі змінами застосовуються у порядку та розмірах, встановлених Кабінетом Міністрів України, виходячи з наявних фінансових ресурсів державного і місцевого бюджетів та бюджетів фондів загальнообов`язкового державного соціального страхування.

13. Пунктом 26 розділу VI «Прикінцеві та перехідні положення» Бюджетного кодексу України у частині, передбачає, що норми і положення статті 81 Закону України «Про прокуратуру» від 14.10.2014 № 1697-VІІ зі змінами застосовуються у порядку та розмірах, встановлених Кабінетом Міністрів України, виходячи з наявних фінансових ресурсів державного і місцевого бюджетів та бюджетів фондів загальнообов`язкового державного соціального страхування, визнане неконституційним, втрачає чинність з дня ухвалення Конституційним Судом України цього Рішення.

14. Таким чином, застосуванню до даних правовідносин підлягає частина перша статті 81 Закону № 1697-VІІ, відповідно до якої заробітна плата прокурора регулюється цим Законом та не може визначатися іншими нормативно-правовими актами.

15. Згідно з ч.3 ст.81 Закону України «Про прокуратуру» посадовий оклад прокурора окружної прокуратури становить 15 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, розмір якого встановлено на 1 січня календарного року.

16. З 1 січня 2021 року посадовий оклад прокурора окружної прокуратури становить 20 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, розмір якого встановлено на 1 січня календарного року, а з 1 січня 2022 року - 25 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, розмір якого встановлено на 1 січня календарного року.

17. Статтею 7 Закону України "Про Державний бюджет України на 2025 рік" (далі - Закон № 4059-ІХ) установлено з 1 січня 2025 року прожитковий мінімум на одну особу в розрахунку на місяць у розмірі 2920 гривень, а для основних соціальних і демографічних груп населення, зокрема:

працездатних осіб - 3028 гривень,

працездатних осіб, який застосовується для визначення посадового окладу прокурора окружної прокуратури: з 1 січня 2025 року по 31 липня 2025 року - 1600 гривень, з 1 серпня 2025 року по 31 грудня 2025 року - 2102 гривні.

18. У статтях 89 і 90 Закону № 1697-VII закріплено, що фінансування прокуратури здійснюється за рахунок коштів Державного бюджету України, а також інших джерел, не заборонених законодавством, у тому числі у випадках, передбачених міжнародними договорами України або проектами міжнародної технічної допомоги, зареєстрованими в установленому порядку.

19. Функції головного розпорядника коштів Державного бюджету України щодо фінансового забезпечення діяльності прокуратури здійснюються Офісом Генерального прокурора.

20. Згідно з ч.1, 2 ст.23 Бюджетного кодексу України будь-які бюджетні зобов`язання та платежі з бюджету здійснюються лише за наявності відповідного бюджетного призначення, якщо інше не передбачено законом про Державний бюджет України. Бюджетні призначення встановлюються законом про Державний бюджет України (рішенням про місцевий бюджет) у порядку, визначеному цим Кодексом.

21. За приписами ч.1 ст.22 Бюджетного кодексу України для здійснення програм та заходів, які реалізуються за рахунок коштів бюджету, бюджетні асигнування надаються розпорядникам бюджетних коштів. За обсягом наданих прав розпорядники бюджетних коштів поділяються на головних розпорядників бюджетних коштів та розпорядників бюджетних коштів нижчого рівня.

22. Забезпечення функціонування системи прокуратури за змістом статей 89, 90 Закону №1697-VII та ст.23, 48 Бюджетного кодексу України передбачає визначення у державному бюджеті України видатків на фінансування прокуратури не нижче рівня, що забезпечує можливість повного і незалежного здійснення нею повноважень відповідно до закону, проте будь-які бюджетні зобов`язання та платежі з бюджету здійснюються лише за наявності відповідного бюджетного призначення, якщо інше не передбачено законом про Державний бюджет України.

23. Законом України «Про прожитковий мінімум» передбачено, що розмір прожиткового мінімуму щороку затверджується Верховною Радою України в законі про Державний бюджет України.

24. Законом України «Про Державний бюджет України на 2024 рік» прожитковий мінімум для працездатних осіб, який застосовується для визначення посадового окладу прокурора окружної прокуратури, установлено в розмірі 1600 гривень.

25. Положення Закону №1697-VII та Закону України «Про Державний бюджет України на 2024 рік» в частині визначення прожиткового мінімуму для працездатних осіб, який застосовується для визначення посадового окладу прокурора окружної прокуратури, які претендують на застосування до спірних правовідносин, були прийняті в різний час.

26. Так, Закон України «Про прокуратуру», який визначає правові засади організації і діяльності прокуратури України, статус прокурорів, порядок здійснення прокурорського самоврядування, а також систему прокуратури України, прийнятий 14.10.2014 (набрав чинності 15.07.2015), а Закон України «Про Державний бюджет України на 2025 рік», положеннями якого прожитковий мінімум для працездатних осіб, який застосовується для визначення посадового окладу прокурора окружної прокуратури встановлено з 1 січня 2025 року по 31 липня 2025 року - 1600 гривень, з 1 серпня 2025 року по 31 грудня 2025 року - 2102 гривні, набрав чинності 01.01.2025 відповідно.

27. Тобто, Закон України «Про Державний бюджет України на 2025 рік», якими і визначено прожитковий мінімум для визначення посадового окладу прокурора з 1 січня 2025 року по 31 липня 2025 року - 1600 гривень, з 1 серпня 2025 року по 31 грудня 2025 року - 2102 гривні, набрав чинності у часі пізніше.

28. При цьому, за наявності розбіжностей загальних і спеціальних (виняткових) норм, необхідно керуватися принципом Lex specialis (лат. - спеціальний закон, спеціальна норма), відповідно до якого при розбіжності загального і спеціального закону діє спеціальний закон, а також принципом Lex specialis derogat generali, суть якого зводиться до того, що спеціальний закон скасовує дію (для цієї справи) загального закону; спеціальна норма має перевагу над загальною.

29. У разі якщо норми нормативних актів рівної юридичної сили містять різні моделі правового регулювання, перевагу при застосуванні слід надавати тій нормі, яка регулює вужче коло суспільних відносин, тобто є спеціальною.

30. Саме такий підхід застосував Верховний Суд у постанові від 29 січня 2019 року у справі №807/257/14. Крім того, про перевагу норм lex specialis над іншими загальними нормами зазначає у своїх рішеннях і Європейський суд з прав людини (п. 69 рішення у справі "Ніколова проти Болгарії" № 7888/03 тощо).

31. У свою чергу, під темпоральними (часовими) колізіями слід розуміти такі колізії, що виникають внаслідок видання в різний час з того ж самого питання принаймні двох норм права.

32. Правила конкуренції, крім вищезазначеного, можуть випливати з часової послідовності прийняття норм. За загальним правилом, нова норма припиняє дію старої норми, якщо вони суперечать одна одній (lex posterior derogat legi priori). У співвідношенні між звичайними законами, які суперечать один одному, "молодша норма" припиняє суперечливу до неї "старшу": цей підхід виходить з того, що існуюче право при виданні нової норми може бути змінене без особливих проблем.

33. У Рішенні Конституційного Суду України від 18.06.2020 №5-рп(ІІ)/2020 передбачено, що до судів різних видів юрисдикції висунуто вимогу застосовувати класичні для юридичної практики формули (принципи): «закон пізніший має перевагу над давнішим» - «закон спеціальний має перевагу над загальним» - «закон загальний пізніший не має переваги над спеціальним давнішим». Якщо суд не застосовує цих формул (принципів) за обставин, що вимагають від нього їх застосування, то принцип верховенства права (правовладдя) втрачає свою дієвість.

V. ПОЗИЦІЯ АПЕЛЯЦІЙНОГО СУДУ

34. Вирішуючи питання про обґрунтованість поданої апеляційної скарги, Апеляційний Суд виходить з наступного.

35. До спірних правовідносин слід застосувати положення Закону України «Про Державний бюджет України на 2025 рік», яким і визначено прожитковий мінімум для визначення посадового окладу прокурора окружної прокуратури з 1 січня 2025 року по 31 липня 2025 року - 1600 гривень, з 1 серпня 2025 року по 31 грудня 2025 року - 2102 гривні, а не 3028 грн. , оскільки для обрахунку заробітної плати прокурора прожитковий мінімум визначений у меншому розмірі і є спеціальним, прийнятий пізніше у часі відносно Закону України «Про прокуратуру», саме яким і зроблено прив`язку до прожиткового мінімуму на відповідний рік при обрахунку посадового окладу прокурора.

36. Згідно з правилом конкуренції правових норм у часі, Закон України «Про Державний бюджет України на 2025 рік» має перевагу над загальним Законом України «Про прокуратуру».

37. Крім того, встановлення у Законі України «Про Державний бюджет України на 2025 рік» спеціальної норми щодо розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, яка використовується для визначення посадового окладу прокурора окружної прокуратури на рівні 1600,00 грн. має перевагу над загальною нормою, яка встановлює загальний розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб на рівні 3028 грн. з 01.01.2025.

38. Разом з тим слід зазначити, що положення ст.81 Закону України «Про прокуратуру», якими визначається розмір посадового окладу прокурора окружної прокуратури, не встановлює конкретного розміру посадового окладу, а містить бланкетну (відсилочну) норму до відповідного прожиткового мінімуму, який встановлюється саме Законом України про державний бюджет на відповідний рік.

39. Відповідні норми законодавства є чинними, не визнавались неконституційними та підлягають застосування відповідачами при визначенні розміру посадового окладу позивача та інших виплат (щорічної відпустки, матеріальної допомоги на оздоровлення та матеріальної допомоги для вирішення соціально-побутових питань), формуванні фонду оплати праці і визначення розміру бюджетних асигнувань.

40. При цьому, відсутність в Законі України «Про прожитковий мінімум» визначення прожиткового мінімуму для працездатних осіб, який застосовується для визначення посадового окладу прокурора окружної прокуратури не відміняє положень ст.7 Закону України «Про Державний бюджет України на 2025 рік» та не спростовує необхідність застосування відповідного спеціального прожиткового мінімуму при визначення розміру посадового окладу прокурора окружної прокуратури на рівні 1600,00 грн.

41. З огляду на викладені обставини, з урахуванням наведених норм права, Апеляційний Суд приходить до висновку про відсутність підстав для застосування загального розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб на рівні 3028 грн. з 01.01.2025 під час визначення розміру посадового окладу прокурора окружної прокуратури, якщо відповідними спеціальними нормами Закону України «Про Державний бюджет України на 2025 рік» прямо визначену застосування прожиткового мінімуму для працездатних осіб, який застосовується для визначення посадового окладу прокурора окружної прокуратури, - з 1 січня 2025 року по 31 липня 2025 року - 1600 гривень, з 1 серпня 2025 року по 31 грудня 2025 року - 2102 гривні.

42. Варто зазначити, що Велика Палата Верховного Суду у справі № 240/9028/24 (постанова від 24 квітня 2025 року) розглядала питання щодо застосування розрахункової величини для визначення посадового окладу суддів, суддівська винагорода яким, як і прокурорам розраховуються з розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, розмір якого встановлено на 1 січня календарного року та дійшла висновку про відсутність правових підстав для застосування при розрахунку суддівської винагороди, загального розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб на рівні 3028 грн. встановленого абзацом четвертим статті 7 Закону України «Про Державний бюджет України на 2024 рік», така має розраховуватися згідно з абзацом п`ятим цієї статті прожитковий мінімум для працездатних осіб, який застосовується для визначення базового розміру посадового окладу судді, у розмірі 2102 гривні.

43. Таким чином, Апеляційний Суд дійшов висновку про безпідставність доводів апелянта про неправомірність дій відповідача, які полягали у відмові видати довідку про розмір заробітної плати (грошового забезпечення) для перерахунку пенсії, розрахованої із застосуванням прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого ст. 7 Закону України «Про Державний бюджет України на 2025 рік» з 01.01.2025 у розмірі 3028 грн.

VІ. ВИСНОВКИ АПЕЛЯЦІЙНОГО СУДУ ЗА РЕЗУЛЬТАТАМИ РОЗГЛЯДУ АПЕЛЯЦІЙНОЇ СКАРГИ.

44. Згідно зі ст.90 Кодексу адміністративного судочинства України суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні. Жодні докази не мають для суду наперед встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності.

45. Відповідно до частин першої, другої, третьої статті 242 Кодексу адміністративного судочинства України судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим.

46. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права із дотриманням норм процесуального права.

47. Обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин в адміністративній справі, які були досліджені в судовому засіданні, з наданням оцінки всім аргументам учасників справи.

48. Зазначеним вимогам закону судове рішення відповідає.

49. Переглянувши судове рішення в межах апеляційної скарги, перевіривши повноту встановлення судом фактичних обставин справи та правильність застосування ним норм матеріального та процесуального права, Апеляційний Суд дійшов висновку, що при ухваленні оскаржуваного судового рішення, суд першої інстанції не допустив неправильного застосування норм матеріального права та порушення норм процесуального права, які б були б підставою для скасування судового рішення, а тому апеляційну скаргу ОСОБА_1 слід залишити без задоволення, а рішення суду першої інстанції без змін.

Керуючись ст.ст. 243, 250, 308, 310, 315, 316, 321, 322, 325, 329 КАС України, суд

П О С Т А Н О В И В :

апеляційну скаргу ОСОБА_1 залишити без задоволення, а рішення Житомирського окружного адміністративного суду від 05 листопада 2025 року - без змін.

Постанова суду набирає законної сили з дати її прийняття та оскарженню не підлягає.

Головуючий Мацький Є.М.

Судді Залімський І. Г. Сушко О.О.