Справа № 480/5509/24
Суддя: О.О. Осіпова
Дата ухвалення: 2025-12-10 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

СУМСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Р І Ш Е Н Н Я
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
10 грудня 2025 року Справа № 480/5509/24
Сумський окружний адміністративний суд у складі:
головуючого судді - Осіпової О.О.,
за участю секретаря судового засідання - Жучкова Т.В.,
представника позивача - Костюк Ю.В.,
представника відповідача - Свистун Д.С. ,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні суду в м. Суми адміністративну справу № 480/5509/24 за позовом Сільськогосподарського Товариства з обмеженою відповідальністю "ХЛІБОРОБ" до Головного управління ДПС у Сумській області про визнання протиправним та скасування податкового повідомлення-рішення,-
В С Т А Н О В И В:
Сільськогосподарське Товариство з обмеженою відповідальністю "ХЛІБОРОБ" звернулося до Сумського окружного адміністративного суду з позовною заявою до Головного управління ДПС у Сумській області, в якій просить:
Свої вимоги мотивує тим, що наказ податкового органу про проведення перевірки прийнятий всупереч встановленим вимогам законодавства, оскільки не були відсутні підстави для призначення та проведення перевірки відповідно до пп. 78.1.8 п. 78.1 ст. 78 ПКУ, за наявності зареєстрованих податкових накладних і формування показників сум ПДВ у декларації за січень 2024 р. із суми, яка заявлена до бюджетного відшкодування та суми від`ємного значення, що перевищують більше 100 тис. гривень, тому, оскаржувані податкові-повідомлення рішення є неправомірними.
Недотримання податковим органом вимог закону щодо підстави і мети для призначення документальної перевірки, призначеної відповідно до п.п. 78.1.8 п. 78.1. ст. 78 ПК України, призводить до визнання перевірки незаконною та не може породжувати правових наслідків такої.
Зазначає, що у нього як у платника податків відсутній обов`язок застосовувати принцип хронології формування від`ємного значення, а платник податку при здійсненні обрахунку різниці між сумою податкових зобов`язань та податкового кредиту за звітний (податковий) період, а також, при заповненні як Додатка 2, так і таблиці 2 Додатка 3 до декларації має право самостійно визначати послідовність відображення від`ємного значення податку на додану вартість звітного (податкового) періоду в розрізі періодів його виникнення.
При цьому, самостійне визначення платником податків черговості врахування від`ємного значення суми, розрахованої згідно з пунктом 200.1 на погашення податкового зобов`язання наступного податкового періоду, по відношенню до податкового кредиту цього періоду не порушує вимог п.200.4. ст.200 Податкового кодексу України.
Жодною нормою податкового законодавства не передбачено такої підстави для позбавлення платника податків права на бюджетне відшкодування ПДВ, як порушення принципу хронології формування від`ємного значення податку на додану вартість.
Таким чином, враховуючи наведене, а також те, що податкові декларації попередніх періодів прийняті податковим органом без зауважень, податковим органом за наслідками перевірки не було встановлено порушень формування показників податкового кредиту і податкових зобов`язань, товариством було надано до перевірки належним чином оформлені первинні документи, які підтверджують факт здійснення господарських операцій і оплати сум ПДВ, які включені до Додатків 2, 3 Податкової декларації за січень 2024 року, представник позивача вважає, що податковим органом було неправомірно зроблено висновок про порушення підприємством вимог Податкового кодексу України щодо формування показників декларації.
Ухвалою від 27.06.2024р. позовну заяву було залишено без руху та надано строк для усунення недоліків позовної заяви.
11.07.2024р. провадження у справі відкрито, розгляд справи вирішено здійснювати за правилами загального позовного провадження та призначено підготовче судове засідання, яке відкладалося внаслідок оголошення "Повітряної тривоги" на території Сумської області з метою недопущення загрози життю, здоров`ю та безпеці відвідувачів суду, працівників апарату суду та суддів.
Від представника відповідача надійшов відзив на позовну заяву (т.1, а.с.129-133), в якому у задоволенні позовних вимог просив відмовити, оскільки ГУ ДПС у Сумській області під час перевірки встановлено, що СТОВ «Хлібороб» до бюджетного відшкодування включено суму ПДВ за податковими накладними, яка перевищує наявне, самостійно сформоване платником податків від`ємне значення з ПДВ у розрізі періодів виникнення від`ємного значення з ПДВ.
Отже, платник податків не може включати до бюджетного відшкодування суми ПДВ більше ніж наявне сформоване від`ємне значення у розрізі кожного звітного періоду.
ГУ ДПС у Сумській області звертає увагу суду на тому, що використання принципу хронології формування від`ємного значення - це особисте рішення СТОВ «Хлібороб».
Враховуючи зазначене, посадовими особами ГУ ДПС у Сумській області проведено самостійний розрахунок формування від`ємного значення по всім звітним періодам, що підлягали перевірці, та відповідно встановлено неправильне формування від`ємного значення за періодами, що і вплинуло на завищення бюджетного відшкодування.
Представником позивача подана відповідь на відзив (т.1, а.с.157-160), відповідно до якої податковим органом не доведено і не підтверджено належними доказами неправомірності завищення показника рядка 20.2 Декларації за січень 2024р. на суму 4 414 243,05 грн., оскільки формування показника рядка 16.1. Декларації за січень 2024 року здійснено товариством на підставі зареєстрованих в ЄРПН податкових накладних (розшифрування по яким додано до позовної заяви) та з урахуванням показників податкових декларацій попередніх періодів.
Ухвалою від 23.09.2025р. підготовче провадження у справі закрито та справа призначена до розгляду по суті у відкритому судовому засіданні, яке відкладалося за клопотанням представника відповідача.
Представник позивача у судовому засіданні позовні вимоги підтримав у повному обсязі та просив суд їх задовольнити.
Представник відповідача в судовому засіданні у задоволенні позовних вимог просив відмовити з підстав, викладених у відзиві на позовну заяву.
Суд, заслухавши пояснення представників сторін, дослідивши матеріали справи, проаналізувавши та оцінивши докази у їх сукупності, вважає, що позов є не обґрунтованим та таким, що не має бути задоволений, з огляду на наступне.
Судом встановлено, що СТОВ «ХЛІБОРОБ» (далі також - «Товариство», «Платник податку») є юридичною особою, яка здійснює діяльність із 24.03.2000 року за основним видом економічної діяльності: 01.11. Вирощування зернових культур (крім рису), бобових культур і насіння олійних культур, що підтверджується даними з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємств та громадських формувань.
Для здійснення статутної діяльності товариство має на балансі рухоме і нерухоме майно, штат працівників відповідної кваліфікації та земельні ділянки, на яких вирощується сільськогосподарська продукція.
Наказом в.о. начальника ГУ ДПС у Сумській області від 19.03.2024 року за N 653-кп призначено документальну позапланову виїзну перевірку ТОВ «ХЛІБОРОБ» відповідно до п.п. 78.1.8 п. 78.1 ст. 78 Податкового кодексу України. Дата початку перевірки з 21.03.24 р., тривалістю 5 робочих днів. Термін проведення перевірки продовжувався з 28.03.24 р. на 2 робочі дні на підставі наказу від 26.03.24 р. № 707- кп.
За результатами перевірки був складений акт документальної позапланової виїзної перевірки щодо дотримання податкового законодавства при декларуванні від`ємного значення з податку на додану вартість, у тому числі заявленого до відшкодування з бюджету № 3931/18-28-07-03-07/05490701/96 від 05.04.2024 року (надалі - «Акт перевірки»).
В зазначеному акті перевірки відповідачем викладено свої висновки щодо нібито порушень платником податків п. 200.1, п.п. «б» п. 200.4 ст. 200 ПКУ, що призвело до завищення суми ПДВ заявленої до відшкодування з бюджету за січень 2024 року в сумі 4 308 845 грн. та завищення суми від`ємного значення на 105 398 грн., внаслідок незастосування принципу хронології формування від`ємного значення, адже Податковим кодексом не передбачено включення до складу від`ємного значення звітного (податкового) періоду, яке підлягає бюджетному відшкодуванню, податкового кредиту попередніх звітних (податкових) періодів.
Не погоджуючись із протиправними діями відповідача, позивачем було оскаржено вказані податкові повідомлення-рішення в адміністративному порядку.
Рішеннями Державної податкової служби України від 12.06.2024 р. № 17628/6/99-00- 06-01-04-06, №17643/6/99-00-06-01-04-06 скарги позивача залишено без розгляду внаслідок пропуску строку на оскарження.

Надаючи оцінку спірним правовідносинам, суд зазначає, що відповідно до п.п.78.18 п.78.1 ст. 78 ПКУ документальна позапланова перевірка здійснюється за наявності однієї з підстав, зокрема, платником подано декларацію, в якій заявлено до відшкодування з бюджету податок на додану вартість, за наявності підстав для перевірки, визначених у розділі V цього Кодексу, та/або з від`ємним значенням з податку на додану вартість, яке становить більше 100 тис. гривень. Документальна позапланова перевірка з підстав, визначених у цьому підпункті, проводиться виключно щодо законності декларування заявленого до відшкодування з бюджету податку на додану вартість та/або з від`ємного значення з податку на додану вартість, яке становить більше 100 тис. гривень.

Згідно з п. 200.11 ст. 200 ПК України контролюючий орган має право протягом 60 календарних днів, що настають за граничним строком подання податкової декларації, а в разі якщо така податкова декларація надана після закінчення граничного строку - за днем її фактичного подання, провести документальну перевірку платника податку у порядку, передбаченому пп. 78.1.8 п. 78.1 ст. 78 ПК України.

Документальна позапланова перевірка з підстав, визначених у цьому підпункті, проводиться виключно щодо законності декларування заявленого до відшкодування з бюджету податку на додану вартість та/або з від`ємного значення з податку на додану вартість, яке становить більше 100 тис. гривень».

Отже, підставою для організації перевірки є наявність від`ємного значення з ПДВ, у тому числі заявленого до відшкодування з бюджету.

Сума бюджетного відшкодування (ряд. 20.2 декларації) формується із суми від`ємного значення з ПДВ (рядок 19 декларації).

Сума від`ємного значення з ПДВ (рядок 19 декларації) у свою чергу формується як результат різниці податкового зобов`язання та податкового кредиту (Розділ III «Розрахунки за звітний період» наказу 21).

Таким чином, на формування від`ємного значення має вплив не лише правомірність формування податкового кредиту, а й достовірність визначення податкового зобов`язання у податковій декларації з ПДВ.

З матеріалів справи вбачається, що Головним управлінням ДПС у Сумській області проведено документальну позапланову виїзну перевірку СТОВ «Хлібороб» на підставі пп. 78.1.8 п. 78.1 ст. 78 ПКУ щодо дотримання податкового законодавства при декларуванні за січень 2024 року в податковій декларації з податку на додану вартість від 19.02.2024 № (далі - Декларація) від`ємного значення з податку на додану вартість, яке визначене з урахуванням від`ємного значення, задекларованого у попередніх звітних періодах, у тому числі заявленого до відшкодування з бюджету, за результатами якої складено акт від 05.04.2024 №3931/18-28-07-03-07/05490701/96.

Ця перевірка була організована на підставі отриманих матеріалів від управління оподаткування юридичних осіб щодо можливих порушень податкового законодавства, які можуть вплинути на задеклароване від`ємне значення з ПДВ, у тому числі на заявлене бюджетне відшкодування.

Рішення про проведення перевірки (наказ від 19 березня 2024 року №653-кп) прийнято у межах 30 календарних днів від граничної дати подання звітності, тобто у термін до завершення камеральної перевірки.

Перевірка розпочата та завершена в термін 60 календарних днів від граничної дати подання звітності, тобто у терміни, визначені п. 200.11 ст. 200 ПК України.

Під час перевірки встановлено неправильне формування заявки бюджетного відшкодування внаслідок відсутності розміру від`ємного значення з ПДВ, що і вплинуло на завищення заявленої суми бюджетного відшкодування.

Тому суд погоджується із доводами представника відповідача, що наказ на проведення документальної позапланової перевірки СТОВ «Хлібороб» №653-кп від 19.03.2024 прийнято в межах повноважень, у встановлений спосіб та на підставі чинних норм податкового законодавства.

Щодо суті виявлених під час проведення перевірки порушень суд зазначає, що відповідно до п.44.1 ст.44 ПК України для цілей оподаткування платники податків зобов`язані вести облік доходів, витрат та інших показників, пов`язаних з визначенням об`єктів доходів, витрат та інших показників, пов`язаних з визначенням об`єктів оподаткування та/або податкових зобов`язань, на підставі первинних документів, регістрів бухгалтерського обліку, фінансової звітності, інших документів, пов`язаних з обчисленням і сплатою податків і зборів, ведення яких передбачено законодавством.

Дані первинних документів, що підтверджують факт оплати платником товарів/ послуг сум, визначених у розрахунку бюджетного відшкодування ПДВ, наведені в таблиці на сторінці 21-22 акта перевірки від 05.04.2024р. №3931/18-28-07-03- 07/05490701/96.

Слід зазначити, що існує два принципи формування від`ємного значення, які можуть застосовувати платники податків на вибір: звичайний (коли поточні податкові зобов`язання зменшуються поточним податковим кредитом, а лише після цього зменшуються за рахунок від`ємного значення попередніх періодів від найдавнішого до найновішого) та принцип хронології формування від`ємного значення (коли податкові зобов`язання поточного (звітного) періоду зменшуються на суму податкового кредиту у хронологічному порядку його виникнення - від найдавнішого до найновішого).

Як зазначає представник контролюючого органу, за результатами аналізу поданої звітності посадовим особам ГУ ДПС у Сумській області не вдалося встановити, яким саме методом формування від`ємного значення з ПДВ користується СТОВ «Хлібороб».

Тому з метою встановлення принципу формування від`ємного значення з ПДВ 27.03.2024 року посадовим особам СТОВ «Хлібороб» вручено запит №3, на який 27.03.2024 року посадовими особами СТОВ «Хлібороб» надано відповідь, що платником застосовується саме метод «хронології формування від`ємного значення», який рекомендує ДПС України.

Однак за наслідками перевірки посадовими особами ГУ ДПС у Сумській області податкової звітності СТОВ «Хлібороб» щодо визначення принципу формування від`ємного значення з ПДВ встановлено, що при заповненні додатку 2 «Довідка про суму від`ємного значення звітного (податкового) періоду, яка зараховується до складу податкового кредиту наступного звітного (податкового) періоду» (від 17.01.2024 №) з урахуванням уточнюючої (19.02.2024 №) до декларації з ПДВ за січень 2024 року не застосовано принцип хронології формування від`ємного значення, згідно з яким податкові зобов`язання поточного (звітного) періоду (рядок 9 декларації з ПДВ) зменшують суму податкового кредиту (рядок 17 декларації з ПДВ) у хронологічному порядку його виникнення - від найдавнішого до найновішого.

Як наслідок, за грудень 2023 року неправильно визначені звітні (податкові) періоди виникнення від`ємного значення, що зараховуються до складу податкового кредиту наступного звітного (податкового) періоду (рядок 21).

При цьому щодо посилань представника позивача на помилкове зазначення у відповіді на запит контролюючого органу від 27.03.2024р. №3 про застосування товариством саме хронологічного методу формування від`ємного значення (т.2, а.с.17-20) суд вважає необхідним відмітити, що у скаргах СТОВ «Хлібороб» на податкові повідомлення-рішення від 30.05.2024р. (т.1, а.с36-49) не вказувало про описку у назві методу, який застосовується ним для формування від`ємного значення.

Однак, платник податків у розумінні норм Податкового кодексу України зобов`язаний надавати правдиві, повні та достовірні відомості на законний запит контролюючого органу.

Крім того, у разі відмови врахувати документи чи відомості товариство не було позбавлено права подати свої заперечення на акт документальної позапланової виїзної перевірки із наведенням допущеної помилки у назві застосованого ним методу, а також подати додаткові відповіді на запит контролюючого органу з метою повідомлення останнього про дійсно обраний ним метод, проте не вчинило цього.

Тобто платник податків самостійно визначив послідовність (черговість) відображення від`ємного значення податку на додану вартість (ПДВ) у податковій звітності в розрізі періодів його виникнення, обравши саме метод хронологічного формування від`ємного значення, про застосування якого чітко повідомив контролюючий орган.

Водночас суд наголошує, що у висновках акту перевірки ГУ ДПС у Сумській області не встановлено порушення у застосуванні чи не застосуванні саме принципу хронології формування від`ємного значення податку на додану вартість, а встановлено, що СТОВ «Хлібороб» до бюджетного відшкодування включено суму ПДВ згідно з податковими накладними, яка перевищує наявне, самостійно сформоване платником податків від`ємне значення з ПДВ у розрізі періодів виникнення від`ємного значення з ПДВ.

Отже, платник податків не може включати до бюджетного відшкодування суми ПДВ більше ніж наявне сформоване від`ємне значення у розрізі кожного звітного періоду, що свідчить про наявність порушень податкового законодавства.

Разом з цим суд зазначає, що прийняття податкових декларацій попередніх періодів контролюючим органом без зауважень не позбавляє його права в подальшому проводити перевірки згідно з п.78.1 ст.78 ПК України за умови наявності відповідної підстави.

Частиною другою статті 2 Кодексу адміністративного судочинства України передбачено, що у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України; з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); безсторонньо (неупереджено); добросовісно; розсудливо; з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи несправедливій дискримінації; пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; своєчасно, тобто протягом розумного строку.

Згідно з частиною першою статті 72 Кодексу адміністративного судочинства України доказами в адміністративному судочинстві є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: письмовими, речовими і електронними доказами; висновками експертів; показаннями свідків.

Відповідно до частини першої статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу. В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

На підставі вищевикладеного, суд вважає, що відповідач діяв на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені чинним законодавством, обґрунтовано, з урахуванням всіх обставин, що мають значення для прийняття рішень.

З урахуванням наведеного суд дійшов висновку про відсутність підстав для задоволення позовних вимог.

Оскільки у цьому разі у задоволенні позову відмовлено, то судові витрати позивачу відповідно до ст.139 КАС України відшкодуванню не підлягають.

Керуючись ст.ст. 90, 139, 143, 241-246, 250, 255, 295 КАС України, суд, -

В И Р І Ш И В:

В задоволенні адміністративного позову Сільськогосподарського Товариства з обмеженою відповідальністю "ХЛІБОРОБ" до Головного управління ДПС у Сумській області про визнання протиправним та скасування податкового повідомлення-рішення відмовити.

Рішення може бути оскаржено до Другого апеляційного адміністративного суду шляхом подачі апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня складення повного рішення.

Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Повний текст рішення складено 15.12.2025 р.

Суддя О.О. Осіпова