Справа № 640/20398/18
Суддя: Стойка В.В.
Дата ухвалення: 2025-12-12 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

Донецький окружний адміністративний суд
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

12 грудня 2025 року Справа№640/20398/18

Донецький окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Стойки В.В., розглянувши за правилами загального позовного провадження у письмовому провадженні адміністративну справу за позовом ОСОБА_1 (ІПН НОМЕР_1 , АДРЕСА_1 ) до Департаменту патрульної поліції Національної поліції України (03048, м.Київ, вул. Федора Ернста, ) про визнання протиправними дій, рішень, зобов`язання вчинити дії, -

В С Т А Н О В И В:

ОСОБА_1 звернувся до суду з адміністративним позовом до Департаменту патрульної поліції Національної поліції України.

В обґрунтування позову зазначено, що позивач проходить службу в званні старшого сержанта на посаді поліцейського роти № 1 БПП в м. Бориспіль УПП у Київській області.

26.09.2018 року позивач, закінчивши службове чергування, прибув до УПП для здачі чергування, зброї та службового автомобіля.

Під час перебування за місцем служби посадові особи відповідача повідомили, що у позивача наявні ознаки сп*яніння. Також відносно позивача було складено протокол про адміністративне правопорушення БД № 335783 за ч. 1 ст. 130 КУпАП України (далі - протокол).

На підставі вказаного протоколу відносно позивача було розпочато службове розслідування та в подальшому, з урахуванням затвердженого висновку службового розслідування, прийнято Наказ № 1543 про притягнення позивача до дисциплінарної відповідальності за скоєння дисциплінарного проступку та Наказ № 1145 о/с яким звільнено ОСОБА_1 зі служби відповідно до п. 6 ч. 1 ст. 77 Закону України «Про Національну поліцію» з 30.11.2018 року.

Позивач наголошує, що постановою місцевого суду закрито провадження у справі про притягнення до адміністративної відповідальності за ч. 1 ст. 130 КУпАП України, про що було повідомлено відповідача. Разом з цим зазначена обставина не стала підставою для не притягнення позивача до дисциплінарної відповідальності.

На підставі зазначеного позивач, вважаючи свої права порушеними, просить суд:

визнати протиправними дії Департаменту патрульної поліції Національної поліції України, що виразились в незаконному звільненні ОСОБА_1 ;

визнати протиправним та скасувати висновок Департаменту патрульної поліції Національної поліції України службового розслідування відносно ОСОБА_1 від 27.10.2018, що виразились в незаконному звільненні ОСОБА_1 ;

визнати протиправним та скасувати наказ №1543 Департаменту патрульної поліції Національної поліції України про притягнення ОСОБА_1 до дисциплінарної відповідальності від 09.11.2018;

визнати протиправним та скасувати наказ №1145 від 28.11.2018 о/с Департаменту патрульної поліції Національної поліції України про звільнення ОСОБА_1 зі служби в поліції відповідно до п. 6 ч. 1 ст. 77 ЗУ «Про Національну поліцію» з 30.11.2018;

поновити ОСОБА_1 на службі в поліції на посаді поліцейського роти №1 батальйону патрульної поліції в місті Бориспіль управління патрульної поліції в Київській області Департаменту патрульної поліції Національної поліції України з спеціальним званням старшого сержанта поліції з 30.11.2018;

стягнути з Департаменту патрульної поліції Національної поліції України на користь ОСОБА_1 заробітну плату за час вимушеного прогулу;

стягнути з Департаменту патрульної поліції Національної поліції України на користь ОСОБА_1 моральну шкоду в розмірі 50 000 (п`ятдесят тисяч) грн. 00 коп.;

Ухвалою Окружного адміністративного суду м. Києва від 13.02.2019 відкрито провадження у справі, вирішено справу розглядати за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи.

06.03.2019 відповідачем надано відзив, згідно змісту якого зазначено, що факт закриття провадження у справі про адміністративне правопорушення не свідчить про відсутність в діях позивача складу дисциплінарного проступку порушення службової дисципліни, який підтверджено матеріалами службового розслідування. Оскільки, законодавець не встановлює зв`язок між дисциплінарною та іншими видами відповідальності осіб рядового або начальницького складу.

За приписами ст. 11 Дисциплінарного статуту визначено, що за порушення службової дисципліни поліцейські незалежно від займаної посади та спеціального звання несуть дисциплінарну відповідальність згідно з цим Статутом. Поліцейських, яких в установленому порядку притягнуто до адміністративної, кримінальної або цивільно-правової відповідальності, одночасно може бути притягнуто до дисциплінарної відповідальності згідно з цим Статутом.

При цьому, право накладати дисциплінарні стягнення відповідно до ст. 20 Дисциплінарного статуту віднесено до компетенції відповідача за результатом службового розслідування та не пов`язано з рішенням суду за наслідками розгляду справи про адміністративне правопорушення.

В той же час підставою для притягнення до дисциплінарної відповідальності позивача став саме дисциплінарний проступок, сутність якого полягає у невиконанні чи неналежному виконанні особою службової дисципліни, які свідчать про його низькі морально-ділові якості, шо суперечать інтересам законності, компрометують звання поліцейського. Такими обставинами є виключно фактичні дані, що свідчать про реальну наявність у діях особи ознак дисциплінарного проступку, зокрема, протиправної поведінки, шкідливих наслідків та причинного зв`язку між ним і дією порушника дисципліни.

Таким чином відповідач наголошує, що в даному випадку вина позивача у вчиненні дисциплінарного проступку проявляється у прямому умислі, тобто останній свідомо допускав настання несприятливих наслідків після вчинення ним даних дій. Дане порушення стало можливим внаслідок особистої недисциплінованості та повного ігнорування ним вимог чинного законодавства.

На підставі вказаного відповідач вважає позовні вимоги безпідставними.

02.04.2019 року надано відповідь на відзив, згідно змісту якої представник позивача повторно наголошує на тому, що провадження про притягнення позивача до адміністративної відповідальності було закрито. Вказане, на його думку, виключає і притягнення позивача до дисциплінарної відповідальності.

Ухвалою Донецького окружного адміністративного суду від 16.06.2025 року прийнято до провадження адміністративну справу. Справу ухвалено розглядати в порядку спрощеного провадження без повідомлення (виклику) сторін.

03.07.2025 року відповідачем надано клопотання по справі, згідно змісту якого він проти позову заперечував.

Ухвалою Донецького окружного адміністративного суду від 29.07.2025 року розгляд адміністративної справи ухвалено проводити за правилами загального позовного провадження. Призначено підготовче засідання за правилами загального позовного провадження.

Ухвалою Донецького окружного адміністративного суду від 29.09.2025 року у задоволені клопотання представника позивача та представника відповідача про участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції, - відмовлено.

Ухвалою Донецького окружного адміністративного суду від 29.09.2025 року продовжено строк підготовчого засідання по справі на 30 днів. Розгляд справи ухвалено здійснювати в порядку письмового провадження.

Ухвалою Донецького окружного адміністративного суду від 03.11.2025 року закінчено підготовче провадження та призначено адміністративну справу до розгляду по суті. Справу ухвалено розглядати в порядку письмового провадження.

Дослідивши подані документи і матеріали, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд встановив наступне.

ОСОБА_1 проходив службу в званні старшого сержанта на посаді поліцейського роти № 1 БПП в м. Бориспіль УПП у Київській області.

Відповідно до наявної в матеріалах службового розслідування дислокації сил та засобів роти № 1 БПП в м. Бориспіль УПП у Київській області ДПП, затвердженої 26.09.2018 командиром батальйону патрульної поліції в м. Бориспіль УПП у Київській області ДПП старшим лейтенантом поліції ОСОБА_2 на патрулювання міста Бориспіль 26.09.2018 в складі «Лемур-0151» заступили: командир роти № 1 БПП в м. Бориспіль УПП у Київській області ДПП старший лейтенант поліції ОСОБА_3 та поліцейський роти № 1 батальйону патрульної поліції в м. Бориспіль УПП у Київській області ДПП старший сержант поліції ОСОБА_1 .

Згідно протоколу про адміністративне правопорушення серії БД № 335783 від 26 вересня 2018 року, 26.09.2018 о 18 год. 33 хв. в м. Бориспіль Київської області по вул. Кошового, 4, Позивач, керував автомобілем марки "Toyota Prius", д.н.з. НОМЕР_2 , з ознаками наркотичного сп`яніння. Від проходження огляду на стан сп`яніння в установленому законом порядку відмовився в присутності двох свідків, чим порушив вимоги п. 2.5 Правил дорожнього руху України, за що передбачена відповідальність за ч. 1 ст. 130 КУпАП.

З метою встановлення обставин можливого порушення службової дисципліни поліцейським роти № 1 батальйону патрульної поліції в місті Бориспіль управління патрульної поліції у Київській області Департаменту патрульної поліції старшим сержантом поліції ОСОБА_1 , що виразилось у перебуванні на службі 26.09.2018 з ознаками стану наркотичного сп`яніння, відповідно до ст. 14 Дисциплінарного статуту органів внутрішніх справ, затвердженого Законом України від 22 лютого 2006 року № 3460-IV та п.п. 2.2.20, 2.5, 2.6 Інструкції про порядок проведення службових розслідувань в органах внутрішніх справ України, затвердженої наказом МВС України від 12.03.2013 № 230 прийнято Наказ від 28.09.2018 року № 4455 про призначення та проведення службового розслідування.

Як вбачається з Доповідної записки, 26.09.2018, т.в.о. інспектора відділу моніторингу та аналітичного забезпечення управління патрульної поліції у Київській області Департаменту патрульної поліції (далі - ВМАЗ УПП у Київській області ДПП) старший лейтенант поліції Павлюк Олександр Геннадійович, т.в.о. інспектора ВМАЗ УПП у Київській області ДПП старший лейтенант поліції Затірка Роман Сергійович та т.в.о. інспектора ВМАЗ УПП у Київській області ДПП лейтенант поліції Коломієць-Левчук Аліса Сергіївна, зазначили, що 26.09.2018 заступили на денну зміну чергування з метою здійснення контролю за організацією та несенням служби працівниками батальйону патрульної поліції в місті Бориспіль управління патрульної поліції у Київській області Департаменту патрульної поліції (далі - БПП в м. Бориспіль УПП у Київській області ДПП). Перебуваючи на території БПП в м. Бориспіль УПП у Київській області ДПП. що знаходиться за адресою: вул. О. Кошового. 4. у м. Бориспіль, інспекторами було встановлено, що поліцейський роти № 1 БПП в м. Бориспіль УПП у Київський області сержант поліції ОСОБА_1 перебуває на службі з ознаками наркотичного сп`яніння, а саме: зіниці очей не реагували на світло, неприродна блідість обличчя, поведінка, яка не відповідає обстановці, підвищена жвавість ходи, мови.

Також поліцейські зазначили, що ОСОБА_1 під час несення служби 26.09.2018 здійснював керування службовим автомобілем "Toyota Prius", з номерним знаком НОМЕР_3 (на синьому фоні).

В подальшому, для надання допомоги ними було викликано т.в.о. інспектора ВМАЗ УПП у Київській області ДПП лейтенанта поліції Орлову Д.Д. В свою чергу інспектор ОСОБА_4 поспілкувавшись з поліцейським Чернишенком Є.В., запропонувала останньому прослідувати до медичного закладу з метою проходження огляду на стан наркотичного чи іншого сп`яніння або перебування під впливом лікарських препаратів, що знижують увагу та швидкість реакції, на що ОСОБА_1 відмовився.

26.09.2018 до відділу моніторингу та аналітичного забезпечення УПП у Київській області ДПП надійшов рапорт т.в.о. інспектора ВМАЗ УПП у Київській області ДПП лейтенанта поліції Орлової Д.Д., який відображає зазначені події.

Також відповідно Акту, складеного т.в.о. інспектором ВМАЗ УПП у Київській області ДПП лейтенантом поліції Орловою Д.Д. 26.09.2018 о 19 год. 00 хв. у приміщенні БПП в м. Бориспіль УПП у Київській області ДПП в присутності двох свідків, а саме: т.в.о. інспектора ВМАЗ УПП у Київській області ДПП старшого лейтенанта поліції Затірки Р.С. та т.в.о. інспектора ВМАЗ УПП у Київській області ДПП старшого лейтенанта поліції Павлюка Р.Г., ОСОБА_1 перебував на службі в стані наркотичного сп`яніння. У акті зазначено, що поліцейський роти № 1 ДПП в м. Бориспіль УПП у Київській області ДПП старший сержант поліції Чернишенко Євгеній Владиславович перебував 26.09.2018 о 19 год. 00 хв. на службі, а саме в БПП в м. Бориспіль УПП у Київській області ДПП, за адресою: вул. О. Кошового. 4. м. Бориспіль, з явними ознаками наркотичного сп`яніння (блідість обличчя, зіниці очей, що не реагують на світло, підвищена рухливість, поведінка яка не відповідає обстановці).

В матеріалах службового розслідування міститься відеозапис, на якому зафіксовано, що 26.09.2018 на територію БПП в м. Борисполі УПП у Київській області ДПП заїхав службовий автомобіль "Toyota Prius", з номерним знаком НОМЕР_3 (на синьому фоні) за кермом якого знаходився поліцейський роти № 1 БПП в м. Бориспіль УПП у Київській області ДПП старший сержант поліції ОСОБА_1 . Також, на відеозапису міститься інформація, як поліцейські пропонують ОСОБА_1 пройти огляд на стан наркотичного сп`яніння у встановленому законом порядку, в присутності двох свідків, у лікаря нарколога за адресою: вул. Визволителів. 6. м. Київ, у Київській міській наркологічній лікарні № 1 «Соціотерапія». на що останній відмовився.

27.10.2018 року затверджено висновок службового розслідування, яким прийнято:

вважати відомості, які стали підставою для призначення службового розслідування такими, що підтвердилися;

за вчинення дисциплінарного проступку, що виразився в появі ОСОБА_1 на службі 26.09.2018 з ознаками наркотичного сп`яніння, чим останній порушив вимоги пункту 6 частини 2 розділу II Правил етичної поведінки поліцейських, затверджених наказом МВС від 09.11.2016 № 1179, пунктів 1, 14 частини 3 статті 1 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, затвердженого Законом України від 15 березня 2018 року № 2337-VIII, частини 1 та частини 2 ст. 18 Закону України «Про Національну поліцію України», відповідно до п. 7 ч. 3 ст. 13 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, затвердженого Законом України від 15.03.2018 № 2337-VIII поліцейського роти № 1 БПП в м. Бориспіль УПП у Київській області старшого сержанта ОСОБА_1 звільнити зі служби в поліції.

Постановою Бориспільського міськрайонного суду Київської області від 24.10.2018 року по справі № 359/8091/18 (режим доступу: https://reyestr.court.gov.ua/Review/77540206), провадження в справі про притягнення ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 до адміністративної відповідальності за ч. 1 ст. 130 КУпАП, - закрито у зв`язку з відсутністю складу адміністративного правопорушення. Доказів скасування зазначеної постанови ЄДРСР не містить.

Наказом Департаменту патрульної поліції Національної поліції України від 09.11.2018 № 1543, за вчинення дисциплінарного проступку, що виразився в порушенні вимог пункту 6 частини 2 розділу ІІ Правил етичної поведінки поліцейських, затверджених Наказом МВС від 09.11.2016 року № 1179, пунктів 1 та 14 частини 3 статті 1 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, затвердженого Законом України від 15.03.2018 № 2337-VIII, частини 1 та частини 2 ст. 18 Закону України «Про Національну поліцію України», відповідно до п. 7 ч. 3 ст. 13 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, затвердженого Законом України від 15.03.2018 № 2337-VIII, поліцейського роти № 1 БПП в м. Бориспіль УПП у Київській області старшого сержанта ОСОБА_1 звільнено зі служби в поліції.

Наказом Департаменту патрульної поліції Національної поліції України від 28.11.2018 № 1145 о/с ОСОБА_1 відповідно до п. 6 ч. 1 ст. 77 Закону України «Про Національну поліцію України» звільнено зі служби.

З приводу спірних правовідносин суд зазначає наступне.

Приписами частини другої статті 19 Конституції України встановлено, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Спірні правовідносини врегульовано Конституцією України, Законом України від 2 липня 2015 року № 580-VIII «Про Національну поліцію» (далі - Закон № 580), Дисциплінарним статутом Національної поліції України (далі Дисциплінарний статут) та іншими нормативно-правовими актами.

Відповідно до частини першої статті 17 Закону № 580 поліцейським є громадянин України, який склав Присягу поліцейського, проходить службу на відповідних посадах у поліції і якому присвоєно спеціальне звання поліції.

Статтею 18 Закону № 580 визначено обв`язки поліцейських.

Зокрема, поліцейський зобов`язаний: 1) неухильно дотримуватися положень Конституції України, законів України та інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції, та Присяги поліцейського; 2) професійно виконувати свої службові обов`язки відповідно до вимог нормативно-правових актів, посадових (функціональних) обов`язків, наказів керівництва. Поліцейський на всій території України незалежно від посади, яку він займає, місцезнаходження і часу доби в разі звернення до нього будь-якої особи із заявою чи повідомленням про події, що загрожують особистій чи публічній безпеці, або в разі безпосереднього виявлення таких подій зобов`язаний вжити необхідних заходів з метою рятування людей, надання допомоги особам, які її потребують, і повідомити про це найближчий орган поліції.

У разі вчинення протиправних діянь поліцейські несуть кримінальну, адміністративну, цивільно-правову та дисциплінарну відповідальність відповідно до закону. Підстави та порядок притягнення поліцейських до дисциплінарної відповідальності, а також застосування до поліцейських заохочень визначаються Дисциплінарним статутом Національної поліції України, що затверджується законом (частини один та два статті 19 Закону № 580).

Законом України від 15.03.2018 № 2337-VІІІ затверджено Дисциплінарний статут Національної поліції України (далі - Дисциплінарний статут), який визначає сутність службової дисципліни в Національній поліції України, повноваження поліцейських та їхніх керівників з її додержання, види заохочень і дисциплінарних стягнень, а також порядок їх застосування та оскарження.

Відповідно до ч. 1 статті 1 Дисциплінарного статуту службова дисципліна - дотримання поліцейським Конституції і законів України, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, актів Президента України і Кабінету Міністрів України, наказів Національної поліції України, нормативно-правових актів Міністерства внутрішніх справ України, Присяги поліцейського, наказів керівників.

Згідно частини другої статті 1 Дисциплінарного статуту службова дисципліна ґрунтується на створенні необхідних організаційних та соціально-економічних умов для чесного, неупередженого і гідного виконання обов`язків поліцейського, повазі до честі і гідності поліцейського, вихованні сумлінного ставлення до виконання обов`язків поліцейського шляхом зваженого застосування методів переконання, заохочення та примусу.

Як визначено п. 1 та 14 ч. 3 статті 1 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, службова дисципліна, крім основних обов`язків поліцейського, визначених статтею 18 Закону України "Про Національну поліцію", зобов`язує поліцейського бути вірним Присязі поліцейського, мужньо і вправно служити народу України; під час несення служби поліцейському заборонено перебувати у стані алкогольного, наркотичного та/або іншого сп`яніння.

Статтею 11 Дисциплінарного статуту передбачено, що за порушення службової дисципліни поліцейські незалежно від займаної посади та спеціального звання несуть дисциплінарну відповідальність згідно з цим Статутом.

За вчинення адміністративних правопорушень поліцейські несуть дисциплінарну відповідальність відповідно до цього Статуту, крім випадків, передбачених Кодексом України про адміністративні правопорушення.

Поліцейських, яких в установленому порядку притягнуто до адміністративної, кримінальної або цивільно-правової відповідальності, одночасно може бути притягнуто до дисциплінарної відповідальності згідно з цим Статутом.

Дисциплінарним проступком визнається протиправна винна дія чи бездіяльність поліцейського, що полягає в порушенні ним службової дисципліни, невиконанні чи неналежному виконанні обов`язків поліцейського або виходить за їх межі, порушенні обмежень та заборон, визначених законодавством для поліцейських, а також у вчиненні дій, що підривають авторитет поліції (стаття 12 Дисциплінарного статуту).

Відповідно до статті 13 Дисциплінарного статуту дисциплінарне стягнення є засобом підтримання службової дисципліни, що застосовується за вчинення дисциплінарного проступку з метою виховання поліцейського, який його вчинив, для безумовного дотримання службової дисципліни, а також з метою запобігання вчиненню нових дисциплінарних проступків.

Згідно із статтями 14, 15, 19 Дисциплінарного статуту з метою своєчасного, повного та об`єктивного з`ясування всіх обставин вчинення поліцейським дисциплінарного проступку, встановлення причин і умов його вчинення, вини, ступеня тяжкості дисциплінарного проступку, розміру заподіяної шкоди та для підготовки пропозицій щодо усунення причин вчинення дисциплінарних проступків провадиться службове розслідування.

Підставою для призначення службового розслідування є заяви, скарги та повідомлення громадян, посадових осіб, інших поліцейських, засобів масової інформації (далі - повідомлення), рапорти про вчинення порушення, що має ознаки дисциплінарного проступку, або безпосереднє виявлення ознак такого проступку посадовою особою поліції, за наявності достатніх даних, що вказують на ознаки дисциплінарного проступку.

Проведення службових розслідувань за фактом порушення поліцейським службової дисципліни здійснюють дисциплінарні комісії.

За результатами проведеного службового розслідування дисциплінарна комісія приймає рішення у формі висновку.

У висновку за результатами службового розслідування, у том числі, зазначаються: причини та умови, що призвели до вчинення проступку, вжиті або запропоновані заходи для їх усунення, обставини, що знімають з поліцейського звинувачення; висновок щодо наявності або відсутності у діянні поліцейського дисциплінарного проступку, а також щодо його юридичної кваліфікації з посиланням на положення закону; вид стягнення, що пропонується застосувати до поліцейського у разі наявності в його діянні дисциплінарного проступку.

Під час визначення виду стягнення дисциплінарна комісія враховує характер проступку, обставини, за яких він був вчинений, особу порушника, ступінь його вини, обставини, що пом`якшують або обтяжують відповідальність, попередню поведінку поліцейського, його ставлення до служби.

Аналогічні положення закріплені і у Порядку проведення службових розслідувань у Національній поліції України, затвердженому наказом Міністерства внутрішніх справ України від 07 листопада 2018 року №893, зареєстрованому в Міністерстві юстиції України 28 листопада 2018 року за №1355/32807.

Крім того, вказаним Порядком передбачено, що службове розслідування має встановити: наявність чи відсутність складу дисциплінарного проступку в діянні (дії чи бездіяльності) поліцейського, з приводу якого (якої) було призначено службове розслідування; наявність чи відсутність порушень положень законів України чи інших нормативно-правових актів, організаційно-розпорядчих документів або посадових інструкцій; ступінь вини кожної з осіб, що вчинили дисциплінарний проступок; обставини, що пом`якшують або обтяжують ступінь і характер відповідальності поліцейського чи знімають безпідставні звинувачення з нього; відомості, що характеризують поліцейського, а також дані про наявність або відсутність у нього дисциплінарних стягнень; вид і розмір заподіяної шкоди; причини та умови, що призвели до вчинення дисциплінарного проступку.

Відповідно до пункту 1 Розділу VII Порядку, у разі якщо за результатами розгляду матеріалів службового розслідування (справи) дисциплінарна комісія встановить наявність у діях (бездіяльності) поліцейського дисциплінарного проступку, керівнику, який призначив службове розслідування, вносяться пропозиції щодо накладення на поліцейського дисциплінарного стягнення.

Уповноважений керівник, враховуючи характер проступку, обставини, за яких він був учинений, особу порушника, ступінь його вини, обставини, що пом`якшують або обтяжують відповідальність, попередню поведінку поліцейського, його ставлення до служби, визначає вид дисциплінарного стягнення, що підлягає застосуванню до поліцейського, та видає письмовий наказ про його застосування.

Як вбачається з матеріалів справи, по відношенню до позивача було складено адміністративний протокол за ч. 1 ст. 130 КУпАП України, який став підставою для проведення службового розслідування.

Згідно висновку службового розслідування, поліцейський роти № 1 БПП в м. Бориспіль УПП у Київській області, старший сержант ОСОБА_1 перебував на службі 26.09.2018 з ознаками наркотичного сп`яніння.

Судом досліджено матеріли службового розслідування та не виявлено будь-яких порушень Порядку з боку посадових осіб відповідача під час його проведення, що підтверджується наявними в матеріалах справи доказами.

Так, розслідування призначено з урахуванням вимог законодавства України та дотриманням строків. Комісією опитано осіб, які мають відношення до подій, що стали предметом перевірки (в тому числі і позивача), досліджено зібрані документи та матеріали.

Національна поліція є центральним органом виконавчої влади, який служить суспільству шляхом забезпечення охорони прав і свобод людини, підтримання публічної безпеки і порядку, то беззаперечним є той факт, що на працівників поліції покладається підвищена відповідальність.

Вступаючи на службу в поліцію, поліцейський урочисто складає текст Присяги на вірність Українському народові, усвідомлюючи свою високу відповідальність (ч. 1 ст.64 Закону України Про Національну поліцію).

Відповідно до статті 37 Закону України «Про запобігання корупції», Закону України «Про Національну поліцію», з метою формування в поліцейських почуття відповідальності стосовно дотримання професійно-етичних норм поведінки під час виконання службових обов`язків, а також сприяння посиленню авторитету та довіри громадян до Національної поліції України, наказом Міністерства внутрішніх справ України від 09.11.2016 № 1179, зареєстрованим в Міністерстві юстиції України 06.12.2016 за № 1576/29706, затверджено Правила етичної поведінки поліцейських (далі - Правила).

Відповідно до пункту 1 Розділу І Правил встановлено, що вони поширюються на всіх поліцейських, які проходять службу в Національній поліції України (далі - поліція). Дотримання вимог цих Правил є обов`язком для кожного поліцейського незалежно від займаної посади, спеціального звання та місцеперебування.

Відповідно до пункту 6 частини 2 розділу ІІ Правил, під час виконання службових обов`язків поліцейському заборонено перебувати на службі в нетверезому стані, у стані наркотичного або токсичного сп`яніння, уживати тютюнові вироби під час безпосереднього виконання службових обов`язків і в невстановленому місці.

Пунктами 3 та 4 Розділу IV Правил передбачено, що за будь-яких обставин і відносно будь-якої людини як у робочий, так і в неробочий час поліцейський зобов`язаний дотримуватися норм професійної етики.

Відповідно до статті 16 Закону України «Про автомобільний рух» водій зобов`язаний не допускати випадків керування транспортним засобом у стані алкогольного, наркотичного чи іншого сп`яніння або під впливом лікарських препаратів, що знижують їх увагу та швидкість реакції, а також не передавати керування транспортним засобом особі, яка перебуває в такому стані або під впливом таких препаратів.

Відповідно до пункту 2.5 Правил дорожнього руху України водій повинен на вимогу поліцейського пройти в установленому порядку медичний огляд для визначення стану алкогольного сп`яніння, впливу наркотичних чи токсичних речовин.

Суд звертає увагу, що дотримання вище зазначених вимог Дисциплінарного статуту та Правил є обов`язком кожного поліцейського не залежно від того перебуває він під час виконання службових обов`язків чи у позаслужбовий час, що пов`язане з особливостями проходження служби в Національній поліції.

Аналізуючи вищенаведені норми законодавства України, що регулює службову діяльність поліцейських, суд звертає увагу, що працівник поліції, керуючись Присягою, відповідно до службового обов`язку, дотримуючись професійних честі і гідності, бере на себе моральне зобов`язання бути прикладом безумовного дотримання вимог законів та службової дисципліни в професійній діяльності та приватному житті, залишатися за будь-яких обставин чесним і непідкупним, відданим інтересам служби.

Пунктом 7 статті 19 Дисциплінарного статуту передбачено, що у разі встановлення вини поліцейського за результатами проведеного службового розслідування видається письмовий наказ про застосування до поліцейського одного з видів дисциплінарного стягнення, передбаченого статтею 13 цього Статуту, зміст якого оголошується особовому складу органу поліції.

Відповідно до ч. 3 ст. 19 Дисциплінарного статуту під час визначення виду стягнення дисциплінарна комісія враховує характер проступку, обставини, за яких він був вчинений, особу порушника, ступінь його вини, обставини, що пом`якшують або обтяжують відповідальність, попередню поведінку поліцейського, його ставлення до служби. Обставинами, що обтяжують відповідальність поліцейського, є, зокрема вчинення дисциплінарного проступку у стані алкогольного, наркотичного та/або іншого сп`яніння.

Відповідно до частини 3 статті 13 Дисциплінарного статуту до поліцейських можуть застосовуватися такі види дисциплінарних стягнень як звільнення зі служби в поліції.

Пунктом 6 частини першої статті 77 Закону №580 встановлено, що поліцейський звільняється зі служби в поліції, а служба в поліції припиняється у зв`язку із реалізацією дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби, накладеного відповідно до Дисциплінарного статуту Національної поліції України.

Враховуючи всі вищенаведені в сукупності обставини справи та надані докази, суд вважає, що Департамент патрульної поліції Національної поліції України мав об`єктивні підстави, з урахуванням характеру та обставин вчинення правопорушення, його наслідків та статусу позивача, для винесення наказу від 09.11.2018 року № 1543 про притягнення ОСОБА_1 до дисциплінарної відповідальності та застосування до останнього дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби, про що зазначено в наказі, оскільки ОСОБА_1 своїми діями грубо порушив службову дисципліну, що виразилось у недотримання вимог п.п. 1,2 ч. 1 ст. 18 Закону України «Про національну поліцію, пунктів 1 та 14 частини 3 ст. 1 Дисциплінарного статуту Національної поліції України тощо.

Щодо постанови Бориспільського міськрайонного суду Київської області від 24.10.2018 року по справі № 359/8091/18, якою провадження в справі про притягнення ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 до адміністративної відповідальності за ч. 1 ст. 130 КУпАП, - закрито у зв`язку з відсутністю складу адміністративного правопорушення.

Суд враховує, що види дисциплінарних стягнень, які можуть застосовуватися до поліцейських, визначені у статті 13 Дисциплінарного статуту. Підставою для застосування цих стягнень є вчинення дисциплінарних проступків (дій, що порушують службову дисципліну), а саме невиконання чи неналежне виконання службової дисципліни. Ці обставини, як і причини та умови, що їх зумовили, а також ступінь вини поліцейського, з`ясовуються під час службового розслідування, за наслідками якого начальник вирішує питання щодо наявності чи відсутності у діянні поліцейського складу дисциплінарного проступку, та, відповідно, вирішує питання щодо наявності чи відсутності підстав для притягнення його до дисциплінарної відповідальності, обґрунтовуючи при цьому своє рішення у відповідному наказі.

При цьому суд зауважує, що відсутність адміністративного притягнення до відповідальності позивача не спростовує наявності в його діях дисциплінарного проступку, за який, в порядку Дисциплінарного статуту, відповідач має право застосувати такий вид дисциплінарного стягнення як звільнення з органів Національної поліції, який входить до його компетенції.

Вказана правова позиція висловлена Верховним Судом у постанові від 28.09.2023 року у справі №420/10847/22, від 06.03.2019 року у справі №816/1534/16; від 13.10.2020 у справі №805/3079/17-а, від 06.03.2019 у справі №816/1534/16, від 26.11.2020 у справі №580/1415/19, від 29.06.2021 у справі №826/7187/17, від 24.09.2020 у справі №420/602/19, від 28.11.2019 у справі №120/860/19-а, від 29.06.2021 у справі №826/7187/17.

Враховуючи наведені обставини суд вважає, що позовні вимоги про: визнання протиправними дій Департаменту патрульної поліції Національної поліції України, що виразились в незаконному звільненні ОСОБА_1 , визнання протиправним та скасування висновку Департаменту патрульної поліції Національної поліції України службового розслідування відносно ОСОБА_1 від 27.10.2018, що виразились в незаконному звільненні ОСОБА_1 , визнання протиправним та скасування наказу №1543 Департаменту патрульної поліції Національної поліції України про притягнення ОСОБА_1 до дисциплінарної відповідальності від 09.11.2018; визнання протиправним та скасування наказу №1145 від 28.11.2018 о/с Департаменту патрульної поліції Національної поліції України про звільнення ОСОБА_1 зі служби в поліції відповідно до п. 6 ч. 1 ст. 77 ЗУ «Про Національну поліцію» з 30.11.2018 задоволенню не підлягають.

Позовні вимоги про поновлення ОСОБА_1 на службі в поліції на посаді поліцейського роти №1 батальйону патрульної поліції в місті Бориспіль управління патрульної поліції в Київській області Департаменту патрульної поліції Національної поліції України з спеціальним званням старшого сержанта поліції з 30.11.2018; стягнення з Департаменту патрульної поліції Національної поліції України на користь ОСОБА_1 заробітну плату за час вимушеного прогулу; стягнення з Департаменту патрульної поліції Національної поліції України на користь ОСОБА_1 моральну шкоду в розмірі 50 000 (п`ятдесят тисяч) грн. 00 коп. задоволенню не підлягають як похідні.

Частиною першою статті 9 Кодексу адміністративного судочинства України встановлено, що розгляд і вирішення справ в адміністративних судах здійснюються на засадах змагальності сторін та свободи в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.

Суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні (стаття 90 Кодексу адміністративного судочинства України).

Згідно із частинами першою та другою статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу. В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Враховуючи викладене, з`ясувавши та перевіривши всі фактичні обставини справи, об`єктивно оцінивши докази, що мають юридичне значення, враховуючи основні засади адміністративного судочинства, вимоги законодавства України, суд вважає, що позовні вимоги не підлягають задоволенню.

Керуючись положеннями Кодексу адміністративного судочинства України, суд-

ВИРІШИВ:

В задоволенні позову ОСОБА_1 (ІПН НОМЕР_1 , АДРЕСА_1 ) до Департаменту патрульної поліції Національної поліції України (03048, м.Київ, вул. Федора Ернста, ) про визнання протиправними дій, рішень, зобов`язання вчинити дії, -відмовити.

Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, всіма учасниками справи, якщо таку скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення може бути подана безпосередньо до Шостого апеляційного адміністративного суду протягом тридцяти днів з дня складання повного тексту рішення.

Суддя В.В. Стойка