Справа № 640/31610/21
Суддя: Г.П. КАЗАНЧУК
Дата ухвалення: 2025-12-12 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

КІРОВОГРАДСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

12 грудня 2025 року м. Кропивницький Справа № 640/31610/21

провадження № 2-ап/340/66/25

Кіровоградський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Казанчук Г.П., розглянувши у порядку спрощеного позовного провадження без виклику сторін адміністративну справу за позовом ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 ) до Державної казначейської служби України (01601, м. Київ, вул. Бастіонна, 6) про визнання бездіяльності протиправною та зобов`язання вчинити певні дії, -

ВИКЛАД ОБСТАВИН:

ОСОБА_1 звернувся до Окружного адміністративного суду міста Києва з позовом, в якому просить визнати бездіяльність Державної казначейської служби протиправною та зобов`язати таку службу здійснити дії щодо виконання рішення Дніпровського районного суду м. Києва від 29.05.2020 у справі №755/13181/19 шляхом перерахування на користь ОСОБА_1 коштів у розмірі 156 556,57 грн.

Ухвалою від 05.11.2021 суддя Окружного адміністративного суду міста Києва прийняв позовну заяву до розгляду та відкрив провадження у справі.

На виконання вимог пункту 2 Прикінцевих та перехідних Закону №2825-IX та Порядку №399 на підставі Акта приймання-передачі судових справ, не розглянутих Окружним адміністративним судом міста Києва від 05.03.2025, згідно супровідного листа Київського окружного адміністративного суду від 05.03.2025 №01-19/3049/25 до Кіровоградського окружного адміністративного суду передано 689 судових справ.

Згідно протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 19.03.2025 головуючою суддею у вказаній справі визначено суддю Казанчук Г.П.

Ухвалою судді Кіровоградського окружного адміністративного суду від 08.04.2025 року адміністративну справу №640/31610/21 прийнято до провадження суддею, розгляд якої розпочато спочатку.

Позовні вимоги мотивовані тим, що відповідачем порушено граничні строки виконання судового рішення від 29.05.2020 року Дніпровського районного суду м. Києва за виконавчими листами №755/13181/19 про стягнення з державного підприємства «Науково-дослідний та проектно-вишукувальний інститут транспортного будівництва «Київдніпротранс» на користь ОСОБА_1 заборгованість за наслідком не розрахунку при звільненні у розмірі 76012,08 грн та 80544,49 грн, а також не вчинено дій для належного виконання цього рішення суду. На переконання позивача, така бездіяльність відповідача є протиправною.

01.12.2021 відповідачем до суду подано відзив на позовну заяву, в якому Державна казначейська служба України зазначає, що виконавчі листи від 14.08.2020 №755/13181/19 зареєстровані та перебувають на обліку в органах казначейської служби та відповідно включені до Другої черги задоволення вимог за №1205944 та №1206099. Перерахування коштів позивачу із затримкою відбувається не через протиправні дії або бездіяльність відповідача, а у зв`язку з наявністю сформованої черги, в якій перебуває на виконанні значна кількість виконавчих документів та передбаченими в Законах України «Про Державний бюджет України» обмеженими асигнуваннями для погашення наявної заборгованості за судовими рішеннями, забезпечення виконання яких гарантовані державою.

Дослідивши матеріали справи, оцінивши їх за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному розгляді всіх обставин справи в їх сукупності, суд, -

УСТАНОВИВ:

Рішенням Дніпровського районного суду м. Києва від 29.05.2020 у справі №755/13181/19 стягнуто з державного підприємства «Науково-дослідний та проектно-вишукувальний інститут транспортного будівництва «Київдіпротранс» на користь ОСОБА_1 (далі - позивач) заборгованість за наслідком не розрахунку при звільненні у розмірі 76012 грн. 08 коп. та 80544 грн. 49 коп. (т.1 а.с.6-8).

На підставі зазначеного рішення 14.08.2020 були видані виконавчі листи, за якими Шевченківським районним відділом державної виконавчої служби міста Київ Головного територіального управління юстиції у місті Києві були відкриті виконавчі провадження №62949936 та №62949763 від 04.09.2020 та від 10.09.2020 відповідно (т.1 а.с.9, 10).

Постановами державного виконавця від 13.04.2021 виконавчі провадження були зупинені, а виконавчі листи були направлені до Державної казначейської служби (надалі - відповідач) для виконання згідно ЗУ «Про гарантії держави щодо виконання судових рішень» (т.1 а.с.11, 12).

Листом від 07.07.2021 відповідач повідомив представника позивача про неможливість виконання судового рішення в порядку, передбаченому ч. 2 статті 4 3У «Про гарантії держави щодо виконання судових рішень» (т.1 а.с.13-14). Також зазначено, що бюджетна програма для виконання рішень судів обмежена сумою у розмірі 100 млн. грн при загальній сумі вже наявних зобов`язань станом на 01.01.2021 у розмірі 4,1 млрд. грн. При цьому розмір асигнувань на такі видатки державного бюджету зменшено з 600 млн. грн. в 2019 році до 100 млн. грн. в 2021 році (т.1 а.с.13-14).

Вважаючи бездіяльність ДКС України щодо невиконання судового рішення Дніпровського районного суду м. Києва від 29.05.2020 протиправною, позивач для захисту своїх прав звернувся до суду з адміністративним позовом.

Надаючи правову оцінку спірним правовідносинам, суд виходить із наступного.

Відповідно до частини 2 статті 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Згідно з статтею 1 Закону України від 05 червня 2012 року № 4901-VI "Про гарантії держави щодо виконання судових рішень" (далі - Закон № 4901-VI) цей Закон встановлює гарантії держави щодо виконання судових рішень та виконавчих документів, визначених Законом України "Про виконавче провадження" (далі - рішення суду), та особливості їх виконання.

Положеннями статті 2 Закону № 4901-VI визначено, що держава гарантує виконання рішення суду про стягнення коштів та зобов`язання вчинити певні дії щодо майна, боржником за яким є: державний орган; державні підприємство, установа, організація (далі - державне підприємство); юридична особа, примусова реалізація майна якої забороняється відповідно до законодавства (далі - юридична особа).

За приписами частинами 1-2 статті 3 Закону № 4901-VI виконання рішень суду про стягнення коштів, боржником за якими є державний орган, здійснюється центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері казначейського обслуговування бюджетних коштів, в межах відповідних бюджетних призначень шляхом списання коштів з рахунків такого державного органу, а в разі відсутності у зазначеного державного органу відповідних призначень - за рахунок коштів, передбачених за бюджетною програмою для забезпечення виконання рішень суду.

Стягувач за рішенням суду про стягнення коштів з державного органу звертається до центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері казначейського обслуговування бюджетних коштів, у строки, встановлені Законом України "Про виконавче провадження", із заявою про виконання рішення суду.

Разом із заявою стягувач подає до центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері казначейського обслуговування бюджетних коштів, документи та відомості, необхідні для перерахування коштів, згідно з переліком, затвердженим Кабінетом Міністрів України.

Відповідно до частини 4 статті 3 Закону № 4901-VI перерахування коштів стягувачу здійснюється у тримісячний строк з дня надходження до центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері казначейського обслуговування бюджетних коштів, необхідних для цього документів та відомостей.

Згідно з пунктом 3 Порядку виконання рішень про стягнення коштів державного та місцевих бюджетів або боржників, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 03 серпня 2011 року № 845 (далі - Порядок № 845) рішення про стягнення коштів державного та місцевих бюджетів або боржників виконуються на підставі виконавчих документів виключно органами Казначейства у порядку черговості надходження таких документів (про стягнення коштів державного та місцевих бюджетів - з попереднім інформуванням Мінфіну, про стягнення коштів боржників - у межах відповідних бюджетних призначень, наданих бюджетних асигнувань (залишків коштів на рахунках підприємств, установ, організацій).

Положеннями пункту 25 Порядку № 845 визначено, що безспірне списання коштів з рахунка боржника здійснюється в першочерговому порядку. Проведення платежів за його платіжними дорученнями здійснюється після безспірного списання у разі наявності коштів на рахунку.

У разі наявності у боржника окремої бюджетної програми для забезпечення виконання рішень суду безспірне списання коштів з боржника (виконання рішень суду про стягнення коштів з боржника) здійснюється лише за цією бюджетною програмою. При цьому пункти 24-34 цього Порядку застосовуються лише щодо зазначеної бюджетної програми.

Відповідно до пункту 47 Порядку № 845 безспірне списання коштів, передбачених за бюджетною програмою для забезпечення виконання судових рішень та виконавчих документів, здійснюється Казначейством на підставі поданих:

1) органом Казначейства:

документів та відомостей, надісланих стягувачами та боржником;

інформації про неможливість виконання безспірного списання коштів з рахунків боржника;

2) керівником органу державної виконавчої служби зазначених у пункті 7 цього Порядку документів та відомостей.

Згідно з п. 48 Порядку № 845 для забезпечення безспірного списання коштів державного бюджету згідно з пунктом 47 цього Порядку в Казначействі відкривається в установленому порядку відповідний рахунок.

Перерахування коштів стягувачу здійснюється Казначейством у тримісячний строк з дня надходження необхідних документів та відомостей.

У разі відсутності таких документів та відомостей, якщо боржником є державні підприємство, установа, організація або юридична особа, примусова реалізація майна якої забороняється відповідно до законодавства, перерахування коштів здійснюється на відповідний рахунок органу державної виконавчої служби.

У разі коли для здійснення безспірного списання коштів державного бюджету згідно з пунктами 47 і 50 цього Порядку необхідні додаткові кошти понад обсяг відповідних бюджетних призначень, Казначейство подає протягом 10 днів з дня надходження виконавчих документів Мінфіну пропозиції щодо необхідності внесення змін до закону про Державний бюджет України.

Казначейство відкладає безспірне списання коштів державного бюджету та поновлює його з дати набрання чинності законом про внесення змін до закону про Державний бюджет України (п. 49 Порядку № 845).

За приписами підпункту 1 пункту 9 розділу VI "Прикінцеві та перехідні положення" Бюджетного кодексу України до законодавчого врегулювання безспірного списання коштів бюджету та відшкодування збитків, завданих бюджету рішення суду про стягнення (арешт) коштів державного бюджету (місцевих бюджетів) виконується виключно Казначейством України. Зазначені рішення передаються до Казначейства України для виконання.

Безспірне списання коштів державного бюджету (місцевих бюджетів) здійснюється Казначейством України у порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України, за черговістю надходження таких рішень, щодо видатків бюджету - в межах відповідних бюджетних призначень та наданих бюджетних асигнувань.

Аналіз вищенаведених вимог дає підстави для висновку, що при виконанні рішень суду, за якими боржником є держава, ДКС обмежена відповідними бюджетними призначеннями державного органу та коштами, передбаченими програмою для забезпечення виконання рішень суду і якщо таких коштів недостатнього, то Казначейство зобов`язане звернутися до Мінфіну з пропозиціями щодо внесення змін до закону про Державний бюджет України. При цьому, Казначейство відкладає безспірне списання коштів і поновлює його після того, як такі зміни будуть внесені.

В матеріалах справи наявні листи від 06.05.2021 №5-05-1-05/9445, від 21.05.2021 №5-05-1-05, від 07.06.2021 №5-05-1-05/11541, від 23.06.2021 №5-05-1-05/12684, від 07.07.2021 №5-05-1-05/13523, від 02.08.2021 №5-03-1-05/15905, від 17.08.2021 №5-05-1-05/17173, від 26.08.2021 №5-05-1-05/17663, від 10.09.2021 №5-05-1-05/18807, від 21.09.2021 №5-05-1-05/19561, від 05.10.2021 №5-05-1-05/20500, від 18.10.2021 №5-05-1-05/21167, від 02.11.2021 №5-05-1-05/22438, від 11.11.2021 №5-05-1-05/23541, від 22.11.2021 №5-05-1-05/24458, адресовані Міністерству фінансів України, в яких відповідач вказував на недостатності видатків, за рахунок яких здійснюються платежі на користь стягувачів і, відповідно, просив вирішити питання щодо внесення змін до Закону України "Про державний бюджет України на 2021 рік" в частині збільшення видатків для погашення заборгованості за судовими рішеннями, виконання яких гарантовано державою (т.1 а.с.43-72).

Крім того, листом від 17.08.2021 №19-05-1-05/17112 Державна казначейська служба України зверталася до Міністерства фінансів України щодо підготовки пропозицій до бюджетних запитів на 2022-2024 роки, в якому також вказувала на недостатність фінансування за бюджетною програмою КПКВК 3504040 (т.1 а.с.83-92).

Суд зауважує, що у відзиві Казначейства на позовну заяву надана інформація станом на листопад 2021 року.

У поясненнях представника відповідача, наданих вже до Кіровоградського окружного адміністративного суду у 2025, зазначено наступне.

Відповідно до пункту 48 Порядку № 845 виконання рішень для забезпечення безспірного списання коштів державного бюджету згідно з пунктом 47 цього Порядку в Казначействі відкривається в установленому порядку відповідний рахунок (КПКВК 3504040).

Законами України про Державний бюджет України за КПКВК 3504040 передбачено такі асигнування:

на 2021 рік ? 100,00 млн гривень;

на 2022 рік ? 90,00 млн гривень;

на 2023 рік ? 100,00 млн гривень;

на 2024 рік ? 100,00 млн гривень;

на 2025 рік ? 100,00 млн гривень.

Вказані асигнування у повному обсязі скеровані у попередні роки та скеровуються протягом поточного року на виконання судових рішень, віднесених до першої черги погашення заборгованості.

Відповідач зазначив, що на виконанні за КПКВК 3504040 наразі перебуває 252 тис судових рішень на суму понад 7516,37 млн грн, з яких заборгованість:

- за першою чергою ? 426,96 млн гривень;

- за другою чергою ? 585,20 млн гривень;

- за третьою чергою ? 6 504,21 млн гривень.

Відповідач у наданих поясненнях зауважує, що вказана сума по першій черзі, не є сталою, оскільки від органів державної виконавчої служби до органів Казначейства щокварталу надходять виконавчі документи по першій черзі заборгованості відповідно до Порядку погашення заборгованості за рішеннями суду, виконання яких гарантується державою, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 03.09.2014 № 440.

За даними АРМ Реєстр судових рішень АС «Є-Казна» WEB станом на 05.09.2025 за КПКВК 3504040 в Казначействі перебувають на виконанні 9573 судових рішень на загальну суму понад 538 млн грн, які надійшли раніше Виконавчих листів у справі № 755/13181/19 (витяг з АРМ Реєстр судових рішень АС «Є-Казна» WEB додається).

Отже, суд убачає, що Законом України про Державний бюджет України на 2025 рік (як і відповідними законами на попередні роки) не встановлено бюджетних призначень, достатніх для безспірного списання коштів державного бюджету за КПКВК 3504040 на виконання рішень суду.

Разом з тим, попри регулярне надсилання Казначейством листів (з грудня 2021 по вересень 2025 року) до Мінфіну на виконання пункту 49 Порядку № 845, питання щодо передбачення у державному бюджеті достатніх асигнувань для погашення заборгованості за бюджетною програмою КПКВК 3504040 наразі не вирішено.

Суд звертає увагу, що у відповідних правовідносинах Казначейство є винятково виконавцем судових рішень та має можливість самостійного списання коштів з державного бюджету лише у тому розмірі, в якому вони передбачені Верховною Радою України у законі про Державний бюджет України.

Тобто, наявні у справі докази в повній мірі підтверджують, що судове рішення, ухвалене на користь позивача, не виконано у зв`язку з недостатнім бюджетним фінансуванням таких витрат, а не внаслідок бездіяльності посадових осіб ДКС.

При цьому, у відповідності до вимог пункту 49 Порядку № 845 відповідач вживав та наразі вживає всі належні щодо належного виконання виконавчих листів у відповідності до повноважень таких органів. Відтак, невиконання вищевказаних виконавчих листів №755/13181/19 пов`язано не з бездіяльністю відповідача, а з огляду на відсутність належного асигнування відповідної бюджетної програми, що не належить до компетенції відповідача.

За таких обставин, суд приходить до висновку, що перерахування коштів позивачу із порушенням тримісячного строку відбувається не через протиправні дії або бездіяльність Казначейства, а виключно у зв`язку з наявністю сформованої черги, в якій перебуває на виконанні значна кількість виконавчих документів та передбаченими у законах України про державний бюджет обмеженими асигнуваннями для погашення наявної заборгованості за поданими судовими рішеннями.

Статтею 95 Конституції України встановлено правило, за яким виключно Законом ''Про Державний бюджет України'' визначаються будь-які видатки держави, розмір і цільове спрямування цих видатків.

Частиною 1 статті 23 Бюджетного кодексу України передбачено, що будь - які бюджетні зобов`язання та платежі з бюджету здійснюються лише за наявності відповідного бюджетного призначення.

Згідно з вимогами статті 71 КАС України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення. В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача, якщо він заперечує проти адміністративного позову.

Принагідно суд зауважує, що рішення суду про зобов`язання виконати інше рішення суду, жодним чином не призведе до пришвидшення чи зміни процедури черговості щодо виконання інших рішень судів, оскільки, як зазначив відповідач, виконання судових рішень відбувається за черговістю надходження виконавчих документів.

Беручи до уваги викладене вище, суд вказує про відсутність підстав для задоволення заявлених позовних вимог, виходячи з предмету та підстав позову.

Оскільки у задоволені позову відмовлено, відповідно до положень статті 139 КАС України, розподіл судових витрат не здійснюється.

Керуючись ст.ст.77-79, 90, 132, 134, 139, 243-246, 255, 293, 295-297 КАС України, суд,

В И Р І Ш И В:

Відмовити у задоволенні адміністративного позову ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 ; РНОКПП НОМЕР_1 ) до Державної казначейської служби України (01601, м. Київ, вул. Бастіонна, 6, ) про визнання бездіяльності протиправною та зобов`язання вчинити певні дії.

Копію рішення суду направити сторонам.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Рішення суду може бути оскаржене до Шостого апеляційного адміністративного суду, шляхом подачі апеляційної скарги у 30-денний строк, установлений статтею 295 КАС України.

Суддя Кіровоградського

окружного адміністративного суду Г.П. КАЗАНЧУК