Справа № 640/18092/21
Суддя: Чуприна О.В.
Дата ухвалення: 2025-12-15 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ІВАНО-ФРАНКІВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
РІШЕННЯ
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
Івано-Франківський окружний адміністративний суд у складі судді Чуприни О.В., розглянувши в порядку письмового провадження за правилами спрощеного позовного провадження адміністративну справу за позовом товариства з обмеженою відповідальністю "Медікс-рей Інтернешнл Груп" до Головного управління Державної податкової служби у м. Києві про визнання протиправними та скасування податкового повідомлення-рішення №138470415 від 19.02.2021, -
Товариство з обмеженою відповідальністю "Медікс-рей Інтернешнл Груп" (надалі по тексту також позивач, ТОВ "Медікс-рей Інтернешнл Груп", платник податків, Товариство) звернулося в Окружний адміністративний суд міста Києва з адміністративним позовом до Головного управління Державної податкової служби у м. Києві (надалі по тексту також відповідач, ГУ ДПС у м. Києві, контролюючий орган, податковий орган) про визнання протиправним та скасування висновку про визнання протиправними та скасування податкового повідомлення-рішення №138470415 від 19.02.2021 (надалі по тексту також оскаржуване рішення).
Позовні вимоги мотивовані тим, що за наслідком проведення камеральної перевірки контролюючим органом встановлено порушення граничних строків реєстрації податкових накладних та/або розрахунків коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, за наслідком чого винесено оскаржуване рішення, яким застосовано штрафні (фінансові) санкції 5 636,91 гривень.
На переконання позивача, розрахунки коригування та зведені податкові накладні, що були предметом перевірки з боку відповідача, належать до тієї категорії, котрі не надаються отримувачу (покупцю) та складені на постачання товарів/послуг для операцій, які звільнені від оподаткування або які оподатковуються за нульовою ставкою, відтак належать до винятку, встановленого пунктом 1201.1 статті 1201 Податкового кодексу України, та порушення граничних строків реєстрації яких не тягне за собою накладення штрафу.
Окружним адміністративним судом міста Києва ухвалою від 05.07.2021 відкрито провадження в даній адміністративній справі у порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін за наявними у справі матеріалами (а.с.70).
Головне управління ДПС у м. Києві скористалося правом подання відзиву на адміністративний позов, зареєстрований судом 28.12.2021 (а.с.76-84). З доводами позивача, викладеними у позовній заяві, відповідач не погоджується та наполягає на порушенні граничних строків реєстрації податкових накладних та/або розрахунків коригування.
Від ТОВ "Медікс-рей Інтернешнл Груп" надійшла відповідь на відзив, реєстрація якого відбулась 10.01.2022 (а.с.85-90), за змістом якого позивач звертає увагу на ознаки поданих до реєстрації зведених податкових накладних, котрі вказують на дотримання вимог пункту 8, 11 та пункту 21 наказу Міністерства фінансів України "Про затвердження форми податкової накладної та Порядку заповнення податкової накладної" від 31.12.2015 за №1307.
ТОВ "Медікс-рей Інтернешнл Груп" через підсистему "Електронний суд" Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи подано клопотання про оновлення відомостей представника позивача від 13.03.2025 (а.с.102-104), а також додаткові пояснення у справі від 14.04.2025 (а.с.133-138).
Головним управління ДПС у м. Києві скеровано додаткові пояснення у справі (а.с.106-112) та заяву про виконання ухвали суду (а.с.113-132), котрі надійшли з приміткою "Документ сформований в системі "Електронний суд" 04.04.2025", зареєстровані судом 07.04.2025, із долученням до таких копій письмових доказів.
Розглянувши матеріали адміністративної справи, вивчивши адміністративний позов, відзиву на позовну заяву, письмові пояснення у справі, дослідивши і оцінивши зібрані по справі докази, в їх сукупності, проаналізувавши зміст норм матеріального права, які врегульовують спірні правовідносини, суд встановив наступні обставини.
Товариство з обмеженою відповідальністю "Медікс-рей Інтернешнл Груп" 09.07.2002 зареєстроване як юридична особа, до основного виду економічної діяльності за КВЕД 86.10 віднесено "Діяльність лікарняних закладів", що підтверджується відповіддю з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань (а.с.139-140). Позивачу 15.12.2011 видана Ліцензія Міністерства охорони здоров`я України на вид господарської діяльності "медична практика" серії АГ за №599053 (а.с.23).
Посадовою особою Головного управління ДПС у м. Києві, на підставі підпункту 20.1.4 пункту 20.1 статті 20 та пункту 75.1 статті 75 розділу Податкового кодексу України, у порядку пункту 76.3 статті 76 ПК України, проведено камеральну перевірку своєчасності реєстрації податкових накладних/розрахунків коригування та/або розрахунків коригування до податкових накладних в Єдиному реєстрі податкових накладних ТОВ "Медікс-рей Інтернешнл Груп".
При проведенні вказаної перевірки, посадовою особою контролюючого органу, результати якої оформлені актом перевірки за №7852/Ж5/26-15-04-15-18 від 27.01.2021 (а.с.117) встановлено порушення товариством граничних термінів реєстрації податкових накладних та розрахунків коригування до податкових накладних, визначених пунктом 201.10 статті 201 Податкового кодексу України, а саме:
за №196 від 31.12.2019, зареєстрований 16.01.2020 (кількість днів затримки 1);
за №194 від 31.12.2019, зареєстрований 16.01.2020 (кількість днів затримки 1);
за №195 від 31.12.2019, зареєстрований 16.01.2020 (кількість днів затримки 1);
за №193 від 31.12.2019, зареєстрований 16.01.2020 (кількість днів затримки 1);
за №192 від 31.12.2019, зареєстрований 16.01.2020 (кількість днів затримки 1);
за №203 від 31.12.2019, зареєстрований 16.01.2020 (кількість днів затримки 1);
за №191 від 31.12.2019, зареєстрований 16.01.2020 (кількість днів затримки 1);
за №189 від 31.12.2019, зареєстрований 16.01.2020 (кількість днів затримки 1);
за №201 від 31.12.2019, зареєстрований 16.01.2020 (кількість днів затримки 1);
за №200 від 31.12.2019, зареєстрований 16.01.2020 (кількість днів затримки 1);
за №199 від 31.12.2019, зареєстрований 16.01.2020 (кількість днів затримки 1);
за №188 від 31.12.2019, зареєстрований 16.01.2020 (кількість днів затримки 1);
за №198 від 31.12.2019, зареєстрований 16.01.2020 (кількість днів затримки 1);
за №197 від 31.12.2019, зареєстрований 16.01.2020 (кількість днів затримки 1);
за №190 від 31.12.2019, зареєстрований 16.01.2020 (кількість днів затримки 1);
за №202 від 31.12.2019, зареєстрований 16.01.2020 (кількість днів затримки 1);
за №204 від 31.12.2019, зареєстрований 17.01.2020 (кількість днів затримки 2).
ГУ ДПС у м. Києві на підставі акту камеральної перевірки за №7852/Ж5/26-15-04-15-18 від 27.01.2021 винесено податкове повідомлення-рішення за №138470415 від 19.02.2021, яким застосовано штрафні (фінансові) санкції у розмірі 5 636,91 гривень (а.с.116).
Відповідно до розрахунку штрафних (фінансових) санкцій (штрафів) за несвоєчасну реєстрацію податкових накладних/розрахунків коригування до податкових накладних в ЄРПН (зворотній бік а.с.116), податковий орган застосував розмір штрафу за наступними ставками: (1) 2% від суми ПДВ, які відображені у податкових накладних позивача, що несвоєчасно зареєстровані на загальну суму 3 596,91 гривень; (2) 1 020 гривень на загальну суму 2 040,00 гривень.
Вважаючи дії Головного управління ДПС у м. Києві щодо винесення податкового повідомлення-рішення за №138470415 від 19.02.2021 протиправним, ТОВ "Медікс-рей Інтернешнл Груп" звернулося із вказаним позовом до суду.
Надаючи правову оцінку публічно-правовим відносинам, суд виходить із наступних підстав та мотивів.
У відповідності до вимог пункту 3 частини 1 статті 244 Кодексу адміністративного судочинства України (надалі по тексту також КАС України, Кодекс), визначаючи яку правову норму слід застосувати до спірних правовідносин суд зазначає, що при вирішенні даної справи керується нормами Законів та підзаконних нормативно-правових актів в тій редакції, яка чинна на момент виникнення чи дії конкретної події, обставини і врегулювання відповідних відносин.
Частиною 2 статті 19 Конституції України обумовлено, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.
Податковий кодекс України (надалі по тексту також ПК України, Кодекс) регулює відносини, що виникають у сфері справляння податків і зборів, зокрема визначає вичерпний перелік податків та зборів, що справляються в Україні, та порядок їх адміністрування, платників податків та зборів, їх права та обов`язки, компетенцію контролюючих органів, повноваження і обов`язки їх посадових осіб під час адміністрування податків та зборів, а також відповідальність за порушення податкового законодавства (тут і надалі по тексту у редакції, чинній на час виникнення спірних правовідносин).
Відповідно до підпункту 62.1.3 пункту 62.1 статті 62 ПК України податковий контроль здійснюється шляхом перевірок та звірок відповідно до вимог цього Кодексу, а також перевірок щодо дотримання законодавства, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи, у порядку, встановленому законами України, що регулюють відповідну сферу правовідносин.
Контролюючі органи мають право проводити камеральні, документальні (планові або позапланові; виїзні або невиїзні) та фактичні перевірки (пункт 75.1 статті 75 Податкового кодексу України).
За приписами підпункту 75.1.1. пункту 75.1 статті 75 Податкового кодексу України камеральною вважається перевірка, яка проводиться у приміщенні контролюючого органу виключно на підставі даних, зазначених у податкових деклараціях (розрахунках) платника податків та даних системи електронного адміністрування податку на додану вартість (даних центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері казначейського обслуговування бюджетних коштів, в якому відкриваються рахунки платників у системі електронного адміністрування податку на додану вартість, даних Єдиного реєстру податкових накладних та даних митних декларацій), а також даних Єдиного реєстру акцизних накладних та даних системи електронного адміністрування реалізації пального та спирту етилового, даних СОД РРО.
Предметом камеральної перевірки також може бути своєчасність подання податкових декларацій (розрахунків) та/або своєчасність реєстрації податкових накладних та/або розрахунків коригування до податкових накладних у Єдиному реєстрі податкових накладних, акцизних накладних та/або розрахунків коригування до акцизних накладних у Єдиному реєстрі акцизних накладних, виправлення помилок у податкових накладних та/або своєчасність сплати узгодженої суми податкового (грошового) зобов`язання виключно на підставі даних, що зберігаються (опрацьовуються) у відповідних інформаційних базах.
Камеральна перевірка проводиться посадовими особами контролюючого органу без будь-якого спеціального рішення керівника (його заступника або уповноваженої особи) такого органу або направлення на її проведення. Камеральній перевірці підлягає вся податкова звітність суцільним порядком. Згода платника податків на перевірку та його присутність під час проведення камеральної перевірки не обов`язкова (пункт 76.1. статті 76 ПК України).
Згідно пунктів 86.2 і 86.8 статті 86 Податкового кодексу України за результатами камеральної перевірки у разі встановлення порушень складається акт у двох примірниках, який підписується посадовими особами такого органу, які проводили перевірку, і після реєстрації у контролюючому органі вручається або надсилається для підписання протягом трьох робочих днів платнику податків у порядку, визначеному статтею 42 цього Кодексу.
Податкове повідомлення-рішення приймається в порядку, передбаченому статтею 58 цього Кодексу, керівником (його заступником або уповноваженою особою) контролюючого органу протягом п`ятнадцяти робочих днів з дня, наступного за днем вручення платнику податків, його представнику або особі, яка здійснювала розрахункові операції, акта перевірки, та надсилається (вручається) платнику податків у порядку, визначеному статтею 42 цього Кодексу.
Пунктом 201.1 статті 201 ПК України визначено, що на дату виникнення податкових зобов`язань платник податку зобов`язаний скласти податкову накладну в електронній формі з дотриманням умови щодо реєстрації у порядку, визначеному законодавством, кваліфікованого електронного підпису уповноваженої платником особи та зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних у встановлений цим Кодексом термін.
За змістом пункту 201.10 статті 201 Кодексу, при здійсненні операцій з постачання товарів/послуг платник податку - продавець товарів/послуг зобов`язаний в установлені терміни скласти податкову накладну, зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних та надати покупцю за його вимогою.
При цьому, податкова накладна, складена та зареєстрована в Єдиному реєстрі податкових накладних платником податку, який здійснює операції з постачання товарів/послуг, є для покупця таких товарів/послуг підставою для нарахування сум податку, що відносяться до податкового кредиту.
Податкова накладна та/або розрахунок коригування до неї, складені та зареєстровані після 1 липня 2017 року в Єдиному реєстрі податкових накладних платником податку, який здійснює операції з постачання товарів/послуг, є для покупця таких товарів/послуг достатньою підставою для нарахування сум податку, що відносяться до податкового кредиту, та не потребує будь-якого іншого додаткового підтвердження.
Податкові накладні, які не надаються покупцю, а також податкові накладні, складені за операціями з постачання товарів/послуг, які звільнені від оподаткування, підлягають реєстрації в Єдиному реєстрі податкових накладних.
Підтвердженням продавцю про прийняття його податкової накладної та/або розрахунку коригування до Єдиного реєстру податкових накладних є квитанція в електронному вигляді у текстовому форматі, яка надсилається протягом операційного дня.
Датою та часом надання податкової накладної та/або розрахунку коригування в електронному вигляді до центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну податкову політику, є дата та час, зафіксовані у квитанції.
За доводами позивача, викладеними у адміністративному позову, усі розрахунки коригування та податкові накладні, своєчасність реєстрації яких в Єдиному реєстрі податкових накладних була предметом перевірки з боку контролюючого органу, є розрахунками коригування та/або податковими накладними, що не надаються отримувачу (покупцю) та складені на постачання товарів/послуг для операцій, які звільнені від оподаткування, а тому до ТОВ "Медікс-рей Інтернешнл Груп" не можуть бути застосовані відповідні штрафні санкції, адже абзац 1 пункту 1201.1 статті 1201 ПК України прямо передбачає застосування винятків за порушення граничного строку реєстрації до податкових накладних/розрахунків коригування, складених на операції з постачання товарів/послуг, що звільняються від оподаткування податком на додану вартість.
За актом перевірки за №7852/Ж5/26-15-04-15-18 від 27.01.2021 (а.с.117), встановлене ГУ ДПС в м. Києві порушення товариством граничних термінів реєстрації податкових накладних та розрахунків коригування до податкових накладних, визначених пунктом 201.10 статті 201 Податкового кодексу України, стосувалося наступних: за №196 від 31.12.2019, за №194 від 31.12.2019, за №195 від 31.12.2019, за №193 від 31.12.2019, за №192 від 31.12.2019, за №203 від 31.12.2019, за №191 від 31.12.2019, за №189 від 31.12.2019, за №201 від 31.12.2019, за №200 від 31.12.2019, за №199 від 31.12.2019, за №188 від 31.12.2019, за №198 від 31.12.2019, за №197 від 31.12.2019, за №190 від 31.12.2019, за №202 від 31.12.2019, за №204 від 31.12.2019.
Наказом Міністерства фінансів України від 31.12.2015 за №1307 затверджено "Порядок заповнення податкової накладної" (надалі по тексту також Порядок №1307) (у редакції, чинній на дату складання податкових накладних та розрахунків коригування 31.12.2019), відповідно до пункту 11 якого у разі нарахування податкових зобов`язань відповідно до пункту 198.5 статті 198 та пункту 199.1 статті 199 Податкового кодексу України платник податку складає окремі зведені податкові накладні за товарами/послугами, необоротними активами, які призначаються для їх використання / починають використовуватися: 1) в операціях, що не є об`єктом оподаткування; 2) в операціях, звільнених від оподаткування; 3) в операціях, що здійснюються платником податку в межах балансу платника податку, у тому числі передача для невиробничого використання, переведення виробничих необоротних активів до складу невиробничих необоротних активів; 4) в операціях, що не є господарською діяльністю платника податку.
У разі складання зведеної податкової накладної у графі "Зведена податкова накладна" зазначається код ознаки: 1 - у разі нарахування податкових зобов`язань відповідно до пункту 198.5 статті 198 Податкового кодексу України; 2 - у разі нарахування податкових зобов`язань відповідно до пункту 199.1 статті 199 Податкового кодексу України; 3 - у разі складання зведених податкових накладних, особливості заповнення яких викладені у пункті 15 цього Порядку; 4 - у разі складання зведених податкових накладних, особливості заповнення яких викладені у пункті 19 цього Порядку.
Окрім цього, як визначено пунктом 8 Порядку №1307, при складанні податкових накладних, особливості заповнення яких викладені в пунктах 10-15 цього Порядку, у верхній лівій частині таких накладних у графі "Не підлягає наданню отримувачу (покупцю) з причини" робиться помітка "X" та зазначається тип причини, зокрема, 09 - Складена на постачання для операцій, які звільнені від оподаткування податком на додану вартість.
У разі здійснення коригування сум податкових зобов`язань, а також у випадку виправлення помилок, допущених при складанні податкової накладної, не пов`язаних із зміною суми компенсації вартості товарів/послуг, відповідно до статті 192 розділу V Податкового кодексу України постачальник (продавець) товарів/послуг складає розрахунок коригування кількісних і вартісних показників до податкової накладної за формою згідно з додатком 2 до податкової накладної.
Порядок складання розрахунку коригування та його реєстрації в Єдиному реєстрі податкових накладних аналогічний порядку, передбаченому для податкових накладних, крім випадків, передбачених цим Порядком (абзаци 1 та 3 пункту 21 Порядку №1307).
За наслідком дослідження долучених позивачем копій податкових накладних та розрахунків коригування в частині зазначення відповідних граф, які дають змогу ідентифікувати чи були такі складені щодо операцій, звільнених від оподаткування, суд встановив наступне:
розрахунок коригування кількісних і вартісних показників за №188 від 31.12.2019 у верхній лівій частині у графі "До зведеної податкової накладної" містить код ознаки 1, а у графі "Не підлягає наданню отримувачу (покупцю) з причини" помітку "X" та зазначено тип причини 09 (а.с.24);
розрахунок коригування кількісних і вартісних показників за №189 від 31.12.2019 у верхній лівій частині у графі "До зведеної податкової накладної" містить код ознаки 1, а у графі "Не підлягає наданню отримувачу (покупцю) з причини" помітку "X" та зазначено тип причини 09 (а.с.26);
розрахунок коригування кількісних і вартісних показників за №190 від 31.12.2019 у верхній лівій частині у графі "До зведеної податкової накладної" містить код ознаки 2, а у графі "Не підлягає наданню отримувачу (покупцю) з причини" помітку "X" та зазначено тип причини 09 (а.с.28);
розрахунок коригування кількісних і вартісних показників за №191 від 31.12.2019 у верхній лівій частині у графі "До зведеної податкової накладної" містить код ознаки 2, а у графі "Не підлягає наданню отримувачу (покупцю) з причини" помітку "X" та зазначено тип причини 09 (а.с.31);
розрахунок коригування кількісних і вартісних показників за №192 від 31.12.2019 у верхній лівій частині у графі "До зведеної податкової накладної" містить код ознаки 2, а у графі "Не підлягає наданню отримувачу (покупцю) з причини" помітку "X" та зазначено тип причини 09 (а.с.33);
розрахунок коригування кількісних і вартісних показників за №193 від 31.12.2019 у верхній лівій частині у графі "До зведеної податкової накладної" містить код ознаки 2, а у графі "Не підлягає наданню отримувачу (покупцю) з причини" помітку "X" та зазначено тип причини 09 (а.с.35);
розрахунок коригування кількісних і вартісних показників за №194 від 31.12.2019 у верхній лівій частині у графі "До зведеної податкової накладної" містить код ознаки 2, а у графі "Не підлягає наданню отримувачу (покупцю) з причини" помітку "X" та зазначено тип причини 09 (а.с.37);
розрахунок коригування кількісних і вартісних показників за №195 від 31.12.2019 у верхній лівій частині у графі "До зведеної податкової накладної" містить код ознаки 2, а у графі "Не підлягає наданню отримувачу (покупцю) з причини" помітку "X" та зазначено тип причини 09 (а.с.39);
розрахунок коригування кількісних і вартісних показників за №196 від 31.12.2019 у верхній лівій частині у графі "До зведеної податкової накладної" містить код ознаки 2, а у графі "Не підлягає наданню отримувачу (покупцю) з причини" помітку "X" та зазначено тип причини 09 (а.с.41);
розрахунок коригування кількісних і вартісних показників за №197 від 31.12.2019 у верхній лівій частині у графі "До зведеної податкової накладної" містить код ознаки 2, а у графі "Не підлягає наданню отримувачу (покупцю) з причини" помітку "X" та зазначено тип причини 09 (а.с.43);
розрахунок коригування кількісних і вартісних показників за №198 від 31.12.2019 у верхній лівій частині у графі "До зведеної податкової накладної" містить код ознаки 2, а у графі "Не підлягає наданню отримувачу (покупцю) з причини" помітку "X" та зазначено тип причини 09 (а.с.46);
розрахунок коригування кількісних і вартісних показників за №199 від 31.12.2019 у верхній лівій частині у графі "До зведеної податкової накладної" містить код ознаки 2, а у графі "Не підлягає наданню отримувачу (покупцю) з причини" помітку "X" та зазначено тип причини 09 (а.с.48);
розрахунок коригування кількісних і вартісних показників за №200 від 31.12.2019 у верхній лівій частині у графі "До зведеної податкової накладної" містить код ознаки 2, а у графі "Не підлягає наданню отримувачу (покупцю) з причини" помітку "X" та зазначено тип причини 09 (а.с.51);
розрахунок коригування кількісних і вартісних показників за №201 від 31.12.2019 у верхній лівій частині у графі "До зведеної податкової накладної" містить код ознаки 2, а у графі "Не підлягає наданню отримувачу (покупцю) з причини" помітку "X" та зазначено тип причини 09 (а.с.54);
розрахунок коригування кількісних і вартісних показників за №202 від 31.12.2019 у верхній лівій частині у графі "До зведеної податкової накладної" містить код ознаки 1, а у графі "Не підлягає наданню отримувачу (покупцю) з причини" помітку "X" та зазначено тип причини 09 (а.с.56);
розрахунок коригування кількісних і вартісних показників за №204 від 31.12.2019 у верхній лівій частині у графі "До зведеної податкової накладної" містить код ознаки 2, а у графі "Не підлягає наданню отримувачу (покупцю) з причини" помітку "X" та зазначено тип причини 09 (а.с.58);
податкова накладна за №203 від 31.12.2019 у верхній лівій частині у графі "Зведена податкова накладна" містить код ознаки 2, а у графі "Не підлягає наданню отримувачу (покупцю) з причини" помітку "X" та зазначено тип причини 09 (а.с.60).
З огляду на таке, слід констатувати, що кожен із розрахунків коригування кількісних і вартісних показників, складених до зведених податкових накладних, в тому числі й зведена податкова накладна за №203 від 31.12.2019, містить у своїй структурі сукупність ознак, прямо передбачених Порядком №1307 для податкових накладних/розрахунків коригування, складених за операціями, звільненими від оподаткування ПДВ (визначеними пунктом 198.5 статті 198 та пунктом 199.1 статті 199 цього Кодексу), зокрема: (1) код ознаки 1 або 2, що відповідає складанню зведених податкових накладних у зв`язку з нарахуванням податкових зобов`язань відповідно до пункту 198.5 статті 198 ПК України та до пункту 199.1 статті 199 ПК України, а також (2) помітку "Х" та ти причини 09, що застосовується у разі складення на постачання для операцій, які звільнені від оподаткування податком на додану вартість.
Водночас, позиція контролюючого органу щодо наявності підстав для застосування штрафних санкцій з огляду на оформлення розрахунків коригування із заповненням граф з кодом ставки "20" та "7", що свідчить про нарахування суми податку на додану вартість за основною ставкою, судом відхиляється, оскільки, виходячи з аналізу положень пункту 16 Порядку №1307, які визначають правила заповнення розділів А і Б податкової накладної, у податкових накладних особливості заповнення яких викладені у пункті 11 цього Порядку, тобто зведених податкових накладних, рядки VII-IX не заповнюються.
Отже, коди ставки податку на додану вартість "20" та "7", які зазначені в рядках ІV та V розділу А розрахунків коригування не свідчить про те, що такі складені на коригування кількісних та/або вартісних показників постачання товарів/послуг для операцій, що оподатковуються податком на додану вартість, а є умовними, де код ставки переноситься зі зведених податкових накладних.
Подібні за змістом висновки викладені у постановах Верховного Суду від 10.12.2019 у справі №640/7353/19, від 11.02.2020 у справі №620/757/19, від 20.03.2020 у справі №240/5720/19, від 20.05.2020 у справі №240/3888/19.
Більше того, коментовані доводи прямо суперечать відомостям, самостійно сформованим ГУ ДПС у м. Києві, зокрема у розрахунку штрафних (фінансових) санкцій (штрафів) за несвоєчасну реєстрацію податкових накладних/розрахунків коригування до податкових накладних в ЄРПН (зворотній бік а.с.116), де контролюючим органом встановлено, що спірні розрахунки коригування та зведена податкова накладна відносяться до "ПН по звільнених операціях, по операціях за нульовою ставкою, та по п.198.5 ст. 198, п. 199 ПКУ".
Пунктом 1201.1 статті 1201 ПК України (у редакції, чинній на дату виписування податкових накладних та розрахунків коригування 31.12.2019) було визначено, що порушення платниками податку на додану вартість граничного строку, передбаченого статтею 201 цього Кодексу, для реєстрації податкової накладної та/або розрахунку коригування до такої податкової накладної в Єдиному реєстрі податкових накладних (крім податкової накладної, що не надається отримувачу (покупцю), складеної на постачання товарів/послуг для операцій: які звільнені від оподаткування або які оподатковуються за нульовою ставкою) тягне за собою накладення на платника податку на додану вартість, на якого відповідно до вимог статей 192 та 201 цього Кодексу покладено обов`язок щодо такої реєстрації, штрафу в розмірі, визначеному цією статтею.
Указана норма викладена у редакції Закону України "Про внесення змін до Податкового кодексу України щодо покращення інвестиційного клімату в Україні" від 21.12.2016 за №1797-VIII (надалі по тексту також Закон №1797-VIII), яким були внесені зміни, зокрема, і до статті 1201 ПК України.
Так, до 01 січня 2017 року за цією нормою штрафні санкції застосовувалися за порушення термінів реєстрації податкових накладних виключно тих, які підлягали наданню покупцям - платникам податку на додану вартість. Натомість, з набранням з 01 січня 2017 року чинності Законом №1797-VIII ця норма зазнала змін, зокрема, щодо сфери своєї дії та з 01 січня 2017 року передбачала, що штрафи не застосовуються виключно щодо "податкової накладної, що не видається одержувачеві (покупцеві), складеної на постачання товарів/послуг для операцій: звільнених від оподаткування або оподатковуваних за нульовою ставкою".
Суд звертає увагу на те, що внесені Законом №1797-VIII зміни запровадили виключні випадки звільнення від відповідальності за порушення граничних строків реєстрації податкових накладних, і такі виключення стосуються реєстрації двох видів податкових накладних: 1) яка не надається отримувачу (покупцю) та складена на постачання товарів/послуг для операцій, які звільнені від оподаткування; 2) яка не надається отримувачу (покупцю) та складена на постачання товарів/послуг для операцій, які оподатковуються за нульовою ставкою. Тобто для застосування виключень і звільнення від відповідальності обов`язковою умовою є звільнення операції від оподаткування або її оподаткування за нульовою ставкою.
Вказана правова позиція є усталеною і знайшла своє відображення у низці постанов Верховного Суду, зокрема від 04.09.2018 у справі №816/1488/17, від 13.08.2019 у справі №2040/7988/18, від 07.02.2019 у справі №808/3250/17 та інших.
Разом з тим, суд уважає за необхідне окремо звернути увагу на таке.
23 травня 2020 року набули чинності положення Закону України "Про внесення змін до Податкового кодексу України щодо вдосконалення адміністрування податків, усунення технічних та логічних неузгодженостей у податковому законодавстві" від 16.01.2020 за №466-ІХ (надалі по тексту також Закон № 466-IX), яким доповнено пункт 1201.1 статті 1201 ПК України новими абзацами такого змісту:
"У разі порушення платниками податку на додану вартість граничного строку, передбаченого статтею 201 цього Кодексу, для реєстрації податкової накладної та/або розрахунку коригування до такої податкової накладної в Єдиному реєстрі податкових накладних тягне за собою накладення на платника податку на додану вартість, на якого відповідно до вимог статей 192 і 201 цього Кодексу покладено обов`язок щодо такої реєстрації, штрафу в розмірі 2 відсотків обсягу постачання (без податку на додану вартість), але не більше 1020 гривень, при реєстрації в Єдиному реєстрі податкових накладних:
податкової накладної/розрахунку коригування, складеної на операції з постачання товарів/послуг, що звільняються від оподаткування податком на додану вартість;
податкової накладної/розрахунку коригування, складеної на операції, що оподатковуються за нульовою ставкою;
податкової накладної, складеної відповідно до пункту 198.5 статті 198 цього Кодексу у разі здійснення операцій, визначених підпунктами "а" - "г" пункту 198.5 статті 198 цього Кодексу, та розрахунку коригування, складеного до такої податкової накладної;
податкової накладної, складеної відповідно до статті 199 цього Кодексу, та розрахунку коригування, складеного до такої податкової накладної;
податкової накладної, складеної відповідно до абзацу одинадцятого пункту 201.4 статті 201 цього Кодексу".
Також Законом України "Про внесення змін до Податкового кодексу України щодо функціонування електронного кабінету та спрощення роботи фізичних осіб підприємців" від 14.07.2020 за №786-IX, який набрав чинності 08 серпня 2020 (надалі по тексту також Закон №786-IX), абзаци перший та дванадцятий пункту 1201.1 статті 1201 після слів та цифр "абзацу одинадцятого пункту 201.4 статті 201 цього Кодексу" доповнено словами "та розрахунку коригування, складеного до такої податкової накладної".
Відповідно до пункту 11 підрозділу 10 розділу XX "Перехідні положення" ПК України, штрафні (фінансові) санкції (штрафи) за наслідками перевірок, які здійснюються контролюючими органами, застосовуються у розмірах, передбачених законом, чинним на день прийняття рішень щодо застосування таких штрафних (фінансових) санкцій (з урахуванням норм пункту 7 цього підрозділу).
Виходячи з наведеного, станом на дату проведення камеральної перевірки та прийняття оскаржуваного рішення, пункт 1201.1 статті 1201 вже був викладений та підлягав застосуванню в редакції Закону №466-IX (набрав чинності 23.05.2020) та із змінами, внесеними згідно із Законом №786-IX (набрав чинності 08.08.2020).
Іншими словами, станом на 19.02.2021 (винесення податкового повідомлення-рішення), порушення платниками податку на додану вартість граничного строку, передбаченого статтею 201 цього Кодексу, для реєстрації податкової накладної та/або розрахунку коригування до такої податкової накладної в Єдиному реєстрі податкових накладних (1) на операції з постачання товарів/послуг, що звільняються від оподаткування податком на додану вартість, (2) складеної відповідно до пункту 198.5 статті 198 цього Кодексу у разі здійснення операцій, визначених підпунктами "а" - "г" пункту 198.5 статті 198 цього Кодексу, та розрахунку коригування, складеного до такої податкової накладної та (3) складеної відповідно до статті 199 цього Кодексу, та розрахунку коригування, складеного до такої податкової накладної, тягло за собою накладення на платника податку на додану вартість, штрафу в розмірі 2 відсотків обсягу постачання (без податку на додану вартість), але не більше 1020 гривень.
Тим не менш слід зауважити, що саме за наслідком внесення змін Законом №466-IX, котрі набули чинності 23 травня 2020 року, пункт 201.10 статті 201 Кодексу, яким визначено граничні строки реєстрації податкових накладних та/або розрахунків коригування до податкових накладних у Єдиному реєстрі податкових накладних, за порушення яких застосовуються штрафні санкції згідно з цим Кодексом, після абзацу шістнадцятого доповнено новим абзацом такого змісту: "для зведених податкових накладних та/або розрахунків коригування до таких зведених податкових накладних, складених за операціями, визначеними пунктом 198.5 статті 198 та пунктом 199.1 статті 199 цього Кодексу, - протягом 20 календарних днів, що настають за останнім календарним днем місяця, в якому вони складені",
У спірному випадку, контролюючим органом констатовано про порушення граничних строків реєстрації розрахунків коригування та зведеної податкової накладної за №196 від 31.12.2019, за №194 від 31.12.2019, за №195 від 31.12.2019, за №193 від 31.12.2019, за №192 від 31.12.2019, за №203 від 31.12.2019, за №191 від 31.12.2019, за №189 від 31.12.2019, за №201 від 31.12.2019, за №200 від 31.12.2019, за №199 від 31.12.2019, за №188 від 31.12.2019, за №198 від 31.12.2019, за №197 від 31.12.2019, за №190 від 31.12.2019, за №202 від 31.12.2019, усі з яких зареєстровані у Єдиному реєстрі податкових накладних 16.01.2020, та за №204 від 31.12.2019, зареєстрованого 17.01.2020 у кількості 1 та 2 днів відповідно.
Так, зважаючи на приписи пункту 201.10 статті 201 ПК України, яким встановлено спеціальний строк реєстрації саме для зведених податкових накладних та/або розрахунків коригування до таких зведених податкових накладних, суд доходить висновку про помилкове застосування контролюючим органом абзацу 16 вказаного положення Кодексу, яким встановлені граничні строки реєстрації для податкових накладних/розрахунків коригування до податкових накладних, складених з 16 по останній календарний день (включно) календарного місяця, - до 15 календарного дня (включно) календарного місяця, наступного за місяцем, в якому вони складені.
Оскільки відповідні розрахунки коригування та зведена податкова накладна складені 31.12.2019, перебіг строку починається з 01.01.2020, тому двадцятий календарний день припадає на 20.01.2020. Фактична реєстрація таких відбулася 16.01.2020 та 17.01.2020, тобто раніше кінцевої дати, визначеної спеціальною нормою.
Таким чином, реєстрація була здійснена у встановлений строк і порушення граничного строку не відбулося.
Підсумовуючи вищенаведене, акт перевірки за №7852/Ж5/26-15-04-15-18 від 27.01.2021, за результатами якого прийнято податкове повідомлення-рішення за №138470415 від 19.02.2021, сформований на підставі неправильно застосування положень податкового законодавства та неповно встановлених обставин, що мають значення для висновку для наявності підстав для застосування до позивача штрафу, передбаченого пунктом 1201.1 статті 1201 Податкового кодексу України у загальному розмірі 5 636,91 гривень.
Інші доводи і міркування сторін з приводу прийнятого відповідачем оскаржуваного рішення не змінюють висновку суду, викладеного вище по тексту судового рішення.
Поруч із наведеним, суд вважає за необхідне зауважити про наступне.
Окрім того, відповідно до змісту пункту 73 підрозділу 2 розділу XX "Перехідні положення" ПК України (доповненого Законом №466-IX) штрафи за порушення платниками податку на додану вартість граничного строку для реєстрації податкової накладної та/або розрахунку коригування до такої податкової накладної в Єдиному реєстрі податкових накладних, передбаченого статтею 201 цього Кодексу, за операціями, що звільняються від оподаткування податком на додану вартість, операціями, що оподатковуються податком на додану вартість за нульовою ставкою, операціями, що не передбачають надання податкової накладної отримувачу (покупцю), а також податкової накладної, складеної відповідно до пункту 198.5 статті 198 цього Кодексу у разі здійснення операцій, визначених підпунктами "а" - "г" пункту 198.5 статті 198 цього Кодексу, та розрахунку коригування, складеного до такої податкової накладної, податкової накладної, складеної відповідно до статті 199 цього Кодексу, та розрахунку коригування, складеного до такої податкової накладної, податкової накладної, складеної відповідно до абзацу одинадцятого пункту 201.4 статті 201 цього Кодексу, нараховані платникам податків протягом періоду з 1 січня 2017 року до 31 грудня 2019 року, грошові зобов`язання за якими неузгоджені (відповідні податкові повідомлення-рішення знаходяться в процедурі адміністративного або судового оскарження та грошові зобов`язання за ними не сплачено) станом на дату набрання чинності Законом України "Про внесення змін до Податкового кодексу України щодо вдосконалення адміністрування податків, усунення технічних та логічних неузгодженостей у податковому законодавстві", застосовуються в розмірі 2 відсотків обсягу постачання (без податку на додану вартість), але не більше 1020 гривень.
Штрафи, застосовані через відсутність реєстрації протягом граничного строку, передбаченого статтею 201 цього Кодексу, податкової накладної та/або розрахунку коригування до такої податкової накладної в Єдиному реєстрі податкових накладних за операціями, що звільняються від оподаткування податком на додану вартість, операціями, що оподатковуються податком на додану вартість за нульовою ставкою, операціями, що не передбачають надання податкової накладної отримувачу (покупцю), а також податкової накладної, складеної відповідно до пункту 198.5 статті 198 цього Кодексу у разі здійснення операцій, визначених підпунктами "а" - "г" пункту 198.5 статті 198 цього Кодексу, та розрахунку коригування, складеного до такої податкової накладної, податкової накладної, складеної відповідно до статті 199 цього Кодексу, та розрахунку коригування, складеного до такої податкової накладної, податкової накладної, складеної відповідно до абзацу одинадцятого пункту 201.4 статті 201 цього Кодексу нараховані платникам податків протягом періоду з 1 січня 2017 року до 31 грудня 2019 року, грошові зобов`язання за якими неузгоджені (відповідні податкові повідомлення-рішення знаходяться в процедурі адміністративного або судового оскарження та грошові зобов`язання за ними не сплачено) станом на дату набрання чинності Законом України "Про внесення змін до Податкового кодексу України щодо вдосконалення адміністрування податків, усунення технічних та логічних неузгодженостей у податковому законодавстві", застосовуються в розмірі 5 відсотків обсягу постачання (без податку на додану вартість), але не більше 3400 гривень.
Пізніше, Законом України "Про внесення змін до Податкового кодексу України щодо функціонування електронного кабінету та спрощення роботи фізичних осіб підприємців" від 14.07.2020 за №786-IX, який набрав чинності 08 серпня 2020 (надалі по тексту також Закон №786-IX) у підрозділі 2 у пункті 73 ПК України в абзацах першому і другому після слів та цифр "відповідно до абзацу одинадцятого пункту 201.4 статті 201 цього Кодексу" доповнено словами "та розрахунку коригування, складеного до такої податкової накладної", а слова і цифри "до 31 грудня 2019 року" замінено словами "до дати набрання чинності Законом України "Про внесення змін до Податкового кодексу України щодо вдосконалення адміністрування податків, усунення технічних та логічних неузгодженостей у податковому законодавстві", строк сплати грошових зобов`язань за якими не настав або"; в абзаці першому цифри і слова "2 відсотків обсягу постачання (без податку на додану вартість), але не більше 1020 гривень" замінено цифрами і словами "1 відсотка обсягу постачання (без податку на додану вартість), але не більше 510 гривень"; в абзаці другому цифри і слова "5 відсотків обсягу постачання (без податку на додану вартість), але не більше 3400 гривень" замінено цифрами і словами "2,5 відсотка обсягу постачання (без податку на додану вартість), але не більше 1700 гривень".
Виходячи зі змістовного та синтаксичного аналізу побудови наведених вище норм права, можна зробити висновок, що таким чином законодавець мав на меті не лише уточнити й розширити перелік випадків, за яких платник податків звільняється від відповідальності, передбаченої пунктом 1201.1 статті 1201 ПК України, а й убезпечити платників податків від надмірного тягаря відповідальності, встановленого раніше чинними положеннями пункту 1201.2 статті 1201 ПК України, у випадках та за умов, наведених у пункті 73 підрозділу 2 розділу XX "Перехідні положення" ПК України.
Тобто, законодавець передбачив ретроспективну дію положень пункту 73 підрозділу 2 розділу ХХ "Перехідні положення" ПК України в частині порядку застосування штрафів за порушення платниками податку на додану вартість порядку реєстрації податкової накладної та/або розрахунку коригування до такої податкової накладної в Єдиному реєстрі податкових накладних протягом строку, передбаченого статтею 201 цього Кодексу, за операціями, визначеними таким пунктом, яка проявляється в тому, що такі положення поширюють свою дію на всі штрафні санкції, нараховані платникам податків протягом періоду з 1 січня 2017 року до дати набрання чинності Законом №466-ІХ, у разі, якщо відповідні податкові повідомлення-рішення перебувають у процедурі адміністративного або судового оскарження (без обмеження інстанційності судового розгляду) та грошові зобов`язання за ними не сплачено станом на дату набрання чинності цим Законом.
Згідно з правовою позиції Верховного Суду, викладеної у постанові від 09 червня 2021 року по справі №620/2436/19 такий підхід законодавця загалом відповідає принципу "доброго врядування" і "належної адміністрації" в світлі практики ЄСПЛ.
У вказаному рішенні Верховним Судом також наголошено, що Законом №466-ІХ чітко закріплено, що пункт 73 підрозділу 2 розділу XX "Перехідні положення" ПК України підлягає застосуванню до штрафів нарахованих платникам податків протягом періоду з 01 січня 2017 року до дати набрання чинності Законом України "Про внесення змін до Податкового кодексу України щодо вдосконалення адміністрування податків, усунення технічних та логічних неузгодженостей у податковому законодавстві" за наведених у цій же нормі умов. У такий спосіб законодавцем, який виявив певні недоліки (непропорційність) у механізмі відповідальності за несвоєчасну реєстрацію податкової накладної, що не надається покупцю товарів, звільнив від надмірного тягаря відповідальності, встановленого раніше чинними нормами податкового законодавства, за наведених у пункті 73 підрозділу 2 розділу XX "Перехідні положення" ПК України умов.
У рішенні від 09 лютого 1999 року №1-рп/99 Конституційний Суд України дійшов висновку, що надання зворотної дії в часі нормативно-правовим актам може бути передбачено шляхом прямої вказівки про це в законі або іншому нормативно-правовому акті.
Зворотна дія нормативно-правового акта у часі (ex post facto) - це дія нового нормативно-правового акта на факти та відносини, що мали місце до набуття ним чинності.
Суд також вважає за необхідне звернути увагу на те, що в Законі №466-ІХ (пункт 73 підрозділу 2 розділу XX "Перехідні положення" ПК України) виділено окремі категорії грошових зобов`язань, які підлягають відкликанню як неузгоджені, водночас запроваджено інший, відмінний від загального, підхід, за яким для цілей цієї норми під неузгодженими грошовими зобов`язаннями розуміються ті, по яких відповідні податкові повідомлення-рішення знаходяться в процедурі адміністративного або судового оскарження та грошові зобов`язання за ними не сплачено станом на дату набрання чинності Законом України "Про внесення змін до Податкового кодексу України щодо вдосконалення адміністрування податків, усунення технічних та логічних неузгодженостей у податковому законодавстві".
Законодавцем для цілей пункту 73 підрозділу 2 розділу XX "Перехідні положення" ПК України закріплено відмінне від загального (пункт 56.18 статті 56 ПК України) розуміння неузгодженого грошового зобов`язання, а саме - для цілей цієї норми грошове зобов`язання є неузгодженим протягом всієї процедури судового оскарження (без обмеження в суді якої інстанції знаходиться спір) за умови, що грошове зобов`язання за ними не сплачено станом на дату набрання чинності Законом України "Про внесення змін до Податкового кодексу України щодо вдосконалення адміністрування податків, усунення технічних та логічних неузгодженостей у податковому законодавстві".
Крім того, відповідно до вказаних змін, контролюючий орган за місцем реєстрації платника податку здійснює перерахунок суми штрафу і надсилає (вручає) такому платнику нове податкове повідомлення-рішення. Попереднє податкове повідомлення-рішення вважається скасованим (відкликаним) без вчинення будь-яких додаткових дій з боку контролюючого органу, тобто в силу закону.
Право ж на зменшення та перерахунок штрафних санкцій на підставі пункту 73 підрозділу 2 розділу ХХ "Перехідні положення" ПК України належить виключно податковому органу, на якого закон покладає обов`язок скласти та направити нове податкове повідомлення-рішення. Суд в межах своєї компетенції може лише встановити правомірність/неправомірність донарахування відповідних штрафних санкцій та наявність/відсутність підстав для поширення наведеної вище ретроспективної правої норми на спірні правовідносини, однак не може підміняти собою уповноважений орган та самостійно зменшувати суму донарахувань.
Аналогічний висновок викладений у постановах Верховного Суду від 11.12.2018 по справі №807/68/18, від 07.02.2019 по справі №808/3250/17, від 13.03.2019 по справі №813/4157/17, від 11.09.2024 по справі №1.380.2019.001890, від 24.10.2024 по справі №816/73/18, від 15.01.2025 по справі №620/3810/19, від 05.02.2025 по справі № 640/5138/19 та інших.
Вирішуючи питання застосування у спірному випадку положення пункту 73 підрозділу 2 розділу XX "Перехідні положення" ПК України, яким впроваджено ретроактивну дію Закону у відповідних правовідносинах, суд виходить із встановлених обставин справи, за якими: (1) контролюючим органом 27.01.2021 проведено камеральну перевірку порушення граничних строків реєстрації податкових накладних та розрахунків коригування до податкових накладних платником податків за операціями, які мали місце 31.12.2019; (2) за результатами перевірки 19.02.2021 винесено податкове повідомлення-рішення за №138470415; (2) з 02.03.2021 по 24.05.2021 тривало адміністративне оскарження вказаного рішення, за результатами якого останнє залишено без змін.
З огляду на таке, положення пункту 73 підрозділу 2 розділу XX "Перехідні положення" ПК України не підлягають застосуванню у спірному випадку, адже штрафи за порушення платниками податку на додану вартість граничного строку для реєстрації податкової накладної та/або розрахунку коригування до такої податкової накладної в Єдиному реєстрі податкових накладних, передбаченого статтею 201 цього Кодексу (зокрема за операціями, що звільняються від оподаткування податком на додану вартість та за операціями, що оподатковуються податком на додану вартість за нульовою ставкою) були нараховані позивачу опісля набрання чинності Законом №466-ІХ із урахуванням змін, внесених Законом №786-IX.
Відповідно до частин 1, 2 статті 77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу
В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.
Відповідно до частини 2 статті 19 Конституції України, органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.
Наведена норма означає, що суб`єкт владних повноважень зобов`язаний діяти лише на виконання закону, за умов і обставин, визначених ним, вчиняти дії, не виходячи за межі прав та обов`язків, дотримуватися встановленої законом процедури, обирати лише встановлені законодавством України способи правомірної поведінки під час реалізації своїх владних повноважень.
В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача, якщо він заперечує проти адміністративного позову.
Виходячи із заявлених позовних вимог, системного аналізу положень чинного законодавства України та доказів, зібраних у справі, суд дійшов висновку, що у спірному випадку Головне управління ДПС в м. Києві в ході здійснення покладених на неї повноважень щодо проведення камеральної перевірки своєчасності реєстрації податкових накладних/розрахунків коригування та/або розрахунків коригування до податкових накладних в Єдиному реєстрі податкових накладних ТОВ "Медікс-рей Інтернешнл Груп", діяла не на підставі закону, а матеріалами адміністративної справи не підтверджено правомірність застосування до позивача податкового повідомлення-рішення за №138470415 від 19.02.2021.
За таких обставин позовні вимоги є обґрунтованими, а позов таким, що підлягає до задоволення.
Розподіляючи між сторонами судові витрати суд відзначає, що відповідно до частини 1 статті 132 КАС України судові витрати складаються із судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи.
При задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень КАС України, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа (частина 1 статті 139 КАС України).
Відтак, підлягають стягненню з відповідача за рахунок його бюджетних асигнувань на користь позивача понесені ним судові витрати по оплаті судового збору в розмірі 2 270,00 гривень.
Сторонами не подано до суду будь-яких доказів про понесення ними інших витрат, пов`язаних з розглядом справи, відтак у суду відсутні підстави для вирішення питання щодо їх розподілу.
На підставі статті 1291 Конституції України, керуючись статтями 139, 241-246, 250 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -
Позов задовольнити повністю.
Визнати протиправним та скасувати податкове повідомлення-рішення Головного управління Державної податкової служби у місті Києві за №138470415 від 19.02.2021.
Стягнути за рахунок бюджетних асигнувань Головного управління Державної податкової служби у місті Києві (ідентифікаційний код юридичної особи 44116011) на користь товариства з обмеженою відповідальністю "Медікс-рей Інтернешнл Груп" (ідентифікаційний код юридичної особи 32109302) сплачений судовий збір в розмірі 2 270,00 гривень (дві тисячі двісті сімдесят гривень нуль копійок).
Рішення може бути оскаржене в апеляційному порядку.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів, з дня складення повного судового рішення.

Апеляційна скарга подається до Шостого апеляційного адміністративного суду.

Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручене у день його складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження рішення суду, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Учасники справи:

позивач товариство з обмеженою відповідальністю "Медікс-рей Інтернешнл Груп" (ідентифікаційний код юридичної особи, ), вул. Велика Васильківська, 77, м. Київ, 03150;

відповідач Головне управління Державної податкової служби у місті Києві (ідентифікаційний код юридичної особи, ), вул. Шолуденка, 33/19, м.Київ, 04116.

Суддя Чуприна О.В.