Справа № 640/8938/19
Суддя: Куденков К.О.
Дата ухвалення: 2025-12-15 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

Донецький окружний адміністративний суд
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

15 грудня 2025 року Справа№640/8938/19

Донецький окружний адміністративний суд у складі судді Куденкова К.О., розглянувши в порядку спрощеного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами адміністративний позов Приватного акціонерного товариства «Київстар» до Центрального міжрегіонального управління ДПС по роботі з великими платниками податків про визнання протиправною і скасування податкової консультації, зобов`язання вчинити певні дії,

У С Т А Н О В И В:

У травні 2019 року Приватне акціонерне товариство «Київстар» (далі позивач, ПрАТ «Київстар») звернулося до Окружного адміністративного суду міста Києва з позовом до Офісу великих платників податків Державної фіскальної служби (далі Офіс ВПП ДФС ), в якому просить:

- визнати протиправною і скасувати податкову консультацію від 10.02.2017 №7888/10/28-10-01-03-11;

- зобов`язати надати позивачу податкову консультацію на його звернення від 10.01.2017 №151/03 з урахуванням висновків суду.

Ухвалою Окружного адміністративного суду міста Києва від 18 червня 2019 року відкрито провадження в адміністративній справі.

Цю справу передано до Донецького окружного адміністративного суду відповідно до пункту 2 розділу II Закону України від 13 грудня 2022 року № 2825-IX «Про ліквідацію Окружного адміністративного суду міста Києва та утворення Київського міського окружного адміністративного суду».

Ухвалою Донецького окружного адміністративного суду від 14 жовтня 2025 року прийнято позовну заяву до розгляду і відкрито провадження в адміністративній справі, розгляд справи вирішено провадити за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін, витребувані докази. Замінено відповідача у справі № 640/8938/19 з Офісу великих платників податків Державної фіскальної служби на його правонаступника Центральне міжрегіональне управління ДПС по роботі з великими платниками податків, як відокремлений підрозділ Державної податкової служби України (ідентифікаційний код ВП: 44082145; 02068, Україна, місто Київ, вулиця Кошиця, будинок 3).

На обґрунтування позову ПрАТ «Київстар» посилається на те, що надана консультація не відповідає вимогам чинного податкового законодавства. Позивач вважає, що має право здійснювати врахування податкових збитків ТОВ «Голден Телеком» при визначенні об`єкта оподаткування податку на прибуток позивачем, який приєднав іншого збиткового платника податку.

Відповідач надав відзив на адміністративний позов, яким просить відмовити в задоволенні позовних вимог. Зазначає, що Офісом ВПП ДФС в повній мірі надано в межах своїх повноважень консультацію ПрАТ «Київстар».

Позивач надав відповідь на відзив, в якій зазначив, що підтримує свою позицію, викладену в позовній заяві.

Відповідач надав заперечення, якими вважає, що відсутні підстави для задоволення позовних вимог.

Суд, перевіривши матеріали справи та оцінивши повідомлені обставини, дійшов наступних висновків.

Приватне акціонерне товариство «Київстар» у порядку ст. 52 Податкового кодексу України подало до Офісу ВПП ДФС звернення від 10.01.2017 № 151/03, в якому просить роз`яснити порядок практичного застосування окремих норм податкового законодавства, а саме правомірність та практичний механізм відображення в податковій декларації з податку на прибуток компанії за 2015 рік суми від`ємного значення об`єкта оподаткування (далі - податкових збитків) ТОВ «Голден Телеком», право на які отримала Компанія в результаті приєднання ТОВ «Голден Телеком».

Позивач зазначив, що загальними зборами акціонерів ПрАТ «Київстар» 27 жовтня 2014 року було прийнято рішення про приєднання ТОВ «Голден Телеком» до Компанії. 06.02.2015 року за результатами податкової перевірки ТОВ «Голден Телеком» був складений акт перевірки №133/28-10-42-10/19028202. Після чого 27.02.2015 ліквідаційною комісією з припинення ТОВ «Голден Телеком» складено Передавальний акт, згідно з яким. Компанії були передані податкові збитки з податку на прибуток (від`ємне значення об`єкта оподаткування) у сумі 330 586 130 грн. Ураховуючи правове регулювання питання щодо припинення юридичної особи ст. 104 ЦК України, все майно, права та обов`язки ТОВ «Голден Телеком» прийнято та відображено у фінансовій звітності Компанією, як правонаступником такого підприємства.

Тому позивач просив розглянуте звернення та надати податкову консультацію, в якій підтвердити правомірність та роз`яснити практичний механізм відображення у податковій декларації з податку на прибуток Компанії за 2015 рік податкових збитків, право на які отримала компанія в результаті приєднання ТОВ «Голден Телеком».

Офіс ВПП ДФС надав податкову консультацію від 10.02.2017 № 7888/10/28-10-01-03-11 «Про надання консультації», в якій зазначив, що порядок припинення юридичної особи шляхом злиття, приєднання, поділу та перетворення визначений ст. 107 Цивільного кодексу України від 16 січня 2003 року № 43 5-IV (далі - ЦК). Щодо врахування у податковому обліку товариства збитків та права зменшення фінансового результату до оподаткування на суму неврахованих збитків компанією, що приєдналася, повідомляємо. Відповідно до пп. 134.1.1 п. 134.1 ст. 134 Податкового кодексу України (далі - Кодекс) об`єктом оподаткування є прибуток із джерелом походження з України та за її межами, який визначається шляхом коригування (збільшення або зменшення) фінансового результату до оподаткування (прибутку або збитку), визначеного у фінансовій звітності підприємства відповідно до національних положень (стандартів) бухгалтерського обліку або міжнародних стандартів фінансової звітності, на різниці, які виникають відповідно до положень цього розділу. Отже, порядок визначення об`єкта оподаткування базується на результатах бухгалтерського обліку, відображеного платником податку у фінансовій звітності

Крім того, Офіс ВПП ДФС зазначив, що фінансовий результат до оподаткування, зокрема, зменшується на суму від`ємного значення об`єкта оподаткування минулих податкових (звітних) років. Положення зазначеного пункту застосовуються з урахуванням пункту 3 підрозділу 4 розділу XX «Перехідні положення» Кодексу (п.п. 140.4.2 п. 140.4 ст. 140 Кодексу). Однак норми розділу III «Податок на прибуток підприємств» Кодексу в редакції, чинній з 01.01.2015, не передбачають положень, що надають право здійснювати врахування при визначенні об`єкта оподаткування податком на прибуток підприємством, яке приєднало іншого збиткового платника податку, його податкових збитків

До суду надано копію протоколу 3/14 від 27 жовтня 2014 року загальних зборів учасників ТОВ «Голден Телеком» щодо припинення (реорганізації) ТОВ «Голден Телеком» шляхом приєднання до ПрАТ «Київстар» та копію протоколу 1/15 від 27 жовтня 2014 року загальних зборів учасників ТОВ «Голден Телеком» щодо затвердження передавального акта ТОВ «Голден Телеком».

Крім того, позивач надав копії податкової звітності ТОВ «Голден Телеком» з податку на прибуток підприємств та акт перевірки від 06.02.2015 № 133/28-10-42-10/19028202 з питань дотримання ТОВ «Голден Телеком» податкового законодавства, валютного та іншого законодавства за період з 01.02.2010 по 01.12.2014 і довідки про результати перевірки ТОВ «Голден Телеком» з питань дотримання ТОВ «Голден Телеком» податкового законодавства, валютного та іншого законодавства за період з 02.12.2014 по 16.03.2015.

Спірні правовідносини виникли з приводу правомірності наданої податкової консультації.

Відповідно до пп. 14.1.172-1 п. 14.1 ст. 14 Податкового кодексу України, у редакції, чинній на момент надання спірної податкової консультації, визначено, що індивідуальна податкова консультація це роз`яснення контролюючого органу, надане платнику податків щодо практичного використання окремих норм податкового та іншого законодавства, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючий орган, та зареєстроване в єдиному реєстрі індивідуальних податкових консультацій.

Приписами пунктів 52.1 52.3 ст. 52 Податкового кодексу України передбачено, що за зверненням платників податків контролюючі органи надають їм безоплатно консультації з питань практичного використання окремих норм податкового законодавства протягом 30 календарних днів, що настають за днем отримання такого звернення даним контролюючим органом.

Податкова консультація має індивідуальний характер і може використовуватися виключно платником податків, якому надано таку консультацію.

За вибором платника податків консультація надається в усній, письмовій або електронній формі. Консультація, надана в письмовій або електронній формі, обов`язково повинна містити опис питань, що порушуються платником податків, з урахуванням фактичних обставин, вказаних у зверненні платника податків, обґрунтування застосування норм законодавства та висновок з питань практичного використання окремих норм податкового законодавства.

Згідно з п. 53.1 ст. 53 Податкового кодексу України встановлено, що не може бути притягнуто до відповідальності платника податків, який діяв відповідно до податкової консультації, наданої йому у письмовій або електронній формі, а також узагальнюючої податкової консультації, зокрема, на підставі того, що у майбутньому така податкова консультація або узагальнююча податкова консультація була змінена або скасована.

У пункті 53.3 ст. 53 Податкового кодексу України зазначено, що платник податків може оскаржити до суду наказ про затвердження узагальнюючої податкової консультації або надану йому індивідуальну податкову консультацію як правовий акт індивідуальної дії, викладені в письмовій або електронній формі, які, на думку такого платника податків, суперечать нормам або змісту відповідного податку чи збору.

Скасування судом наказу про затвердження узагальнюючої податкової консультації або індивідуальної податкової консультації є підставою для надання нової податкової консультації з урахуванням висновків суду.

Протягом 30 календарних днів із дня набрання законної сили рішенням суду про скасування наказу про затвердження узагальнюючої податкової консультації або індивідуальної податкової консультації центральний орган виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну фінансову політику, або контролюючий орган з урахуванням висновків суду зобов`язані опублікувати узагальнюючу податкову консультацію або надати платнику податків індивідуальну податкову консультацію.

Відповідно до ч. 1 ст. 104 Цивільного кодексу України юридична особа припиняється в результаті реорганізації (злиття, приєднання, поділу, перетворення, або ліквідації). У разі реорганізації юридичних осіб майно, права та обов`язки переходять до правонаступників.

Згідно з ч. 2 ст. 107 Цивільного кодексу України після закінчення строку для пред`явлення вимог кредиторами та задоволення чи відхилення цих вимог комісія з припинення юридичної особи складає передавальний акт (у разі злиття, приєднання або перетворення) або розподільчий баланс (у разі поділу), який має містити положення про правонаступництво щодо майна, прав та обов`язків юридичної особи, що припиняється шляхом поділу, стосовно всіх її кредиторів та боржників, включаючи зобов`язання, які оспорюються сторонами.

При цьому, чинним на момент виникнення спірних правовідносин законодавством не передбачено жодних винятків щодо складу майна, прав та обов`язків, що переходять до підприємства-правонаступника в разі припинення юридичної особи шляхом її приєднання до іншої.

Згідно з пп. 98.1.2 п. 98.1 ст. 98 Податкового кодексу України, у редакції, чинній на момент виникнення спірних правовідносин, визначено, що під реорганізацією платника податків у цій статті розуміється зміна його правового статусу, яка передбачає будь-яку з таких дій або їх поєднання: злиття платників податків, а саме передача майна платника податків до статутних фондів інших платників податків, унаслідок чого відбувається ліквідація платника податків, який зливається з іншими.

Відповідно до п. 98.8 ст. 98 Податкового кодексу України у разі якщо платник податків, що реорганізується, має суми надміру сплачених грошових зобов`язань, такі суми підлягають заліку в рахунок його непогашених грошових зобов`язань або податкового боргу за іншими податками. Зазначена сума розподіляється між бюджетами та державними цільовими фондами пропорційно загальним сумам грошового зобов`язання або податкового боргу такого платника податків.

Згідно з п. 98.9 ст. 98 Податкового кодексу України у разі якщо сума надміру сплачених грошових зобов`язань або невідшкодованих податків та зборів платника податків перевищує суму грошових зобов`язань або податкового боргу з інших податків, сума перевищення перераховується в розпорядження правонаступників такого платника податків пропорційно його частці в майні, що розподіляється, згідно з розподільним балансом або передаточним актом, а у разі отримання цілісного майнового комплексу державного або комунального підприємства в оренду чи концесію сума перевищення перераховується в розпорядження платника податків - орендаря чи концесіонера згідно з передаточним балансом або актом.

Об`єкт оподаткування податком на прибуток підприємств визначається відповідно до ст. 134 Податкового кодексу України.

Відповідно до пп. 140.4.2 ст. 140 Податкового кодексу України фінансовий результат до оподаткування зменшується на суму від`ємного значення об`єкта оподаткування минулих податкових (звітних) років. Положення зазначеного пункту застосовуються з урахуванням п. 3 підрозділу 4 розділу XX «Перехідні положення» Кодексу.

Отже, витрати за зобов`язаннями, що передаються правонаступнику у разі реорганізації шляхом приєднання та по яких дата визнання підприємством, що припиняється, не настала, внаслідок передання всіх прав та обов`язків підприємству-правонаступнику виникають у такого підприємства-правонаступника. У свою чергу, підприємство-правонаступник враховує їх при формуванні фінансового результату до оподаткування податком на прибуток за правилами бухгалтерського обліку.

Відтак підприємство-правонаступник приймає на себе усі права та обов`язки підприємства, що припиняється в результаті реорганізації, у тому числі - враховує від`ємне значення об`єкта оподаткування податком на прибуток підприємств.

При цьому, позитивне значення об`єкта оподаткування податком на прибуток підприємств, тобто об`єкт оподаткування, має зараховуватися для визначення податкових зобов`язань підприємства-правонаступника.

Разом з тим, чинна редакція Податкового кодексу України не містить заборони на врахування правонаступником збитків підприємств, що припиняються в результаті реорганізації.

Порядок відображення в бухгалтерському обліку та звітності придбання інших підприємств, гудвілу, який виник при придбанні, злитті підприємств, а також розкриття інформації про об`єднання підприємств встановлений Положенням (стандартом) бухгалтерського обліку 19 "Об`єднання підприємств», затвердженим наказом Міністерства фінансів України від 07.07.1999 № 163 (далі - П (С)БО №19).

Згідно п. 5 П (С)БО №19 якщо підприємство внаслідок придбання його чистих активів іншим підприємством (покупцем) ліквідується, то, починаючи з дати придбання, покупець відображає в балансі активи та зобов`язання придбаного підприємства та будь-який гудвіл, що виникає в результаті придбання.

Отже, витрати за зобов`язаннями, що передаються правонаступнику у разі реорганізації шляхом приєднання та по яких дата визнання підприємством, що ліквідується, не настала, виникають у правонаступника, який враховує їх при формуванні фінансового результату до оподаткування податком на прибуток за правилами бухгалтерського обліку.

Відповідно до п. 3 Національного положення (стандарту) бухгалтерського обліку 1 «Загальні вимоги до фінансової звітності», затвердженого наказом Міністерства фінансів України від 07.02.2013 № 73, баланс являє собою звіт про фінансовий стан підприємства, який відображає на певну дату його активи, зобов`язання і власний капітал (Форма N 1).

Тому позивач, як правонаступник, приймає на себе всі права та обов`язки ліквідованого підприємства, у тому числі фінансовий результат.

Відтак у балансі товариства-правонаступника буде містися відображення власних активів, зобов`язань та капіталу, а також активів, зобов`язань та капіталу ліквідованого підприємства, а в складі власного капіталу - нерозподілений прибуток (накопичений збиток), який є наслідком у тому числі і всіх раніше отриманих прибутків та/чи збитків ліквідованого підприємства.

З огляду на викладене суд дійшов висновку про наявність правових підстав для скасування податкової консультації.

На підставі наведеного, суд дійшов висновку про наявність підстав для задоволення позовних вимог.

Відповідно до платіжного доручення № 177666 від 20.05.2019 позивачем сплачено 3842,00 грн судового збору за подання позовної заяви.

Частиною 1 ст. 139 КАС України установлено, що при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.

Отже, стягненню на користь позивача підлягає 3842,00 грн понесених судових витрат за рахунок бюджетних асигнувань відповідача.

Керуючись статтями 2, 5-10, 19, 72-77, 90, 132, 139, 143, 241-246, 250, 255, 262, 295, 297, 371 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

ВИРІШИВ:

Адміністративний позов Приватного акціонерного товариства «Київстар» (ідентифікаційний код: 21673832; 03113, м. Київ, вул. Дегтярівська, буд. 53) до Центрального міжрегіонального управління ДПС по роботі з великими платниками податків (ідентифікаційний код ВП: 44082145; 02068, Україна, місто Київ, вулиця Кошиця, будинок 3) про визнання протиправною і скасування податкової консультації, зобов`язання вчинити певні дії задовольнити повністю.

Визнати протиправною і скасувати податкову консультацію Офісу великих платників податків Державної фіскальної служби від 10.02.2017 №7888/10/28-10-01-03-11.

Зобов`язати Центральне міжрегіональне управління ДПС по роботі з великими платниками податків надати Приватному акціонерному товариству «Київстар» податкову консультацію на його звернення від 10.01.2017 №151/03, з урахуванням висновків суду.

Стягнути на користь Приватного акціонерного товариства «Київстар» за рахунок бюджетних асигнувань Центрального міжрегіонального управління ДПС по роботі з великими платниками податків суму судових витрат у розмірі 3842 (три тисячі вісімсот сорок дві) гривні 00 копійок.

Повне рішення суду складено 15 грудня 2025 року.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Рішення суду може бути оскаржено в апеляційному порядку до Шостого апеляційного адміністративного суду шляхом подачі апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Суддя К.О. Куденков