Справа № 442/7287/25
Суддя: Стрельбицький В. В.
Дата ухвалення: 2025-12-12 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

Справа № 442/7287/25
Провадження № 2-аво/461/3/25
УХВАЛА

12.12.2025 року місто Львів

Галицький районний суду м. Львова у складі:

головуючого судді Стрельбицького В.В.,

за участю секретаря судового засідання Герман М.І.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні у залі суду міста Львова заяву Богуша Ігоря Михайловича, який діє в інтересах ОСОБА_1 , про виправлення описки у судовому рішенні,

встановив:

Фактичні обставини справи, суть заяви та дані про особу, яка її заявила, суть питання, яке вирішується судом.

Богуш Ігор Михайлович, який діє в інтересах ОСОБА_1 , звернувся до суду із заявою про виправлення описки у судовому рішенні, у якій просить виправити описку у рішенні Галицького районного суду м. Львова від 02 грудня 2025 року в справі №442/7287/25, зазначивши у вступній та мотивувальній частинах рішення: (у наведеному позові Західне міжрегіональне управління Державної міграційної служби (????? позивач) посилається,… Принцип офіційності, зокрема, виявляється в тому, що суд визнає обставини(????? обставини) та ін.).

Заяву обґрунтовує тим, що в мотивувальній та резолютивній частині вищевказаного рішення зроблено описку, яку слід виправити.

Відповідно до ч. 2 ст. 253 КАС України, питання про внесення виправлень суд може вирішити в порядку письмового провадження. У разі необхідності суд може розглянути питання внесення виправлень у судове рішення в судовому засіданні з повідомленням учасників справи. Неприбуття у судове засідання осіб, які були належним чином повідомлені про дату, час та місце судового засідання, не перешкоджає розгляду заяви.

Виходячи з наведених положень, суд вважає за можливе проводити розгляд справи у відсутності сторін.

У разі неявки у судове засідання всіх учасників справи або якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється за відсутності учасників справи (у тому числі при розгляді справи в порядку письмового провадження), фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється (ч.4 ст. 229 КАС України).

Мотиви та висновки суду, а також положення закону, яким керувався суд, постановляючи ухвалу.

Дослідивши матеріали справи та подану заяву, суд дійшов висновку щодо відсутності підстав для задоволення заяви представника позивача про виправлення описки у судовому рішенні, з огляду на наступне.

Судом встановлено, що рішенням Галицького районного суду м. Львова від 02 грудня 2025 року у справі №443/7287/25 позовну заяву залишено без задоволення. Постанову про накладення адміністративного стягнення по справі про адміністративне правопорушення серії ПН МЛВ №003161 від 24.09.2025, яка винесена начальником Дрогобицького відділу Західного міжрегіонального управління Державної міграційної служби Морозом О.М. про притягнення позивача до відповідальності, про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності залишено без змін. Рішення заступника начальника Управління СБУ у Львівській області Рішка В. про примусове видворення з України іноземця або особи без громадянства ОСОБА_1 залишено без змін.

Разом з тим, судом не встановлено та не виявлено описки у вступній та мотивувальній частині рішення.

Відповідно до частини першої статті 253 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, який постановив судове рішення, може з власної ініціативи або за заявою учасника справи чи іншої заінтересованої особи виправити допущені в судовому рішенні цього суду описки, очевидні арифметичні помилки незалежно від того, набрало судове рішення законної сили чи ні.

Як наведено вище, згідно з частиною другою статті 253 Кодексу адміністративного судочинства України, питання про внесення виправлень суд може вирішити в порядку письмового провадження. У разі необхідності суд може розглянути питання внесення виправлень у судове рішення в судовому засіданні з повідомленням учасників справи. Неприбуття у судове засідання осіб, які були належним чином повідомлені про дату, час та місце судового засідання, не перешкоджає розгляду заяви.

Наведені норми передбачають можливість після ухвалення судового рішення у справі усунути в ньому помилки технічного (неюридичного) характеру описки та очевидні арифметичні помилки.

Суд звертає увагу позивача на те, що у розумінні процесуального закону описка це зроблена судом механічна граматична помилка в рішенні, яка допущена під час його письмово-вербального викладу (помилка у правописі, у розділових знаках, одрук тощо). Не вважається опискою помилка, яка не викривляє зміст рішення, тобто неправильне розташування розділових знаків, неправильні відмінки слів, застосування русизмів та діалектизмів тощо.

Тобто опискою необхідно вважати помилку, що порушує правила граматики, синтаксису, пунктуації, нумерації, що мають вплив на зміст судового рішення та його виконання.

Такий висновок щодо застосування інституту виправлення описок і очевидних арифметичних помилок у судовому рішенні викладено в ухвалах Великої Палати Верховного Суду від 27.05.2020 у справі № 904/10956/16, від 11.01.2022 у справі № 921/730/13-г/3, від 23.03.2023 у справі № 990/106/22, від 26.04.2023 у справі № 522/22473/15-ц та від 09.05.2023 у справі № 522/22473/15-ц.

Вирішуючи питання про виправлення описок (очевидних арифметичних помилок), допущених в судовому рішенні, суд не вправі змінювати зміст судового рішення незалежно від його юридичного значення чи зовнішнього оцінного сприйняття (розуміння). Суд лише усуває неточності щодо встановлених фактичних обставин справи (наприклад, дати події, номера і дати документа, найменування сторін, прізвища, імені, по батькові особи, займаної посади тощо) або виправляє помилки, що мають технічний характер (тобто виникли при виготовленні тексту судового рішення), які водночас впливають на можливість реалізації судового рішення чи його правосудності. Отже, виправлення допущених у судовому рішенні описок, арифметичних чи технічних помилок допускається, якщо при цьому не зачіпається суть ухваленого судом рішення.

Такий правовий висновок висловлений Великою Палатою Верховного Суду у постанові від 12.09.2024 у справі № 990/162/23.

Непогодження позивача з окремими тезами наведеними у рішенні не може вважатися належною та законною підставою для виправлення описки. Більше того, з тесту самої заяви про виправлення описки незрозуміло в якому саме місці вступної чи мотивувальної частини рішення така описка допущена.

З огляду на вказане, суд зазначає, що позивач у своїй заяві фактично просить не виправити описку, а змінити зміст судового рішення.

Зважаючи на вищевикладене, суд приходить до висновку про відсутність законних підстав для задоволення заяви.

Керуючись ст. 253 КАС України,

постановив:

Відмовити у задоволенні заяви Богуша Ігоря Михайловича, який діє в інтересах ОСОБА_1 , про виправлення описки у судовому рішенні

Ухвала набирає законної сили негайно після її проголошення. Ухвала, постановлена судом поза межами судового засідання або у судовому засіданні у разі неявки учасників справи, під час розгляду справи в письмовому провадженні, набирає законної сили з моменту її підписання.

Апеляційна скарга на ухвалу суду подається до Восьмого апеляційного адміністративного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення. Якщо у судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини ухвали суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, апеляційна скарга подається протягом п`ятнадцяти днів з дня складення повного тексту ухвали.

Повний текст ухвали складено 12 грудня 2022 року.

Головуючий суддя Стрельбицький В.В.