Справа № 376/3640/25
Суддя: Батовріна І. Г.
Дата ухвалення: 2025-12-15 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

Сквирський районний суд Київської області
Справа № 376/3640/25
Провадження № 2-а/376/135/2025
УХВАЛА

про залишення позовної заяви без руху

"15" грудня 2025 р. Суддя Сквирського районного суду Київської області Батовріна І.Г., оглянувши матеріали справи за адміністративним позовом ОСОБА_1 до поліцейського батальйону № 1 роти № 1 взводу № 1 ППП в м. Біла Церква УПП у Київській області капрала поліції Лісового Д.Ю. про скасування постанови про адміністративне правопорушення серія ЕГА №1927421 та визнання дій протиправними,-

в с т а н о в и в:

Позивач ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом про скасування постанови про адміністративне правопорушення серія ЕГА №1927421 та визнання дій протиправними, у якому просив скасувати постанову поліцейського батальйону № 1 роти № 1 взводу № 1 ППП в м. Біла Церква УПП у Київській області капрала поліції Лісового Д.Ю. серія ЕГА № 1927421 від 29.11.2025 р., провадження у справі у зв?язку з відсутністю складу адміністративного правопорушення закрити та стягнути з відповідача судові витрати.

Відповідно до п. 6 ч.1 ст.171 КАС України суддя після одержання позовної заяви з`ясовує, чи немає інших підстав для залишення позовної заяви без руху, повернення позовної заяви або відмови у відкритті провадження в адміністративній справі, встановлених цим Кодексом.

За правилами адміністративного процесуального законодавства позовна заява за формою та змістом повинна відповідати ст.160 КАС України, а також вимогам ст.161 цього Кодексу.

Відповідно до ч.4 ст. 46 КАС України відповідачем в адміністративній справі є суб`єкт владних повноважень, якщо інше не встановлено цим Кодексом. В свою чергу п.7 ч.1 ст. 4 КАС України визначено, що суб`єкт владних повноважень - орган державної влади (у тому числі без статусу юридичної особи), орган місцевого самоврядування, їх посадова чи службова особа, інший суб`єкт при здійсненні ними публічно-владних управлінських функцій на підставі законодавства, в тому числі на виконання делегованих повноважень, або наданні адміністративних послуг.

У силу положень статті 222 КУпАП органи Національної поліції розглядають, в тому числі, справи про порушення правил дорожнього руху, правил, що забезпечують безпеку руху транспорту, правил користування засобами транспорту, тощо. Від імені органів Національної поліції розглядати справи про адміністративні правопорушення і накладати адміністративні стягнення мають право працівники органів і підрозділів Національної поліції, які мають спеціальні звання, відповідно до покладених на них повноважень.

Отже, працівники органів і підрозділів Національної поліції при розгляді справ про адміністративні правопорушення діють від імені органів Національної поліції, а тому вони не наділені самостійною процесуальною правоздатністю в рамках розгляду справ даної категорії у судовому процесі.

Вказані положення законодавства повністю узгоджуються з правовою позицією, викладеною у постанові КАС ВС від 26.12.2019 № 724/716/16-а (К/9901/12750/18), згідно з якої державний інспектор не може виступати самостійним відповідачем у справі, оскільки належним відповідачем є саме державний орган, на який покладено функціональний обов`язок розглядати справи про адмінправопорушення.

Позивач у своєму позові зазначив відповідачем поліцейського батальйону № 1 роти № 1 взводу № 1 ППП в м. Біла Церква УПП у Київській області капрала поліції Лісового Д.Ю., який є посадовою особою Управління патрульної поліції у Київській області, а тому не може бути належним відповідачем, оскільки належним відповідачем, як суб`єктом владних повноважень у адміністративній справі щодо оскарження рішень (дій чи бездіяльності) у справі про накладення адміністративного стягнення по справі про адміністративне правопорушення у сфері забезпечення безпеки дорожнього руху, повинен бути відповідний орган Національної поліції.

Суддя звертає увагу, що належним відповідачем, як суб`єктом владних повноважень у адміністративній справі щодо оскарження рішень (дій чи бездіяльності) у справі про накладення адміністративного стягнення по справі про адміністративне правопорушення у сфері забезпечення безпеки дорожнього руху, повинен бути відповідний орган Національної поліції.

Відповідно до Структури територіальних органів поліції, затвердженої наказом Національної поліції України від 06.11.2015 № 1 (зі змінами) Департамент патрульної поліції є міжрегіональним територіальним органом Національної поліції, до складу якого входять територіальні (відокремлені) підрозділи.

Так, розділом IІІ Положення Про Департамент патрульної поліції визначено структуру та організацію діяльності Департаменту патрульної поліції. Зокрема пунктом 2 зазначеного розділу вказано, що Департамент патрульної поліції та його підрозділи становлять єдину систему. Підрозділи Департаменту патрульної поліції підзвітні та підконтрольні Департаменту патрульної поліції.

Тобто, відповідачем у справах з приводу оскарження постанов інспектора патрульної поліції про притягнення до адміністративної відповідальності, які розглядаються судом в порядку, визначеному КАС України, є саме орган Національної поліції суб`єкт владних повноважень, а не підрозділ Національної поліції або ж особа, яка перебуває з цим органом у трудових відносинах та від його імені здійснює розгляд справ про адміністративні правопорушення та накладає адміністративні стягнення.

Правову позицію з даного питання було висловлено Верховним Судом у постанові від 26 грудня 2019 року по справі №724/716/16-а (провадження № К/9901/12750/18).

У даному випадку таким органом є Департамент патрульної поліції.

Суддя звертає увагу, що у силу положень ч.3 ст. 48 КАС України, суд без згоди позивача не вправі замінювати неналежного відповідача.

Отже, зазначені вище обставини вказують на невідповідність позовної заяви вимогам статті 161 Кодексу адміністративного судочинства України.

Згідно з ч.1 ст.169 КАС України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених ст. 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

За змістом ч. 4ст. 169 КАС України, якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

На підставі викладеного та керуючись ст. 2, 160, 161, 169, 243, 248, 286 КАС України,

у х в а л и в:

Позовну заяву ОСОБА_1 до поліцейського батальйону № 1 роти № 1 взводу № 1 ППП в м. Біла Церква УПП у Київській області капрала поліції Лісового Д.Ю. про скасування постанови про адміністративне правопорушення серія ЕГА №1927421 та визнання дій протиправними - залишити без руху.

Надати позивачу строк для усунення недоліків позовної заяви п`ять днів з дня вручення копії ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Роз`яснити позивачеві, що у випадку невиконання вимог цієї ухвали, позовна заява буде вважатися неподаною та повернута позивачеві.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя І.Г. Батовріна