Справа № 640/19483/22
Суддя: Олішевська В.В.
Дата ухвалення: 2025-12-16 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

Донецький окружний адміністративний суд
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

16 грудня 2025 року Справа№640/19483/22

Донецький окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Олішевської В.В., розглянувши в порядку спрощеного позовного провадження адміністративну справу за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Оператор Газотранспортної системи України»

до відповідача: Державної аудиторської служби України

за участю третьої особи на стороні позивача, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору - Товариство з обмеженою відповідальністю «АЛБАТ»

про визнання протиправним та скасування висновку,-

В С Т А Н О В И В:

Позивач, Товариство з обмеженою відповідальністю "Оператор Газотранспортної системи України", звернувся до Окружного адміністративного суду міста Києва з позовом до Державної аудиторської служби України, за участю третьої особи на стороні позивача, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору - Товариство з обмеженою відповідальністю «АЛБАТ» про визнання протиправним та скасування висновку про результати моніторингу процедури закупівлі UA-2022-02-04-004710- b від 25.10.2022.

В обґрунтування позовних вимог позивач посилається на те, що 25.10.2022 відповідачем було опубліковано висновок про результати моніторингу процедури закупівлі UA-2022-02-04-004710-b, відповідно до якого було зазначено, що за результатами аналізу питання щодо надання інформації та документів у випадках, передбачених Законом установлено порушення вимог частини п`ятої статті 8 Закону. З огляду на встановлене порушення законодавства у сфері закупівлі та з огляду на відсутність механізму його усунення керуючись ст. 5 та 10 Закону України «Про основні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні», статті 8 Закону України «Про публічні закупівлі» Держаудитслужба зобов`язує здійснити заходи направлені на недопущення встановленого порушення у подальшому, зокрема шляхом притягнення до відповідальності осіб, якими допущено порушення та протягом п`яти робочих днів з дня оприлюднення висновку оприлюднити через електронну систему закупівлі інформації та/або документів, що свідчать про вжиття таких заходів». Позивач стверджує, що висновок про результати моніторингу процедури закупівлі UA-2022-02-04-004710-b від 25.10.2022 року є необґрунтованим та таким, що не відповідає фактичним обставинам справи.

Щодо необґрунтованих висновків відповідача про порушення позивачем вимог ч. 5 ст. 8 Закону України «Про публічні закупівлі» позивач наголошує, що на виконання електронного запиту відповідача щодо надання пояснень (інформації та документів), ним були своєчасно надані пояснення. Крім того позивач звертає увагу, що зміст питань поставлених у запиті свідчить про необхідність надання саме інформації, а не документів, та не містить вимоги надати такі документи. Отже вважає, що контролюючий орган не мав жодних достатніх правових підстав стверджувати про порушення вимог ч. 5 ст. 8 Закону України «Про публічні закупівлі».

Позивач посилається на те, що в порушення вимог закону, відповідач у висновку про результати моніторингу процедури закупівлі UA-2022-02-04-004710-b від 25.10.2022 не визначено конкретний спосіб усунення виявлених під час моніторингу порушень, не конкретизовано які саме заходи та на підставі яких саме нормативно правових актів має здійснити відповідні заходи замовник з метою недопущення встановлених порушень в подальшому, яку саме за змістом інформацію має оприлюднити позивач через електронну систему закупівлі та/або які саме документи свідчать, зокрема, про усунення виявлених порушень, та яку/які в силу вимог частини 9 статті 8 Закону України «Про публічні закупівлі» відповідачем буде визнано достатніми для підтвердження факту усунення замовником порушень. Позивач наголошує, що відповідач у спірному висновку сам вказує про відсутність механізму усунення встановлених порушень. Наголошує, що можливість беззаперечного усунення виявлених порушень прямо залежить від чіткого визначення суб`єктом владних повноважень конкретного заходу, яких слід вжити уповноваженій особі замовника для усунення порушень. Зазначене свідчить про нечіткість та невизначеність оскаржуваного висновку відповідача, що є порушенням вимог чинного законодавства.

Також позивача зазначає, що в оскаржуваному висновку відповідач взагалі не зазначає, в чому полягає неефективне, незаконне, нецільове використання позивачем бюджетних коштів, і яким чином притягнення до відповідальності осіб призведе до захисту інтересів та до відновлення нібито порушеного права держави, на захист інтересів якої відповідач уповноважений здійснювати моніторинг у публічних закупівлях.

Позивач стверджує, що у відповідача були відсутні будь які правові підстави для прийняття оскаржуваного висновку.

З огляду на зазначене позивач просив суд задовольнити позовні вимоги в повному обсязі.

Відповідач через канцелярію суду надав відзив на позовну заяву, відповідно до якого заперечував проти позову та просив суд відмовити у задоволенні позовних вимог.

Відповідач вказує, що спірний висновок про результати моніторингу процедури закупівлі UA-2022-02-04-004710- b від 25.10.2022 прийнято у відповідності до вимог чинного законодавства.

Відповідач зазначає, що зміст запиту Держаудитслужби про надання пояснень містить чітку вимогу щодо надання саме інформації та документів на підставі яких визначено очікувану вартість предмету закупівлі, які не були надані замовником.

Відповідач посилається на те, що Держаудитслужба зазначила один із способів усунення виявленого порушення, який є чітким та зрозумілим і передбачає недопущення замовником порушень, описаних у пункті 1 констатуючої частини оскаржуваного висновку, під час проведення процедур закупівлі у майбутньому. Визначений у висновку від 25.10.2022 захід щодо усунення порушень шляхом недопущення таких порушень надалі та притягнення до відповідальності осіб, якими допущено порушення і є тим конкретним способом усунення виявлених під час моніторингу порушень. Вимога здійснити заходи щодо недопущення встановлених і описаних у пункті 1 констатуючої частини висновку порушень надалі відповідає статтям 2 та 5 Закону № 2939, Закону № 922 та спрямована на запобігання можливим порушенням законодавства у сфері закупівлі надалі відповідно до мети моніторингу процедури закупівлі, що зазначена у пункті 14 частини 1 статті 1 Закону № 922. Зазначений спосіб усунення виявлених порушень не створює негативних наслідків та не порушує існуючі права позивача, а наголошує на дотриманні позивачем законодавства у сфері публічних закупівель надалі.

З огляду на викладене, Держаудитслужба вважає, що підстав для визначення протиправним та скасування висновку за результатами проведеного моніторингу процедури закупівлі немає.

Третя особа на виконання вимог ухвали суду пояснення щодо заявлених позовних вимог до суду не надала.

Ухвалою Окружного адміністративного суду від 14 листопада 2022 року відкрито провадження у справі. Призначено розгляд справи в порядку спрощеного позовного провадження (без виклику сторін).

13 грудня 2022 року Верховна Рада України прийняла Закон України № 2825-ІХ «Про ліквідацію Окружного адміністративного суду міста Києва та утворення Київського міського окружного адміністративного суду» (далі Закон № 2825-ІХ), який набрав чинності 15 грудня 2022 року.

На підставі ст. 1 Закону № 2825-ІХ Окружний адміністративний суд міста Києва ліквідований.

За результатами автоматизованого розподілу адміністративних справ, які не розглянуті Окружним адміністративним судом міста Києва, між окружними адміністративними судами України, справа передана на розгляд та вирішення Донецькому окружному адміністративному суду.

Протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 22.04.2025 року справу передано на розгляд судді Олішевській В.В.

Ухвалою Донецького окружного адміністративного суду від 28.04.2025 року адміністративну справу № 640/19483/22 прийнято до провадження та призначено справу до розгляду за правилами спрощеного позовного провадження без виклику сторін, залучено в якості третьої особи на стороні позивача, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору - Товариство з обмеженою відповідальністю «АЛБАТ». Ухвала суду була отримана сторонами по справі в електронному кабінеті системи «Електронний суд» 28.04.2025 р.

Відповідно до ч. 5 ст. 262 КАС України суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами, за відсутності клопотання будь-якої зі сторін про інше.

Згідно статті 258 Кодексу адміністративного судочинства України суд розглядає справи за правилами спрощеного позовного провадження протягом розумного строку, але не більше шістдесяти днів із дня відкриття провадження у справі.

З огляду на вищевикладене справа розглядається судом в спрощеному позовному провадженні без виклику сторін.

Розглянувши матеріали справи, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд встановив наступне.

Як вбачається з матеріалів справи, 04.02.2022 Товариством з обмеженою відповідальністю «Оператор Газотранспортної системи України» на порталі prozorro.gov.ua було оприлюднено оголошення про проведення відкритих торгів UA-2022-02-04-004710-b.

Предмет закупівлі згідно коду ДК 021:2015:31120000-3: Генератори.

Джерело фінансування закупівлі: власний бюджет (кошти від господарської діяльності підприємства).

04.02.2022 ТОВ «Оператор ГТС України» на порталі prozorro.gov.ua було оприлюднено тендерну документацію для процедури закупівлі - «Генератори (Генератори газові)» та додатки до тендерної документації, а саме:

-Додаток 1 «Технічні, якісні та кількісні характеристики предмета закупівлі»,

-Додаток 1.1 «Гарантійний лист»,

-Додаток 1.2 «Гарантійний лист» (виробника),

-Додаток 2 «Перелік інформації, що подається учасником в складі його тендерної пропозиції, та вимоги до неї»,

-Додаток 3 «Вимоги до документів, що надаються переможцем торгів, порядку і строків їх надання»,

-Додаток 4 «Проект договору про закупівлю»,

-Додаток 5 «Форма оцінки відповідності потенційного контрагента»,

-Додаток 6.1 «Вимоги до банківської гарантії забезпечення тендерної пропозиції»,

-Додаток 6.2 «Вимоги до банківської гарантії забезпечення виконання договору».

16.06.2022 по тендерному оголошенню за номером UA-2022-02-04-004710-b було оприлюднено протокол розгляду тендерних пропозицій, за результатами якого до участі в аукціоні було допущено ТОВ «АЛБАТ», ТОВ «Газенергобуд».

04.07.2022 по тендерному оголошенню за номером UA-2022-02-04-004710-b було оприлюднено протокол розкриття тендерних пропозицій, згідно якого переможцем процедури закупівлі став ТОВ «АЛБАТ».

04.07.2022 ТОВ «Оператор ГТС України» на порталі prozorro.gov.ua було оприлюднено повідомлення про намір укласти договір з ТОВ «АЛБАТ».

22.07.2022 між ТОВ «Оператор ГТС України» та ТОВ «АЛБАТ» було укладено договір № .

03.10.2022 Державною аудиторською службою України наказом № 234 було прийнято рішення про початок проведення моніторингу процедури закупівлі UA-2022-02-04-004710-b.

Підстави для прийняття рішення про початок моніторингу - виявлені органом державного фінансового контролю ознаки порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель в інформації, оприлюдненій в електронній системі закупівлі.

Етапи закупівельного процесу:

1) Планування закупівлі та оприлюднення інформації про її проведення;

2) Розкриття тендерних пропозиції, їх розгляд та оцінка;

3) Укладання та виконання договору про закупівлю (прийняття рішення про відміну торгів).

04.10.2022 Держаудитслужба звернулась через електронну систему закупівлі до Замовника (Товариства з обмеженою відповідальністю «Оператор Газотранспортної системи України») з запитом «Про надання пояснень», відповідно до якого зазначила, що у межах проведення моніторингу публічної закупівлі генераторів газових та відповідно до пунктів 6 та 11 статті 10 Закону України «Про основні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні», частини п`ятої статті 8 Закону України «Про публічні закупівлі», підпунктів 2 та 9 пункту 6 Положення про Державну аудиторську службу України, затвердженого постановою КМУ від 03.02.2016 року № 43, постала потреба в отриманні пояснень (інформації та документів):

«1. Яким чином та на підставі яких документів вами здійснено обґрунтування технічних та якісних характеристик предмета закупівлі, розміру витрат та визначено його очікувану вартість.

2. Інформацію з документальним підтвердженням щодо виконання Товариством з обмеженою відповідальністю «АЛБАТ» вимог частини 2 статті 41 Закону.

Пояснення, інформацію та документи необхідно надати через електронну систему закупівлі протягом трьох робочих днів з дня оприлюднення цього запиту».

07.10.2022 року ТОВ «Оператор Газотранспортної системи України» на запит відповідача були надані пояснення.

Згідно наданих пояснень позивач на перше питання, визначене у запиті від 04.10.2022 повідомив Держаудитслужбу, що відповідно до статті 22 Закону України «Про ринок природнього газу» на ТОВ «Оператор Газотранспортної системи України» покладено обов`язок вживати необхідних заходів з метою забезпечення безпеки постачання природного газу, у тому числі безаварійної та безперебійної роботи газотранспортної системи. ТОВ «Оператор Газотранспортної системи України» зобов`язано вжити необхідних заходів з метою забезпечення безаварійної та безперебійної роботи об`єктів ГТС в частині забезпечення електропосточання ІІ категорії струмоприймачів об`єктів ГТС, відповідно до положень глави 1.2 «Правил улаштування електроустановок». Технічні вимоги та якісні характеристики предмети закупівлі сформовані відповідно до потреб та характеристик обладнання, визначених програмою ремонтів об`єктів ГТС, яка передбачає заходи з ремонту систем електропостачання, в тому числі аварійного резервного електроживлення, приведення до вимог НПАОП 40.1-1.21-98 «Правил безпечної експлуатації електроустановок споживачів», що визначено в тендерній документації. Очікувана вартість предмета закупівлі визначена на підставі отриманих комерційних пропозицій від потенційних постачальників та з урахуванням вимог внутрішніх нормативних документів Товариства, які розроблені відповідно до Примірної методики визначення вартості предмета закупівлі, затвердженої наказом Міністерства розвитку економіки, торгівлі та сільського господарства України від 18.02.2020 року № 275.

По другому питанню було повідомлено наступне:

Абзацом 1 пункту 2 частини 2 статті 41 Закону «Про публічні закупівлі» передбачено обов`язок переможця процедури закупівлі надати: копію ліцензії або документу дозвільного характеру (у разі їх наявності) та продовження певного виду господарської діяльності, якщо отримання дозволу або ліцензії на провадження такого виду діяльності передбачено законом та у разі якщо про це було зазначено у тендерній документації/ оголошенні про проведення спрощеної закупівлі чи вимагалося замовником під час переговорів у разі застосування переговорної процедури закупівлі. Тендерною документацією Замовника, а саме пунктом 2.1 Додатка 3 встановлено вимогу щодо надання інформації та/або дозвільного характеру: «2.1.1 Оригінал та/або електронна копія та/або сканована копія та/або копія ліцензії або документу дозвільного характеру (у разі наявності) на провадження певного виду господарської діяльності, якщо отримання дозволу або ліцензії на провадження такого виду діяльності передбачено законом. У разі якщо переможцем процедури закупівлі є об`єднання учасників, копії ліцензії або дозволу надається одним з учасників такого об`єднання учасників». Крім цього, відповідно до ч. 3 ст. 3 Закону України «Про Перелік документів дозвільного характеру у сфері господарської діяльності» забороняється вимагати від суб`єктів господарювання отримання документів дозвільного характеру, які не внесені до Переліку, затвердженого цим Законом. Відповідно до п. 1 ч. 2 ст. 41 Закону переможець процедури закупівлі під час укладання договору про закупівлю повинен надати відповідну інформацію про право підписання договору про закупівлю. Зазначена норма закону викладена у п. 1.2.1 Додатку 3 до тендерної документації: «оригінал та/або електронна копія та/або сканована копія одного з документів: - виписки/витяг з протоколу учасників, та/або наказу про призначення, та/або статуту, та/або довіреності, та/або доручення, та/або іншого документа, що підтверджує відповідні повноваження, якщо такі документи не було надано в складі тендерної пропозиції.». На виконання зазначеної вимоги переможцем торгів були надані наступні документи щодо повноважень директора ТОВ «Альбат» Завізіона Едуарда Івановича, а саме: протокол № 10/1 загальних зборів учасників ТОВ «Альбат» від 19 червня 2008 року про призначення на посаду директора Завізіона Едуарда Івановича (завантажено 08.07.2022 року о 15:31 у файлі «2.11 Протокол Заг.зборів Албат (ориг + коп).pdf); статут ТОВ «Альбат» (нова редакція) від 2019 року (завантажена 08.07.2022 року о 15:31 у файлі з найменуванням «2.3 СТАТУТ_НОВИЙ_АДБАТ_2019+ОПИС.pdf). З урахуванням викладеного, переможцем торгів у повному обсязі надані документи щодо підтвердження повноважень про право підписання договору про закупівлю.

25.10.2022 відповідачем було опубліковано висновок про результати моніторингу процедури закупівлі UA-2022-02-04-004710-b, в якому зазначено, що «За результатами аналізу питання щодо надання інформації та документів у випадках, передбачених Законом установлено порушення вимог частини п`ятої статті 8 Закону України «Про публічні закупівлі».

З огляду на встановлене порушення законодавства у сфері закупівлі та з огляду на відсутність механізму його усунення керуючись статтями 5 та 10 Закону України «Про основні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні», статтею 8 Закону України «Про публічні закупівлі» Держаудитслужба зобов`язує здійснити заходи направлені на недопущення встановленого порушення у подальшому, зокрема шляхом притягнення до відповідальності осіб, якими допущено порушення та протягом п`яти робочих днів з дня оприлюднення висновку оприлюднити через електронну систему закупівель інформацію та/або документи, що свідчать про вжиття таких заходів.».

Позивач не погодившись з висновком про результати моніторингу процедури закупівлі, звернувся до суду з даним адміністративним позовом.

Надаючи оцінку спірним правовідносинам суд зазначає наступне.

Відповідно до вимог частини другою статті 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Відповідно до статті 1 Закону України від 26 січня 1993 року № 2939-XII «Про основні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні» (далі - Закон №2939-XII), у редакції, чинній на момент виникнення спірних правовідносин, здійснення державного фінансового контролю забезпечує центральний орган виконавчої влади, уповноважений Кабінетом Міністрів України на реалізацію державної політики у сфері державного фінансового контролю (далі - орган державного фінансового контролю). Орган державного фінансового контролю у своїй діяльності керується Конституцією України, Бюджетним кодексом України, цим Законом, іншими законодавчими актами, актами Президента України та Кабінету Міністрів України.

Відповідно до частини першої статті 2 Закону № 2939-XII головними завданнями органу державного фінансового контролю є: здійснення державного фінансового контролю за використанням і збереженням державних фінансових ресурсів, необоротних та інших активів, правильністю визначення потреби в бюджетних коштах та взяттям зобов`язань, ефективним використанням коштів і майна, станом і достовірністю бухгалтерського обліку і фінансової звітності у міністерствах та інших органах виконавчої влади, державних фондах, фондах загальнообов`язкового державного соціального страхування, бюджетних установах і суб`єктах господарювання державного сектору економіки, а також на підприємствах, в установах та організаціях, які отримують (отримували у періоді, який перевіряється) кошти з бюджетів усіх рівнів, державних фондів та фондів загальнообов`язкового державного соціального страхування або використовують (використовували у періоді, який перевіряється) державне чи комунальне майно (далі - підконтрольні установи), за дотриманням бюджетного законодавства, дотриманням законодавства про закупівлі, діяльністю суб`єктів господарської діяльності незалежно від форми власності, які не віднесені законодавством до підконтрольних установ, за судовим рішенням, ухваленим у кримінальному провадженні.

Державний фінансовий контроль забезпечується органом державного фінансового контролю через проведення державного фінансового аудиту, інспектування, перевірки закупівель та моніторингу закупівлі.

Основні завдання, повноваження і права Держаудитслужби визначено нормами Закону № 2939-XII, ст. 113 Бюджетного кодексу України від 08.07.2010 № 2456-VI, Положенням про Державну аудиторську службу України, затвердженим постановою Кабінету міністрів України від 03.02.2016 № 43 та іншими нормативно-правовими актами.

Відповідно до п. 1 Положення про Державну аудиторську службу України, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 3 лютого 2016 року № 43, у редакції, чинній на момент виникнення спірних правовідносин (далі - Положення № 43), Державна аудиторська служба України є центральним органом виконавчої влади, діяльність якого спрямовується і координується Кабінетом Міністрів України через Міністра фінансів та який реалізує державну політику у сфері державного фінансового контролю.

Крім того, підпунктом 3 пункту 4 Положення №43 закріплено, що Держаудитслужба реалізує державний фінансовий контроль через здійснення: державного фінансового аудиту; перевірки державних закупівель; інспектування (ревізії); моніторингу закупівель.

Правові та економічні засади здійснення закупівель товарів, робіт і послуг для забезпечення потреб держави, територіальних громад та об`єднаних територіальних громад встановлює Закон України від 25 грудня 2015 року № 922-VIII «Про публічні закупівлі» (далі - Закон №922-VIII), у редакції, чинній на момент виникнення спірних правовідносин.

Статтею 5 Закону № 2939-ХІІ передбачено, що контроль за дотриманням законодавства у сфері закупівель здійснюється шляхом проведення моніторингу закупівлі у порядку, встановленому Законом України «Про публічні закупівлі» від 25 грудня 2015 року № 922-VІII (далі - Закон).

Пунктом 14 частини першої статті 1 Закону № 922-VIII визначено, що моніторинг процедури закупівлі - аналіз дотримання замовником законодавства у сфері публічних закупівель під час проведення процедури закупівлі, укладення договору про закупівлю та протягом його дії з метою запобігання порушенням законодавства у сфері публічних закупівель.

Приписами частини шостої статті 8 Закону № 922-VIII передбачено, що за результатами моніторингу процедури закупівлі посадова особа органу державного фінансового контролю складає та підписує висновок про результати моніторингу процедури закупівлі, що затверджується керівником органу державного фінансового контролю або його заступником. Такий висновок підлягає оприлюдненню в електронній системі закупівель протягом трьох робочих днів з дня його складання.

У частині десятій статті 8 Закону № 922-VIII закріплено, що в разі незгоди замовника з інформацією, викладеною у висновку, він має право оскаржити висновок до суду протягом 10 робочих днів з дня його оприлюднення, про що зазначається в електронній системі закупівель протягом наступного робочого дня з дня оскарження висновку до суду. Замовник зазначає в електронній системі закупівель про відкриття провадження у справі протягом наступного робочого дня з дня отримання інформації про відкриття такого провадження та номер такого провадження.

Відповідно до абзацу першого частини п`ятої статті 8 Закону №922-VIII протягом строку проведення моніторингу процедури закупівлі посадова особа органу державного фінансового контролю, відповідальна за проведення моніторингу процедури закупівель, має право через електронну систему закупівель запитувати у замовника пояснення (інформацію, документи) щодо прийнятих рішень та/або вчинених дій чи бездіяльності, які є предметом дослідження в рамках моніторингу процедури закупівлі. Усі такі запити про надання пояснень автоматично оприлюднюються електронною системою закупівель. Замовник протягом трьох робочих днів з дня оприлюднення запиту про надання пояснень щодо прийнятих рішень та/або вчинених дій чи бездіяльності, які є предметом дослідження в рамках моніторингу процедури закупівлі, повинен надати відповідні пояснення (інформацію, документи) через електронну систему закупівель.

Отже, надання пояснень, інформації та документів є обов`язком замовника, який зобов`язаний протягом трьох робочих днів з дня оприлюднення запиту про надання пояснень щодо прийнятих рішень та/або вчинених дій чи бездіяльності, які є предметом дослідження в рамках моніторингу процедури закупівлі, повинен надати відповідні пояснення (інформацію, документи) через електронну систему закупівель.

У постанові від 5 грудня 2024 року у справі № 620/16035/23 Верховний Суд зазначив, що на сьогодні важливим питанням є ефективне використання фінансового ресурсу держави. Відповідно до чинного законодавства Держаудитслужба та її структурні підрозділи управління є контролюючими органами в системі закупівель та здійснюють державний фінансовий контроль за використанням і збереженням державних фінансових ресурсів, необоротних та інших активів, правильністю визначення потреби в бюджетних коштах та взяттям зобов`язань, ефективним використанням коштів і майна, станом і достовірністю бухгалтерського обліку і фінансової звітності.

Частиною першою статті 5 Закону №922-VIII визначено принципи здійснення публічних закупівель, зокрема, відкритість та прозорість на всіх стадіях закупівель (пункт 3 частини першої статті 5 Закону № 922-VIII).

Матеріалами справи підтверджено, що відповідач через електронну систему закупівель 04.10.2022 року спрямував на адресу позивача запит «Про надання пояснень», відповідно до якого, зокрема, зазначав про потребу отримати пояснення (інформацію та документи) яким чином та на підставі яких документів позивачем здійснено обґрунтування технічних та якісних характеристик предмета закупівлі, розміру витрат та визначено його очікувану вартість.

07.10.2022 позивачем на запит «Про надання пояснень» були надані пояснення відповідно до яких зазначено, що відповідно до статті 22 Закону України «Про ринок природнього газу» на ТОВ «Оператор Газотранспортної системи України» покладено обов`язок вживати необхідних заходів з метою забезпечення безпеки постачання природного газу, у тому числі безаварійної та безперебійної роботи газотранспортної системи. ТОВ «Оператор Газотранспортної системи України» зобов`язано вжити необхідних заходів з метою забезпечення безаварійної та безперебійної роботи об`єктів ГТС в частині забезпечення електропосточання ІІ категорії струмоприймачів об`єктів ГТС, відповідно до положень глави 1.2 «Правил улаштування електроустановок». Технічні вимоги та якісні характеристики предмети закупівлі сформовані відповідно до потреб та характеристик обладнання, визначених програмою ремонтів об`єктів ГТС, яка передбачає заходи з ремонту систем електропостачання, в тому числі аварійного резервного електроживлення, приведення до вимог НПАОП 40.1-1.21-98 «Правил безпечної експлуатації електроустановок споживачів», що визначено в тендерній документації. Очікувана вартість предмета закупівлі визначена на підставі отриманих комерційних пропозицій від потенційних постачальників та з урахуванням вимог внутрішніх нормативних документів Товариства, які розроблені відповідно до Примірної методики визначення вартості предмета закупівлі, затвердженої наказом Міністерства розвитку економіки, торгівлі та сільського господарства України від 18.02.2020 року № 275.

Проте, у порушення вимог ч. 5 ст. 8 Закону України «Про публічні закупівлі» позивачем не були надані документи на підтвердження обставин викладених у поясненнях щодо визначення очікуваної вартості предмета закупівлі, а саме: комерційних пропозицій від потенційних постачальників та внутрішніх нормативних документів товариства на підставі яких визначена очікувана вартість.

Суд не приймає доводи позивача стосовно того, що відповідач у запиті від 04.10.2022 не просив надати документи, а лише просив пояснити яким чином позивачем здійснено обґрунтування технічних та якісних характеристик предмета закупівлі, розміру витрат та визначено його очікувану вартість, оскільки вказане твердження спростовується матеріалами справи.

Суд звертає увагу на те, що запит відповідача від 04.10.2022 містить вимогу як надати пояснення, так і надати документи на підтвердження обставин викладених у поясненнях

Ураховуючи зазначені норми законодавства, що регулює спірні правовідносини, суд вважає, що ненадання позивачем запитуваних документів контролюючому органу призвело до порушення вимог пункту 3 частини першої статті 5 та абзацу першого частини п`ятої статті 8 Закону № 922-VIII, а саме: ненадання інформації та документів щодо прийнятих рішень та/або вчинених дій, які є предметом дослідження в рамках моніторингу предмету закупівлі; недотримання принципів відкритості та прозорості на всіх стадіях закупівель, а також мети здійснення публічних закупівель, оскільки ненаданням документів щодо процедури закувлі контролюючий орган позбавлено можливості здійснити в ході моніторингу закупівлі контроль за дотриманням законодавства у сфері закупівель, за використанням коштів, а також дослідити питання щодо обґрунтування технічних та якісних характеристик предмета закупівлі, розміру витрат, очікуваної вартості предмета закупівлі.

Наведене відповідає правовим висновкам Верховного Суду, які викладені в постанові від 12 грудня 2024 року у справі № 620/16033/23, а також у постанові від 27 червня 2024 року у справі № 620/16034/23.

Щодо способу усунення порушень, визначеного відповідачем у оскаржуваному висновку, суд зазначає наступне.

Відповідно до частини шостої статті 8 Закону №922-VIII за результатами моніторингу процедури закупівлі посадова особа органу державного фінансового контролю складає та підписує висновок про результати моніторингу процедури закупівлі, що затверджується керівником органу державного фінансового контролю або його заступником.

Виходячи із структури та змісту частини восьмої статті 8 Закону №922-VIII саме замовник публічної закупівлі вправі визначати, яким чином він має намір усунути виявлені правопорушення, обираючи один із визначених законом правомірних варіантів поведінки.

Наказом Міністерства фінансів України від 08 вересня 2020 року № 552 затверджено Порядок заповнення форми висновку про результати моніторингу закупівлі (далі - Порядок №552), розділом ІІІ якого визначено порядок заповнення констатуючої частини форми висновку.

Відповідно до змісту Розділу ІІІ цього Порядку у пункті 1 зазначаються:

1) дата закінчення моніторингу процедури закупівлі відповідно до Закону України «Про публічні закупівлі»;

2) питання, що стало предметом аналізу дотримання замовником законодавства у сфері публічних закупівель, перелік проаналізованих документів та інформації, інші дії органу державного фінансового контролю, яких було вжито відповідно до законодавства для забезпечення проведення моніторингу процедури закупівлі;

3) опис порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель, виявленого(их) за результатами моніторингу процедури закупівлі, із зазначенням:

структурної одиниці нормативно-правового акта, норми якої порушено, його виду, найменування суб`єкта нормотворення, дати прийняття та його реєстраційного індексу (крім законів), заголовка, а в разі відсилання до зареєстрованого нормативно-правового акта - також дати і номера його державної реєстрації в Міністерстві юстиції України. Під час зазначення структурної одиниці закону зазначається лише її заголовок (крім законів про внесення змін);

найменування та реквізитів документів, на підставі яких зроблено висновок про наявність порушення (у разі потреби також деталізуються суть та обставини допущення порушення).

2. У пункті 2 заповнюється висновок про наявність чи відсутність порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель за кожним із питань, що аналізувалися.

3. У разі виявлення порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель пункт 3 має містити посилання на структурну одиницю компетенційного нормативно-правового акта, на підставі якого орган державного фінансового контролю зобов`язує замовника усунути у встановленому законодавством порядку такі порушення, а також зобов`язання щодо їх усунення.

З аналізу положень пункту 5 частини сьомої статті 8 Закону № 922-VIII та пункту 1 Розділу ІІІ Порядку № 552 слідує, що висновок про результати моніторингу процедури закупівлі повинен обов`язково містити зобов`язання щодо усунення виявлених порушень (порушення) законодавства у сфері публічних закупівель.

Пунктом 15 частини першої статті 10 Закону №2939-XII закріплено, що орган державного фінансового контролю має право порушувати перед керівниками відповідних органів державної влади, органів місцевого самоврядування, підприємств, установ та організацій питання про притягнення до відповідальності осіб, винних у допущених порушеннях.

Зобов`язальна частина висновку може включати як заходи, направлені на виправлення виявлених порушень та приведення процедури закупівлі у відповідність до встановлених правил та стандартів, так і рекомендації, спрямовані на запобігання вчинення таких порушень у подальшому.

При цьому спосіб, у який замовник повинен усунути виявлені порушення не визначений ні Законом №922-VIII, ні Порядком №552, а тому орган державного фінансового контролю має певну свободу розсуду щодо визначення способу усунення виявлених порушень.

Водночас реалізація таких повноважень повинна здійснюватися органом державного фінансового контролю з урахуванням контексту допущених порушень та вагомості їх впливу на процедуру закупівлі з метою обрання пропорційного та ефективного заходу для їх усунення та/або недопущення у подальшому.

Крім того, визначаючи спосіб усунення порушень, з метою попередження вчинення замовником нового порушення вимог законодавства, контролюючий орган повинен чітко зазначити конкретний захід (варіант поведінки), який слід вжити замовнику для їх усунення.

В оскаржуваному висновку, з урахуванням конкретних обставин, зобов`язано позивача здійснити заходи, направлені на недопущення встановлених порушень у подальшому, зокрема шляхом притягнення до відповідальності осіб, якими допущені порушення та протягом п`яти робочих днів з дня оприлюднення висновку оприлюднити через електронну систему закупівель інформацію та/або документи, що свідчать про вжиття таких заходів.

Отже, контролюючий орган чітко визначив, які саме дії повинен здійснити позивач, зокрема «здійснити заходи, направлені на притягнення до відповідальності осіб, якими допущені порушення та протягом п`яти робочих днів з дня оприлюднення висновку оприлюднити через електронну систему закупівель інформацію та/або документи, що свідчать про вжиття таких заходів».

Суд також звертає увагу на те, що визначений спосіб усунення виявлених порушень у спірній ситуації є пропорційним із виявленими порушеннями, відповідає завданню здійснення державного фінансового контролю та направлений на недопущення їх вчинення у подальшому.

У цьому контексті слід зазначити, що згідно з правовою позицією Верховного Суду, викладеною у постанові від 30 березня 2023 року у справі № 420/11945/21, застосований органом державного фінансового контролю спосіб усунення виявлених порушень «здійснити заходи щодо недопущення виявлених порушень у подальшому», є превентивним заходом, що не вимагає розірвання договірних відносин. Така вимога відповідача скерована на дотримання в подальшому вказаних правових норм під час проведення закупівель.

Крім того, суд зауважує, що зобов`язання органом державного фінансового контролю позивача щодо розгляду питання про притягнення винних працівників до відповідальності саме по собі не створює жодних негативних наслідків для позивача, оскільки не зобов`язує його прийняти конкретне рішення. В силу вимог пункту 15 частини першої статті 10 Закону № 2939-XII орган державного фінансового контролю наділений лише правом ініціювання питання щодо притягнення до відповідальності винних у допущених порушеннях осіб. Водночас питання виявлення осіб, винних у порушеннях, зазначених в спірному висновку, та встановлення достатності підстав для притягнення їх відповідальності, є прерогативою позивача.

Аналогічних правових висновків дійшов Верховний Суд у постанові від 30 листопада 2023 року у справі №160/20811/22.

Так, суб`єкт владних повноважень, встановивши наявність порушень під час проведення спірної закупівлі, дійшов висновку про застосування до Замовника превентивного заходу, що не вимагає розірвання договірних відносин або усунення виявлених порушень у будь-який інший спосіб. Така вимога відповідача була скерована на дотримання в подальшому вказаних правових норм під час проведення закупівель.

Зазначені висновки відповідають правовій позиції Верховного Суду, викладеній у постановах від 30 березня 2023 року у справі № 420/11945/21 та від 01 лютого 2024 року у справі 160/18391/22.

За цих обставин суд вважає, що спірний висновок відповідача є таким, що відповідає критеріям, визначеним у частині другій статті 2 КАС України, є правомірним та підстави для його скасування судом відсутні.

При цьому, суд враховує позицію Європейського суду з прав людини (в аспекті оцінки аргументів учасників справи), сформовану в пункті 58 рішення у справі Серявін та інші проти України (№ 4909/04): згідно з його усталеною практикою, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються; хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент; міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (рішення у справі Руїс Торіха проти Іспанії (Ruiz Torija v. Spain) № 303-A, пункт 29).

Відповідно до положень статті 90 Кодексу адміністративного судочинства України, суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні.

З огляду на викладене, суд дійшов висновку про відсутність підстав для задоволення позовних вимог Товариства з обмеженою відповідальністю «Оператор Газотранспортної системи України» до Державної аудиторської служби України, за участю третьої особи на стороні позивача, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору - Товариство з обмеженою відповідальністю «АЛБАТ» про визнання протиправним та скасування висновку.

Враховуючи те, що суд дійшов висновку про відмову у задоволенні позовних вимог, розподіл судових витрат відповідно до статті 139 Кодексу адміністративного судочинства України судом не здійснюється.

Керуючись Конституцією України та Кодексом адміністративного судочинства, суд

В И Р І Ш И В:

У задоволенні позовних вимог Товариства з обмеженою відповідальністю «Оператор Газотранспортної системи України» до Державної аудиторської служби України, за участю третьої особи на стороні позивача, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору - Товариство з обмеженою відповідальністю «АЛБАТ» про визнання протиправним та скасування висновку відмовити.

Повний текст рішення складено та підписано 16 грудня 2025 року.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

Апеляційна скарга на рішення суду подається до суду Шостого апеляційного адміністративного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення (ухвали) суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Суддя В.В. Олішевська