Справа № 520/32242/25
Суддя: Полях Н.А.
Дата ухвалення: 2025-12-15 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

Харківський окружний адміністративний суд
УХВАЛА

про залишення позовної заяви без руху

15 грудня 2025 р. Справа № 520/32242/25

Суддя Харківського окружного адміністративного суду - Полях Н.А., розглянувши позовну заяву та додані до неї документи фізичної особи підприємця ОСОБА_1 до Харківської митниці, як відокремленого підрозділу Державної митної служби України про визнання протиправними та скасування рішення, картки відмови,-

В С Т А Н О В И В:

До Харківського окружного адміністративного суду звернувся представник позивача з адміністративним позовом, в якому просить суд:

- визнати протиправним та скасувати рішення Харківської митниці Держмитслужби про коригування митної вартості товарів № UA 807000/2025/000268/2 від 22.07.2025;

- визнати протиправною та скасувати картку відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення № UA 807200/2025/000324 від 22.07.2025.

Згідно з п. 3 ч. 1 ст. 171 КАС України, суддя після одержання позовної заяви з`ясовує, чи відповідає позовна заява вимогам, встановленим статтями 160, 161 цього Кодексу.

Відповідно до ч. 3 ст. 161 КАС України, до позовної заяви додається документ про сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Частиною 2 статті 132 КАС України встановлено, що розмір судового збору, порядок його сплати, повернення і звільнення від сплати встановлюються законом.

Правові засади справляння судового збору, платників, об`єкти та розміри ставок судового збору визначено Законом України «Про судовий збір».

Згідно частини 1 статті 2 Закону України «Про судовий збір» платники судового збору - громадяни України, іноземці, особи без громадянства, підприємства, установи, організації, інші юридичні особи (у тому числі іноземні) та фізичні особи - підприємці, які звертаються до суду чи стосовно яких ухвалене судове рішення, передбачене цим Законом.

Із змісту адміністративного позову слідує, що позивач просить суд: визнати протиправним та скасувати рішення Харківської митниці Держмитслужби про коригування митної вартості товарів № UA 807000/2025/000268/2 від 22.07.2025; визнати протиправною та скасувати картку відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення № UA 807200/2025/000324 від 22.07.2025.

Суд зазначає, що позовні вимоги про скасування рішення Харківської митниці Держмитслужби про коригування митної вартості товарів № UA 807000/2025/000268/2 від 22.07.2025, є майновими, а позовні вимоги про скасування картки відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення № UA 807200/2025/000324 від 22.07.2025 є вимогами немайнового характеру.

Частиною 2 статті 4 зазначеного Закону встановлюються ставки судового збору.

Зокрема, відповідно до підпункту 1 пункту 3 частини 2 статті 4 Закону України «Про судовий збір» за подання фізичною особою або фізичною особою підприємцем до адміністративного суду адміністративного позову майнового характеру ставка судового збору становить 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

За подання позову немайнового характеру, який подано суб`єктом владних повноважень, юридичною особою або фізичною особою підприємцем ставка судового збору становить 1 розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Рішенням про коригування митної вартості митний орган визначає митну вартість, за якою необхідно здійснити митне оформлення товару, що тягне за собою необхідність сплати податку на додану вартість, акцизний збір та/або інші митні платежі у збільшеному розмірі. Отже, відповідно, рішення про коригування митної вартості впливає на майновий стан декларанта.

Відтак, заявлені до суду вимоги в частині скасування рішення про коригування митної вартості товару є майновими.

Вищевикладена правова позиція відповідає висновку Верховного Суду в ухвалах від 09 серпня 2018 року у справі №815/5823/17, від 17 липня 2019 року у справі №0240/2500/18-а, від 17 липня 2019 року у справі №0340/1657/18, від 23 серпня 2019 року у справі №815/2564/18.

Водночас, при визначенні ціни позову суд враховує, що базою для розрахунку суми судового збору є різниця між митними платежами, що підлягали сплаті згідно з митною вартістю, розрахованою декларантом, та митною вартістю, розрахованою контролюючим органом у відповідному рішенні, а не безпосередньо різниця між заявленою та скоригованою митною вартістю товару.

Так, Верховний суд у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду у постанові від 22 січня 2020 року у справі №480/966/19 зазначив, що саме по собі збільшення митної вартості товарів у порівнянні із заявленими декларантом відомостями, не впливає на майновий стан позивача, оскільки саме пропорційне збільшення митних платежів, які необхідно сплатити за випуск товарів у вільний обіг може негативно вплинути на майновий стан декларанта у вигляді додатково сплаченого мита та податку на додану вартість.

Тобто, з викладеного вбачається, що ціною позову у зазначеній категорії справ є грошовий вираз майнових вимог позивача, що є різницею митних платежів, що підлягали сплаті згідно з митною вартістю, розрахованою декларантом, та митною вартістю, розрахованою митним органом у рішенні про коригування митної вартості товарів.

Також при визначенні кількості вимог та їх характеру, суд керується правовою позицією Верховного Суду, викладеною у постанові від 22.01.2021 року у справі №826/21860/15.

З копії рішення Харківської митниці Держмитслужби про коригування митної вартості товарів № UA 807000/2025/000268/2 від 22.07.2025 встановлено, що розрахована декларантом митна вартість товарів становить 41530,80 EUR, після коригування митної вартості товару митним органом вартість становила 76638,75 EUR. Курс валюти в рішенні про коригування митної вартості товарів визначено 48,7907.

Враховуючи викладене, різниця показників митної вартості товару, визначених митницею та позивачем за оскаржуваним рішенням становить 35 107,95 EUR, що за курсом складає 1 712 941,45 грн.

Таким чином, сума майнових вимог складає 1 712 941,45 грн., а отже сума судового збору становить 15140 грн.

За подання позовної заяви, що має одночасно майновий і немайновий характер, судовий збір сплачується за ставками, встановленими для позовних заяв майнового та немайнового характеру (ч.3 ст.6 ЗУ «Про судовий збір»).

Відповідно до ч.3 ст.4 ЗУ «Про судовий збір», при поданні до суду процесуальних документів, передбачених частиною другою цієї статті, в електронній формі - застосовується коефіцієнт 0,8 для пониження відповідного розміру ставки судового збору.

Враховуючи викладене, ставка судового збору у разі подання до суду позовної заяви немайнового характеру, який подано суб`єктом владних повноважень, юридичною особою або фізичною особою підприємцем засобами автоматизованої системи "Електронний суд", становить 2 422,40 грн.

Розмір ставки судового збору за вимоги майнового характеру відповідно до положень вищезазначених норм права, в даному випадку, складає 12 112 грн.

Відтак за заявлені позовні вимоги у даній справі майнового та немайнового характеру позивач повинен був сплатити судовий збір у розмірі 14 534,40 грн, натомість позивачем подано до позовної заяви докази сплати судового збору за подачу даного адміністративного позову у розмірі 2 740,70 грн.

Сума недоплаченого судового збору складає 11 793,70 грн.

Таким чином, для усунення недоліків позивачу необхідно доплатити судовий збір у розмірі 11 793,70 грн. та надати до суду оригінал квитанції про сплату судового збору за наступними реквізитами:

"отримувач коштів - УК Основ"ян/мХар Основ"янсь/22030101, код отримувача (код за ЄДРПОУ) - 37874947, банк отримувача - Казначейство України (ЕАП), Рахунок отримувача UA4020661, код класифікації доходів бюджету 22030101, призначення платежу - *;101;__________(код клієнта за ЄДРПОУ для юридичних осіб (доповнюється зліва нулями до восьми цифр, якщо значущих цифр менше 8), реєстраційний номер облікової картки платника податків фізичної особи (завжди має 10 цифр) або серія та номер паспорта громадянина України, в разі якщо платник через свої релігійні переконання відмовився від прийняття реєстраційного номера облікової картки платника податків та повідомив про це відповідний орган Міністерства доходів і зборів України і має відповідну відмітку у паспорті); судовий збір, за позовом ______(ПІБ чи назва установи, організації позивача), Харківський окружний адміністративний суд (назва суду, де розглядається справа), або документи, що підтверджують право заявника на звільнення від сплати судового збору відповідно до закону".

Відповідно до ч. 1 ст. 169 КАС України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Враховуючи викладене, позовна заява підлягає залишенню без руху з наданням позивачу строку для усунення вищевказаних недоліків.

Керуючись ст. 5, 44, 121, 132, 133, 160, 161, 167, 168, 169 КАС України, суд ,-

У Х В А Л И В :

Позовну заяву фізичної особи підприємця ОСОБА_1 до Харківської митниці, як відокремленого підрозділу Державної митної служби України про визнання протиправними та скасування рішення, картки відмови - залишити без руху.

Надати позивачу термін п`ять календарних днів з дня отримання копії цієї ухвали для усунення недоліків позовної заяви шляхом надання до суду оригіналу квитанції про сплату судового збору у розмірі 11 793,70 грн.

У разі невиконання вимог цієї ухвали позовна заява буде вважатись неподаною та підлягає поверненню позивачу.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та оскарженню не підлягає.

Суддя Н.А. Полях