Справа № 320/46902/23
Суддя: Діска А.Б.
Дата ухвалення: 2025-12-16 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

КИЇВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

16 грудня 2025 року № 320/46902/23

Київський окружний адміністративний суд у складі головуючої судді Діски А. Б., розглянувши в порядку в порядку письмового провадження в приміщенні суду в місті Києві адміністративну справу за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Амарокс Юкрейн Лімітед» до Головного управління ДПС у м. Києві про визнання протиправним та скасування податкового повідомлення-рішення,

в с т а н о в и в:

Товариство з обмеженою відповідальністю «Амарокс Юкрейн Лімітед» звернулось до Київського окружного адміністративного суду з адміністративним позовом до Головного управління Державної податкової служби у м. Києві, у якому просило суд:

- визнати протиправним та скасувати податкове повідомлення-рішення від 20 липня 2023 року №2.

В обґрунтування позовних вимог позивач вказує, що законодавець передбачає нарахування штрафних фінансових санкцій (штрафів) та пені тільки у випадку умисної винної бездіяльності резидента, щодо своєчасного стягнення з нерезидента заборгованості, що виникла внаслідок недотримання нерезидентом строку повернення валюти, передбаченого зовнішньоекономічним договором (контрактом). Несвоєчасне стягнення заборгованості з DEXTER FZC (Об`єднані Арабські Емірати) було обумовлено складністю стягнення та збройною агресією російської федерації, яка листом Торгово-промислової палати України від 28.02.2022 № 2024/02.0-7.1 визнана обставиною непереборної сили (форс-мажорними обставинами). Вважає, що факт звернення до суду з вимогою про стягнення з нерезидента заборгованості, у повному обсязі спростовує вину резидента (платника податків), як об`єктивну сторону «встановленого» згідно із актом валютного правопорушення, оскільки для встановлення її наявності контролюючому органу необхідно довести, що резидент (платник податків), вчиняючи певні дії або допускаючи бездіяльність, за які передбачена відповідальність, діяв нерозумно, недобросовісно й без належної обачності.

Ухвалою Київського окружного адміністративного суду позовну заяву залишено без руху та надано строк для усунення недоліків.

Представником позивача подано заяву на виконання вимог ухвали суду.

Ухвалою Київського окружного адміністративного суду від 23.02.2024 відкрито провадження в адміністративній справі та вирішено здійснювати розгляд справи за правилами загального позовного провадження, вирішено розглядати справу за правилами загального позовного провадження та призначено підготовче засідання.

Відповідач проти задоволення позову заперечив, у відзиві на позовну заяву зазначив, що посадові особи контролюючого органу при проведенні перевірки та оформленні її результатів діяли на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені законодавством України. Вказує, що у ході перевірки позивача було встановлено порушення ч. 2 ст. 13 Закону України Про валюту та валютні операції та пункту 21 розділу ІІ Положення про заходи захисту та визначення порядку здійснення окремих операцій в іноземній валюті, затвердженого постановою Правління НБУ від 02.01.2019 №5 в частині несвоєчасного надходження валютних коштів за імпортним контрактом.

Ухвалою Київського окружного адміністративного суду від 29.04.2024 закрито підготовче провадження у справі № 320/46902/23. Клопотання представника позивача про завершення розгляду справи у порядку письмового провадження, підтримане представником відповідача, задоволено. Призначено справу до розгляду по суті у порядку письмового провадження.

Розглянувши подані документи і матеріали, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд виходить з такого.

Головним управлінням ДПС у м. Києві на підставі п. 75.1 ст. 75, п.п. 78.1.1 п. 78.1 ст. 78 Податкового кодексу України від 02 грудня 2010 року № 2755-VI (із змінами та доповненнями), наказу ГУ ДПС у м. Києві від 01.06.2023 №2711-п, проведена документальна позапланова виїзна перевірка з питань дотримання вимог валютного законодавства товариства з обмеженою відповідальністю «АМАРОКС ЮКРЕЙН ЛІМІТЕД» (скорочена назва ТОВ АМАРОКС ЮКРЕЙН ЛІМІТЕД) з питань дотримання валютного законодавства при здійсненні операцій за зовнішньоекономічним контрактом від 27.07.2021 №1 за період з 27.07.2021 по 09.06.2023 у зв`язку з листом ДПСУ від 28.09.2022 №11625/7/99-00-07-05-01-07.

За результатами перевірки складено Акт від 16.06.2023 №44774/26-15 07-02-02-02-03/43687709. За результатами проведеної перевірки податковий орган дійшов висновку, що позивачем допущено порушення ч. 2 ст. 13 Закону України від 21 червня 2018 року № 2473-VIII «Про валюту і валютні операції» та пункту 21 розділу ІІ Положення про захисту та визначення порядку здійснення окремих операцій в іноземній валюті, затвердженого постановою Правління НБУ від 02.01.2019 №5, встановлено несвоєчасне надходження валютних коштів на суму 382 792, 00 доларів (США) (еквів. 13998167,53 грн) за договором від 27.07.2021 №1 з компанією DEXTER FZC (Об`єднані Арабські Емірати).

Позивачем було подано заперечення на акт перевірки, за наслідками розгляду яких, відповідачем висновки акта залишено без змін, а заперечення - без задоволення.

Головним управлінням ДПС у м. Києві винесено податкове повідомлення-рішення від 20.07.2023 №2, яким позивачу нараховано пеню за порушення строку розрахунку у сфері зовнішньоекономічної діяльності в розмірі 1595791, 10 грн.

Не погодившись зі спірним податковим повідомленням-рішенням, позивач звернувся до суду з цим позовом.

Надаючи правову оцінку спірним правовідносинам, суд зазначає таке.

Відповідно до статті 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Згідно з пунктом 75.1 статті 75 ПК України контролюючі органи мають право проводити камеральні, документальні (планові або позапланові; виїзні або невиїзні) та фактичні перевірки.

Відповідно до підпункту 75.1.2 пункту 75.1 статті 75 ПК України документальною перевіркою вважається перевірка, предметом якої є своєчасність, достовірність, повнота нарахування та сплати усіх передбачених цим Кодексом податків та зборів, а також дотримання валютного та іншого законодавства, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи, дотримання роботодавцем законодавства щодо укладення трудового договору, оформлення трудових відносин з працівниками (найманими особами) та яка проводиться на підставі податкових декларацій (розрахунків), фінансової, статистичної та іншої звітності, регістрів податкового та бухгалтерського обліку, ведення яких передбачено законом, первинних документів, які використовуються в бухгалтерському та податковому обліку і пов`язані з нарахуванням і сплатою податків та зборів, виконанням вимог іншого законодавства, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи, а також отриманих в установленому законодавством порядку контролюючим органом документів та податкової інформації, у тому числі за результатами перевірок інших платників податків.

Документальна позапланова перевірка не передбачається у плані роботи контролюючого органу і проводиться за наявності хоча б однієї з підстав, визначених цим Кодексом.

Згідно з підпунктом 78.1.1 пункту 78.1 статті 78 ПК України, документальна позапланова перевірка здійснюється якщо отримано податкову інформацію, що свідчить про порушення платником податків валютного, податкового законодавства, законодавства у сфері запобігання та протидії легалізації (відмиванню) доходів, одержаних злочинним шляхом, фінансуванню тероризму та фінансуванню розповсюдження зброї масового знищення та іншого не врегульованого цим Кодексом законодавства, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи, якщо платник податків не надасть пояснення та їх документальні підтвердження на обов`язковий письмовий запит контролюючого органу, в якому зазначаються порушення цим платником податків відповідно валютного, податкового та іншого не врегульованого цим Кодексом законодавства, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи, протягом 15 робочих днів з дня, наступного за днем отримання запиту.

Правові засади здійснення валютних операцій, валютного регулювання та валютного нагляду, права та обов`язки суб`єктів валютних операцій і уповноважених установ унормовані Законом №2473-VIII, який також встановлює відповідальність за порушення валютного законодавства.

Стаття 13 Закону № 2473-VIII визначає особливості встановлення граничних строків розрахунків за операціями з експорту та імпорту товарів.

Так, Національний банк України має право встановлювати граничні строки розрахунків за операціями з експорту та імпорту товарів (частина перша статті 13 Закону №2473-VIII).

Згідно із вимогами частини 2 статті 13 Закону №2473-VIII У разі встановлення Національним банком України граничного строку розрахунків за операціями резидентів з експорту товарів грошові кошти підлягають зарахуванню на рахунки резидентів у банках України у строки, зазначені в договорах, але не пізніше строку та в обсязі, встановлених Національним банком України. Строк виплати заборгованості обчислюється з дня митного оформлення продукції, що експортується, а в разі експорту робіт, послуг, прав інтелектуальної власності та (або) інших немайнових прав - з дня оформлення у письмовій формі (у паперовому або електронному вигляді) акта, рахунка (інвойсу) або іншого документа, що засвідчує їх надання.

Порушення резидентами строку розрахунків, встановленого згідно із цією статтею, тягне за собою нарахування пені за кожний день прострочення в розмірі 0,3 відсотка суми неодержаних грошових коштів за договором (вартості недопоставленого товару) у національній валюті (у разі здійснення розрахунків за зовнішньоекономічним договором (контрактом) у національній валюті) або в іноземній валюті, перерахованій у національну валюту за курсом Національного банку України, встановленим на день виникнення заборгованості. Загальний розмір нарахованої пені не може перевищувати суми неодержаних грошових коштів за договором (вартості недопоставленого товару) (частина п`ята статті 13 Закону №2473-VIII).

Постановою Правління НБУ від 02.01.2019 №5 затверджено Положення про заходи захисту та визначення порядку здійснення окремих операцій в іноземній валюті (далі - Положення №5).

Згідно із пунктом 21 розділу ІІ вказаного Положення № 5 граничні строки розрахунків за операціями з експорту та імпорту товарів становлять 365 календарних днів.

Пункт 23 розділу ІІ Положення №5 передбачає, що розрахунки за операціями резидентів з експорту та імпорту товарів здійснюються не пізніше строку, визначеного пунктом 21 розділу II цього Положення, з урахуванням вимог пункту 22 розділу II цього Положення, у повному обсязі, з урахуванням вимог пункту 22 розділу II цього Положення стосовно операцій з експорту, імпорту товарів у незначній сумі (уключаючи незавершені розрахунки за операцією). Грошові кошти від нерезидента за операціями резидента з експорту товарів підлягають зарахуванню на рахунок резидента в Україні в банку.

Постановою Правління НБУ від 04.04.2022 № 68 Постанову №18 було доповнено, зокрема пунктами наступного змісту: "142. Граничні строки розрахунків за операціями з експорту та імпорту товарів становлять 90 календарних днів та застосовуються до операцій, здійснених з 05 квітня 2022 року"; "144. Розрахунки за операціями резидентів з експорту та імпорту товарів здійснюються не пізніше строку, визначеного в пункті 142 цієї постанови, з урахуванням вимог пункту 143 цієї постанови в повному обсязі, з урахуванням вимог пункту 143 цієї постанови стосовно операцій з експорту, імпорту товарів у незначній сумі (уключаючи незавершені розрахунки за операцією). Грошові кошти від нерезидента за операціями резидента з експорту товарів підлягають зарахуванню на рахунок резидента в банку в Україні".

В подальшому, до пункту 142 Постанови №18 вносились зміни і з 07 червня 2022 року цифри "90" було замінено цифрами "120", а з 07 липня 2022 року - цифри "120" замінено цифрами "180" (постанови Правління НБУ №113, №142 відповідно).

Таким чином, за загальним правилом імпорт товарів має здійснюватися у строки, зазначені у договорах, але не пізніше граничного строку розрахунків, встановленого НБУ, що обчислюється з дня здійснення авансового платежу (попередньої плати). До 05 квітня 2022 року такі граничні строки розрахунків становили 365 календарних днів. З огляду на введення в Україні воєнного стану НБУ змінив граничні строки розрахунків за операціями з експорту та імпорту. Відповідно до указаних змін у період з 05 квітня 2022 року по 07 червня 2022 року такі строки становили 90 календарних днів, з 07 червня 2022 року по 07 липня 2022 року - 120 календарних днів, з 07 липня 2022 року - 180 календарних днів. При цьому змінені Постановою №18 строки застосовуються лише до операцій, що здійснені з 05 квітня 2022 року.

До 05.04.2022 такі граничні строки розрахунків становили 365 календарних днів.

У цій справі встановлена згідно з актом податкової перевірки кількість днів, протягом яких відбулось порушення граничних строків розрахунків за операціями з експорту та імпорту товарів, не є спірною.

Як вбачається з матеріалів справи, між ТОВ "АМАРОКС ЮКРЕЙН ЛІМІТЕД" (Продавець) та компанією "DEXTER FZC" (Об?єднані Арабські Емірати) (Покупець) було укладено договір від 27.07.2021 №1 щодо продажу фармацевтичної продукції (БОРТЕРО (ліофілізат для розчину для ін?єкцій), БІКАТЕРО (таблетки, вкриті плівковою оболочкою), ГЕМТЕРО (ліофілізат для розчину для інфузій). Загальна сума контракту 382 792,00 доларів США.

Умови поставки - СІР Со Bogota.

Термін поставки: 06.08.2022.

Умови оплати - платіж здійснюється шляхом переказу на банківський рахунок Продавця через 30 днів з дати митного оформлення вантажу на території України. Термін дії - до повного виконання сторонами своїх зобов?язань.

На виконання умов договору від 27.07.2021 №1, згідно з МД, за період який перевіряється, ТОВ "АМАРОКС ЮКРЕЙН ЛІМІТЕД" відвантажило фармацевтичні продукти (БОРТЕРО (ліофілізат для розчину для ін?єкцій), БІКАТЕРО (таблетки, вкриті плівковою оболочкою), ГЕМТЕРО (ліофілізат для розчину для інфузій) на суму 382 792,00 доларів США (еквів. 10 312 225,08 грн.).

Граничний строк надходження грошових коштів 05.08.2022.

Валютні кошти від компанії "DEXTER FZC" (Об?єднані Арабські Емірати) надійшли на рахунок ТОВ "АМАРОКС ЮКРЕЙН ЛІМІТЕД" в розмірі 382 792,00 доларів США (еквів. 13 998 167,53 грн.) 12.09.2022.

Зважаючи на порушення строку розрахунків на 38 днів (з 06.08.2022 по 12.09.2022) відповідач дійшов правомірного висновку про допущення позивачем порушення ч. 2 ст. 13 Закону № 2473-VIII та пункту 21 розділу ІІ Положення №5, у зв`язку із несвоєчасним надходженням валютних коштів на суму 382792, 00 доларів (США) (еквів. 13998167,53 грн) за договором від 27.07.2021 №1 з компанією DEXTER FZC (Об`єднані Арабські Емірати).

Поряд з цим, позивач наполягає, що з 24.02.2022 внаслідок виникнення форс-мажорних обставин перебіг вказаних строків зупинився, що виключає правомірність нарахування пені за порушення строків розрахунків за зовнішньо-економічним контрактом від 27.07.2021 № 1.

З приводу вказаних тверджень суд вважає за необхідне зазначити наступне.

Частина шоста статті 13 Закону №2473-VIII передбачає, що у разі якщо виконання договору, передбаченого частинами другою або третьою цієї статті, зупиняється у зв`язку з виникненням форс-мажорних обставин, перебіг строку розрахунків, установленого згідно з частиною першою цієї статті, та нарахування пені відповідно до частини п`ятої цієї статті зупиняється на весь період дії форс-мажорних обставин та поновлюється з дня, наступного за днем закінчення дії таких обставин. Підтвердженням виникнення та закінчення дії форс-мажорних обставин є відповідна довідка уповноваженої організації (органу) країни розташування сторони зовнішньоекономічного договору (контракту) або третьої країни відповідно до умов цього договору (контракту).

Отже, у разі зупинення виконання господарської операції, яка зумовлена виникненням форс-мажорних обставин, зупиняється як перебіг строку розрахунків за операціями з експорту та імпорту товарів, так і нарахування пені на весь період дії форс-мажорних обставин.

Стаття 14-1 Закону України "Про торгово-промислові палати в Україні" від 02.12.1997 № 671/97-ВР передбачає, що Торгово-промислова палата України та уповноважені нею регіональні торгово-промислові палати засвідчують форс-мажорні обставини (обставини непереборної сили) та видають сертифікат про такі обставини протягом семи днів з дня звернення суб`єкта господарської діяльності за собівартістю. Сертифікат про форс-мажорні обставини (обставини непереборної сили) для суб`єктів малого підприємництва видається безкоштовно.

За визначенням, наведеним у частині другій статті 14-1 Закону № 671/97-ВР законодавець до форс-мажорних обставин відніс, серед іншого, загальну військову мобілізацію, військові дії, оголошену та неоголошену війну.

Указом Президента України "Про введення воєнного стану в Україні" від 24.02.2022 №64/2022, затвердженого Законом України від 24.02.2022 № 2102-IX, на підставі пропозиції Ради національної безпеки і оборони України, відповідно до пункту 20 частини першої статті 106 Конституції України, Закону України "Про правовий режим воєнного стану" в Україні введено воєнний стан із 05 години 30 хвилин 24.02.2022 строком на 30 діб, у зв`язку з військовою агресією російської федерації проти України. У подальшому строк дії воєнного стану неодноразово продовжувався і останній триває і досі.

Водночас згідно з усталеною практикою Верховного Суду форс-мажорні обставини не мають преюдиційного (заздалегідь встановленого) характеру. У разі їх виникнення сторона, яка посилається на дію форс-мажорних обставин, повинна довести їх наявність не тільки самих по собі, але і те, що вони були форс-мажорними саме для конкретного випадку (постанови Верховного Суду від 16.07.2019 у справі №917/1053/18, від 25.01.2022 у справі №904/3886/21, від 18.01.2024 у справі № 914/2994/22).

Суд звертає увагу, що саме по собі існування форс-мажорної обставини (обставини непереборної сили) ще не є свідченням того, що безпосередньо вона вплинула на неможливість виконання особою певного зобов`язання за договором чи обов`язку, передбаченого законодавчими та іншими нормативними актами. Такий зв`язок має доводитись як шляхом надання сертифіката (довідки) Торгово-промислової палати України чи уповноваженої нею регіональної ТПП, так і інших належних доказів, що можуть це підтвердити.

Позивач в якості документа, який підтверджує настання форс-мажорної обставини (обставини непереборної сили) посилається на лист ТПП України від 28.02.2022 №2024/02.0-7.1, вважаючи, що цей документ має оцінюватися як довідка уповноваженої організації (органу) країни розташування сторони зовнішньоекономічного договору (контракту) або третьої країни відповідно до умов цього договору (контракту) у розумінні частини шостої статті 13 Закону №2473-VIII.

ТПП України листом від 28.02.2022 №2024/02.0-7.1 засвідчила, що військова агресія російської федерації проти України стала підставою для введення воєнного стану і це є форс-мажорними обставинами (обставинами непереборної сили). Цей лист адресований "Всім, кого це стосується", тобто необмеженому колу суб`єктів, його зміст носить загальний інформаційний характер та констатує абстрактний факт наявності форс-мажорних обставин без доведення причинно-наслідкового зв`язку у конкретному зобов`язанні.

Питання прийнятності листа ТПП від 28.02.2022 №2024/02.0-7.1 як єдиного доказу, що підтверджує настання форс-мажорних обставин (обставин непереборної сили), вже було предметом розгляду у Верховному Суді.

Так, у постановах від 07.06.2023 у справі №912/750/22, від 07.06.2023 у справі №906/540/22, від 15.06.2023 у справі №910/8580/22, від 29.06.2023 у справі №922/999/22, від 28.08.2023 у справі №910/6234/22, від 16.09.2024 у справі № 520/6236/23 Верховний Суд сформулював позицію, за змістом якої лист Торгово-промислової палати України від 28.02.2022 №2024/02.0-7.1 не є ні сертифікатом у розумінні статті 14-1 Закону "Про торгово-промислові палати в Україні", ні документом, який був виданий за зверненням відповідного суб`єкта (відповідача), для якого могли настати певні форс-мажорні обставини, а також не містить ідентифікуючих ознак конкретного договору, виконання якого стало неможливим через наявність зазначених обставин. Підстави вважати на підставі вказаного листа, що форс-мажорні обставини настали для всіх без виключення суб`єктів, відсутні, тому кожен суб`єкт, який в силу певних обставин не може виконати свої зобов`язання за окремо визначеним договором, має доводити наявність в нього форс-мажорних обставин.

Таким чином, лист ТПП від 28.02.2022 №2024/02.0-7.1 не є у розумінні чинного законодавства сертифікатом, що засвідчує настання форс-мажорних обставин (обставин непереборної сили).

Верховний Суд у складі судової палати з розгляду справ щодо податків, зборів та інших обов`язкових платежів Касаційного адміністративного суду у постанові від 23.07.2024 у справі № 240/25642/22 зазначив, що підтвердженням виникнення та закінчення дії форс-мажорних обставин є відповідна довідка уповноваженої організації (органу) країни розташування сторони зовнішньоекономічного договору (контракту) або третьої країни відповідно до умов цього договору (контракту).

Доказів у вигляді відповідної довідки уповноваженої організації (органу) країни розташування сторони зовнішньоекономічного контракту або третьої країни, які б підтверджували виникнення та закінчення дії форс-мажорних обставин, що зумовили неможливість виконання своїх обов`язків за контрактом компанією DEXTER FZC (Об`єднані Арабські Емірати), як і інших доказів, які у своїй сукупності підтверджували б неможливість виконання компанією DEXTER FZC (Об`єднані Арабські Емірати) зобов`язань за зовнішньо-економічним контрактом від 27.07.2021 №1 або ж повернення сплачених платежів у період до 12.09.2022 у зв`язку з веденням в Україні воєнного стану, позивачем ані під час проведення перевірки, ані під час судового розгляду не надано.

Так само позивачем не надано суду і доказів звернення до суду, міжнародного комерційного арбітражу із позовною заявою про стягнення з нерезидента заборгованості, що виникла внаслідок недотримання нерезидентом строку, передбаченого зовнішньоекономічним договором (контрактом) від 27.07.2021 №1.

Наявності підстав для зупинення строків розрахунків, встановлених частиною першою статті 13 Закону № 2473-VIII, судом у спірних правовідносинах на встановлено.

За встановлених обставин та наведеного правового регулювання, суд доходить висновку про доведеність з боку Головного управління ДПС у м. Києві обґрунтованості висновків акта перевірки в частині порушення позивачем встановлених граничних строків розрахунків за зовнішньо-економічним контрактом від 27.07.2021 №1, що є підставою для нарахування пені за кожен день прострочення у розмірі 0,3 відсотка суми неодержаних грошових коштів за договором (вартості недопоставленого товару) згідно з вимогами частини п`ятої статті 13 Закону № 2473-VIII, та правомірність податкового повідомлення-рішення від 20.07.2023 №2.

Згідно з ч. 1 ст. 77 КАС України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

Відповідно до ч. 2 ст. 77 КАС України в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Беручи до уваги наведене в сукупності, повно та всебічно проаналізувавши матеріали справи та надані сторонами докази, а також письмові доводи представників сторін стосовно заявлених позовних вимог, суд дійшов до висновку про відсутність правових підстав для задоволення позовних вимог.

Відповідно до ст. 139 Кодексу адміністративного судочинства України судові витрати у зв`язку із відмовою у задоволенні позову не підлягають відшкодуванню.

Керуючись статтями 9, 14, 73, 74, 75, 76, 77, 78, 90, 143, 242- 246, 250, 255 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

в и р і ш и в:

У задоволенні адміністративного позову Товариства з обмеженою відповідальністю «Амарокс Юкрейн Лімітед» до Головного управління Державної податкової служби у м. Києві про визнання протиправним та скасування податкового повідомлення-рішення - відмовити.

Рішення може бути оскаржено до Шостого апеляційного адміністративного суду шляхом подачі апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня складення повного рішення.

Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Суддя Діска А.Б.