Справа № 320/20192/25
Суддя: Панова Г. В.
Дата ухвалення: 2025-12-12 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

КИЇВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А
Київський окружний адміністративний суд у складі: головуючого судді Панової Г.В., розглянувши заяву Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Полтавської області про залишення позовної заяви без розгляду в адміністративній справі
за позовом ОСОБА_1
до Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Полтавської області,
Вищої кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури
третя особа: ОСОБА_2
про визнання протиправними та скасування рішень,
ВСТАНОВИВ:
До Київського окружного адміністративного суду звернувся ОСОБА_1 з позовом до Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Полтавської області, Вищої кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури про визнання протиправними та скасування рішень від 07.11.2024 та від 20.03.2025 № ІІІ-007/2025.
Ухвалою Київського окружного адміністративного суду від 28.05.2025 відкрито провадження у справі за правилами опрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін та залучено в якості третьої особи без самостійних вимог ОСОБА_2 .
На адресу суду від Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Полтавської області надійшла заява про залишення позову про визнання протиправним та скасування рішення від 07.11.2024 без розгляду у зв`язку з пропуском строку звернення позивача до суду. Відповідач зазначає, що місячний строк звернення до суду слід рахувати з моменту прийняття рішення Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Полтавської області від 07 листопада 2024 року. Вважає, що оскарження рішення КДКА Полтавської області до Вищої кваліфікаційно-дисциплінарної комісією адвокатури не є поважною причиною пропуску строку звернення до суду. Просить позов залишити без розгляду.
Дослідивши матеріали позовної заяви та доводи заяви щодо підстав пропуску строку звернення до суду, які наведені Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Полтавської області, заперечння позивача на вказану заяву, суд зазначає про таке.
Частиною першою статті 118 КАС України визначено, що процесуальні строки - це встановлені законом або судом строки, у межах яких вчиняються процесуальні дії. Процесуальні строки встановлюються законом, а якщо такі строки законом не визначені - встановлюються судом.
Процесуальні строки визначаються днями, місяцями і роками, а також можуть визначатися вказівкою на подію, яка повинна неминуче настати.
Відповідно до частин першої та другої статті 122 КАС України позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами. Для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.
Згідно із частиною третьою статті 122 КАС України для захисту прав, свобод та інтересів особи цим Кодексом та іншими законами можуть встановлюватися інші строки для звернення до адміністративного суду, які, якщо не встановлено інше, обчислюються з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.
Отже, враховуючи правовідносини, які є предметом цього спору таким "іншим законом" є Закон України "Про адвокатуру та адвокатську діяльність"
Згідно з ч. 1 ст. 42 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» адвокат чи особа, яка ініціювала питання про дисциплінарну відповідальність адвоката, має право оскаржити рішення у дисциплінарній справі протягом тридцяти днів з дня його прийняття до Вищої кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури або до суду. Оскарження рішення не зупиняє його дії.
Відповідно до ч. 8 ст. 50 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» рішення кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури може бути оскаржено протягом тридцяти днів з дня його прийняття до Вищої кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури або до суду.
З огляду на вказані імперативні норми Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність», оскарження рішення Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Полтавської області від 07.11.2024 можливо або протягом тридцяти днів з дня його прийняття до Вищої кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури або до суду.
При цьому суд відхиляє посилання позивача на постанову Верховного Суду від 20.06.2019 у справі № 641/463/16-а (п. 46), в якій висловлено правову позицію згідно якої оскарження особою рішення кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури до ВКДКА є досудовим порядком врегулювання спору і тому позивач скористався своїм правом на адміністративне оскарження рішення КДКА Полтавської області, адже задля унеможливлення існування паралельних процедур з оскарження одного і того ж акта, позивчем було обрано послідовне оскарження рішень. І оскільки результати розгляду скарги ВКДКА стали відомі лише 20.03.2025, причина попуску 30-денного строку на судове оскарження рішення КДКА Полтавської області є поважною, що виключає необхідність поновлення цього строку, з огляду на таке.
Так, дійсно у пунткті 46 вказаної постанови Верховний Суд зробив такий висновок:" Суть приписів частини першої статті 42 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність», що передбачає «право оскаржити рішення у дисциплінарній справі протягом тридцяти днів або до суду, або до Вищої кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури», розкривається через сполучник «або», надаючи, як зазначено у постанові Верховного Суду від 31 січня 2020 року у справі №640/3026/19, «альтернативу оскарження» - чи до суду, чи до ВКДКА, без звернення до суду, що і може вважатися досудовим врегулюванням спору".
Водночас у подальшому у пунктах 47-50 цієї постанови Верховний Суд виснував:"п. 47. Позивач звернувся до суду про оскарження рішення КДКА, яке було переглянуто ВКДКА в рамках «адміністративної процедури оскарження», передбаченої статтею 42 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність».
п. 48. З урахуванням зазначеного, судами не могло бути застосовано до спірних правовідносин положення частини четвертої статті 122 КАС України.
п. 49. Рішення ВКДКА може бути оскаржено до суду протягом тридцяти днів з дня його прийняття, що встановлено частиною сьомою статті 52 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність», яка є спеціальною нормою стосовно приписів частини четвертої статті 122 КАС України.
50. Таким чином, позивач не був позбавлений права на оскарження спірного рішення КДКА після його перегляду ВКДКА, але лише шляхом оскарження рішення ВКДКА про залишення без змін рішення КДКА."
Таким чином, рішення у дисциплінарній справі кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури як квазісудового органу в системі органів адвокатського самоврядування є самостійним актом, який підлягає окремому від рішення ВКДКА судовому оскарженню протягом тридцяти днів з дня його прийняття, а тому прийняття рішення ВКДКА не є самостійною підставою, яка поновлює чи продовжує перебіг строку звернення до суду із позовом про оскарження рішення КДКА про притягнення адвоката до дисциплінарної відповідальності.
З матеріалів справи вбачається, що позивач скористався своїм правом на оскарження рішення Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Полтавської області від 07.11.2024, звернувшись у тридцятиденний строк до Вищої кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури.
За наслідками розгляду скарги позивача на зазначене рішення Вищою кваліфікаційно-дисциплінарною комісією адвокатури 20.03.2025 прийняте відповідне рішення № ІІІ-007/2025.
Водночас із позовом до суду щодо визнання протиправними та скасування рішення КДКА Полтавської області від 07.11.2024 позивач звернувся 22.04.2025 (дата формування позову в системі «Електронний суд»), тобто із пропуском строку встановленого ч. 1 ст. 42 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність»
Верховний Суд у справі № 640/5645/19 (постанова від 23.09.2020) щодо застосування положень частин третьої та четвертої статті 123 КАС України дійшов висновку, що правила процесуального закону щодо надання можливості позивачу подати заяву про поновлення пропущеного строку або вказати інші причини поважності пропущеного строку, слід застосовувати як на стадії відкриття провадження у справі, так і на стадії розгляду справи після відкриття провадження у справі.
Згідно з вимогами ч. 13 ст. 171 КАС України суддя, встановивши після відкриття провадження у справі, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 160, 161 цього Кодексу, постановляє ухвалу не пізніше наступного дня, в якій зазначаються підстави залишення заяви без руху, про що повідомляє позивача і надає йому строк для усунення недоліків, який не може перевищувати п`яти днів з дня вручення позивачу ухвали.
Виходячи з того, що суд дійшов висновку про те, що наведені позивачем причини пропуску строку звернення до суду є неповажними, позивач має право звернутися до суду із заявою (клопотанням) про поновлення строку звернення до адміністративного суду, в якій вказати підстави для поновлення строку з наданням доказів, що підтверджують вказані обставини.
З урахуванням того, що після відкриття провадження у справі судом встановлено, що позивачем не виконано вказаних вимог КАС України, недоліки позовної заяви повинні бути усунені у п`ятиденний строк з дня вручення копії цієї ухвали шляхом подання безпосередньо до суду:
- заяви (клопотання) про поновлення строку звернення до адміністративного суду щодо оскарження рішення Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Полтавської області від 07.11.2024 із наданням доказів поважності причин пропуску строку.
Керуючись статтями 121, 122, 169, 171, 243, 248, 257, 260, 262, 263 Кодексу адміністративного судочинства України, суд
Позовну заяву ОСОБА_1 до Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Полтавської області, Вищої кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури, третя особа: ОСОБА_2 про визнання протиправними та скасування рішень, - залишити без руху.
Встановити позивачеві п`ятиденний строк для усунення недоліків позовної заяви з дня отримання копії цієї ухвали.
Копію ухвали суду надіслати (надати) учасникам справи (їх представникам).
Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та не підлягає оскарженню. Заперечення на ухвалу можуть бути включені до апеляційної скарги на рішення суду.

Суддя Панова Г. В.