Справа № 240/20158/25
Суддя: Боровицький О. А.
Дата ухвалення: 2025-12-10 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

П О С Т А Н О В А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

Справа № 240/20158/25

Головуючий у 1-й інстанції: Чернова Ганна Валеріївна

Суддя-доповідач: Боровицький О. А.

10 грудня 2025 року

м. Вінниця

Сьомий апеляційний адміністративний суд у складі колегії:

головуючого судді: Боровицького О. А.

суддів: Курка О. П. Ватаманюка Р.В.

розглянувши в порядку письмового провадження апеляційну скаргу Акціонерного товариства "Укрпошта" на ухвалу Житомирського окружного адміністративного суду від 15 вересня 2025 року у справі за адміністративним позовом Керівника Коростенської окружної прокуратури Житомирської області в інтересах держави до Акціонерного товариства "Укрпошта" про визнання протиправною бездіяльності, зобов`язання вчинити дії,

В С Т А Н О В И В :

Коростенська окружна прокуратура Житомирської області в інтересах держави звернулося до Житомирського окружного адміністративного суду із позовом до АТ «Укртелеком» про визнання протиправною бездіяльності, зобов`язання вчинити дії, у якому просить:

- визнати протиправною бездіяльність АТ «Укртелеком» щодо невжиття заходів із забезпечення приведення у стан готовності захисну споруду (протирадіаційне укриття) № 23076, що знаходиться за адресою: вул. Гетьмана Виговського, 4, м. Овруч, Коростенський район;

- зобов`язати АТ «Укртелеком» привести у стан готовності захисну споруду (протирадіаційне укриття) № 23076, що знаходиться за адресою: вул. Гетьмана Виговського, 4, м. Овруч, Коростенський район, з метою використання її за призначенням у відповідності до «Вимог щодо утримання та експлуатації захисних споруд цивільного захисту», затверджених Наказом Міністерства внутрішніх справ України № 579 від 09.07.2018.

Ухвалою Житомирського окружного адміністративного суду від 18.08.2025 у справі відкрито спрощене позовне провадження без повідомлення учасників справи.

Від представника позивача до Житомирського окружного адміністративного суду надійшла заява, з якої вбачається, що при підготовці позовної заяви було допущено технічну помилку - відповідачем зазначено АТ «Укртелеком» замість належного АТ «Укрпошта». За таких обставин просить врахувати технічну помилку, зазначену в позові, та відповідачем вважати АТ «Укрпошта».

Ухвалою Житомирського окружного адміністративного суду від 15 вересня 2025 року заяву задоволено, виправлено в ухвалі Житомирського окружного адміністративного суду у справі № 240/20158/25 допущену описку, замість відповідача АТ «Укртелеком» читати - АТ «Укрпошта».

Не погоджуючись з даною ухвалою суду, Акціонерне товариство "Укрпошта" подало апеляційну скаргу, в якій посилаючись на порушення судом норм матеріального права просить скасувати ухвалу суду першої інстанції.

Враховуючи, що рішення суду першої інстанції ухвалено в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін (у порядку письмового провадження), суд апеляційної інстанції в порядку п.3 ч.1 ст.311 КАС України розглядає справу без повідомлення учасників справи (в порядку письмового провадження) за наявними у справі матеріалами, оскільки справу може бути вирішено на підставі наявних у ній доказів.

Заслухавши доповідь судді, перевіривши матеріали справи та доводи апеляційної скарги, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга підлягає задоволенню з огляду на наступне.

Судом першої інстанції встановлено та підтверджується матеріалами справи, що у провадженні Житомирського окружного адміністративного суду перебуває справа № 240/20158/25 за позовом керівника Коростенської окружної прокуратури Житомирської області в інтересах держави до АТ «Уктелеком» про визнання протиправною бездіяльності, зобов`язання вчинити дії.

При подачі позовної заяви заявником вказано, що відповідачем є АТ «Укртелеком» (вул. Хрещатик, 22, м. Київ, 01001, , тел. 0 800 300 545, е-mаі1ukrposhta@ ukrposhta.ua).

Ухвалою суду від 18.08.2025 у справі відкрито спрощене позовне провадження без повідомлення учасників справи.

Від представника позивача до Житомирського окружного адміністративного суду надійшла заява, з якої вбачається, що при підготовці позовної заяви було допущено технічну помилку - відповідачем зазначено АТ «Укртелеком» замість належного АТ «Укрпошта». За таких обставин просить врахувати технічну помилку, зазначену в позові, та відповідачем вважати АТ «Укрпошта».

Враховуючи вищевикладене, суд першої інстанції вважв за необхідне виправити описки у всьому тексті ухвали Житомирського окружного адміністративного суду від 18.08.2025 по справі №240/20158/25 щодо найменування відповідача та вважати відповідачем у вказаній справі АТ «Укрпошта».

Колегія суддів апеляційної інстанції не погоджується з вказаними висновками суду враховуючи наступне.

Так, зокрема, відповідно до статті 167 КАС України, будь-яка письмова заява, клопотання, заперечення повинні містити:

1) повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові) (для фізичних осіб) особи, яка подає заяву чи клопотання або заперечення проти них, її місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України, відомості про наявність або відсутність електронного кабінету;

2) найменування суду, до якого вона подається;

3) номер справи, прізвище та ініціали судді (суддів), якщо заява (клопотання, заперечення) подається після постановлення ухвали про відкриття провадження у справі;

4) зміст питання, яке має бути розглянуто судом, та прохання заявника; 5) підстави заяви (клопотання, заперечення);

6) перелік документів та інших доказів (за наявності), що додаються до заяви (клопотання, заперечення);

7) інші відомості, які вимагаються цим Кодексом.

До заяви, скарги, клопотання чи заперечення, які подаються на стадії виконання судового рішення, в тому числі в процесі здійснення судового контролю за виконанням судових рішень, подаються докази їх надіслання (надання) іншим учасникам справи (провадження).

Згідно зі статтею 160 КАС України передбачені загальні вимоги до форми та змісту позовної заяви. Зокрема, передбачено обов`язкове зазначення повного найменування (для юридичних осіб) та відомості про наявність або відсутність електронного кабінету.

Так, зокрема, суд апеляційної інстанції звертає увагу на те, що ані заява позивача від 27.08.25, ані позовна заява, всупереч положень статтей 160 та 167 такої інформації про відповідача не містять, а тому з огляду на зазначене, відповідно до положень ч. 2 ст. 167 КАС України, суд першої інстанції мав повернути заяву про виправлення помилки без розгляду, а позовну заяву позивача залишити без руху на підставі положень ч. 1 ст. 169 КАС України.

Крім того, відповідно до ч. 3 ст 166 КАС України заяви, клопотання і заперечення подаються та розглядаються в порядку, встановленому цим Кодексом. У випадках, коли цим Кодексом такий порядок не встановлений, він встановлюється судом.

Частиною 3 статті 48 КАС України передбачено, що якщо позов подано не до тієї особи, яка повинна відповідати за позовом, суд до ухвалення рішення у справі за згодою позивача замінює первісного відповідача належним відповідачем, не закриваючи провадження у справі, якщо це не потягне за собою зміни підсудності адміністративної справи.

Більше того, під час вирішення питання про залучення співвідповідача чи заміну належного відповідача суд враховує, зокрема, чи знав або чи міг знати позивач до подання позову у справі про підставу для залучення такого співвідповідача чи заміну неналежного відповідача (ч.5 ст. 48 КАС України).

Як встановлено судом апеляційної інстанції із матеріалів справи та з огляду на зміст пояснень, якими обґрунтував свою позицію заявник, до подання позову він був обізнаний з тим що належним відповідачем у справі є інша особа, проте фактично сформував позовну заяву з невірною назвою відповідача. Також, позивач вказав відповідачем АТ «Укртелеком» не тільки в частині, в якій зазначається обов`язкова інформація про учасників справи, але й сформував вимоги до цієї ж юридичної особи в прохальній частині позову, чим підтвердив свої вимоги.

Як визначено ч. 6 ст. 48 КАС України, після заміни сторони, залучення другого відповідача розгляд адміністративної справи починається спочатку. З огляду на це, поновлюється строк, необхідний сторонам у справі для реалізації принципу змагальності сторін, що виражається у подання доказів, клопотань, заперечень та заяв по суті справи. Недотримання процесуального способу заміни учасника справи, в свою чергу, порушує принцип рівності учасників справи, оскільки відповідач стає учасником судового процесу вже після закінчення строків, визначених КАС України для підготовки та подання до суду заяв по суті справи, а саме рішення, виходячи з положень ст. 258 КАС України, може бути постановлене судом у будь-який період з 17 вересня до 18 жовтня без врахування позиції залученого після 15 вересня 2025 року відповідача. Наразі таке клопотання від позивача у справі не надходило.

Враховуючи вищезазначене суд апеляційної інстанції приходить до висновку, що вчинення процесуальної дії з виправлення помилки в ухвалі у даному випадку фактично є дією з заміни сторони у справі, яка прийнята з порушенням вимог ч.6 ст. 48 КАС України.

У постанові від 04 вересня 2019 року у справі N 9901/87/190 Велика Палата Верховного Суду зазначила, що вирішуючи питання про виправлення описок чи арифметичних помилок, допущених у судовому рішенні, суд не може змінювати змісту судового рішення, він лише усуває такі неточності, які впливають на можливість реалізації судового рішення чи його правосудності.

Окрім того, Велика Палата Верховного Суду в ухвалі від 10 лютого 2021 року у справі № 817/777/16 висловила позицію, що положення статті 253 КАС України передбачають можливість після ухвалення судового рішення у справі усунути в ньому помилки технічного (неюридичного) характеру - описки та очевидні арифметичні помилки.

Описка - це зроблена судом механічна (мимовільна, випадкова) орфографічна, граматична, пунктуаційна помилка в рішення, яка допущена під час його письмово-вербального викладу (помилка у правописі, розділових знаках тощо).

Такі помилки зумовлені неправильним написанням слів, цифр тощо. Виправленню підлягають лише ті описки, які мають істотний характер. До таких належить написання прізвищ та імен, адрес, найменувань спірного майна, зазначення дат та строків. Як правило, описка, як мовна помилка, не спотворює, текст судового рішення та не призводить до його неправильного сприймання: помилкове розташування розділових знаків, неправильні відмінки слів тощо.

Відповідно до вимог ч. 1 та 2 ст. 317 Кодексу адміністративного судочинства України, підставами для скасування судового рішення суду першої інстанції повністю та ухвалення нового рішення є, зокрема, невідповідність висновків, викладених у рішенні суду першої інстанції, обставинам справи та неправильне застосування норм матеріального права або порушення норм процесуального права. Неправильним застосуванням норм матеріального права вважається, крім іншого, неправильне тлумачення закону.

З урахуванням наведеного, колегія суддів приходить до висновку, що судом першої інстанції при винесені ухвали порушені норми матеріального права, тому, керуючись статтею 315 КАС України, ухвала суду першої інстанції підлягає скасуванню.

Керуючись ст.ст. 243, 250, 308, 310, 315, 317, 321, 322, 325, 329 КАС України, суд

П О С Т А Н О В И В:

апеляційну скаргу Акціонерного товариства "Укрпошта" задовольнити повністю.

Ухвалу Житомирського окружного адміністративного суду від 15 вересня 2025 року про виправлення описки скасувати.

Постанова суду набирає законної сили з дати її прийняття та оскарженню не підлягає.

Головуючий Боровицький О. А.

Судді Курко О. П. Ватаманюк Р.В.