Справа № 640/25787/21
Суддя: Епель Оксана Володимирівна
Дата ухвалення: 2025-12-10 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ШОСТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Головуючий суддя у першій інстанції Стефанов С.О.
Суддя-доповідач Епель О.В.
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

10 грудня 2025 року Справа № 640/25787/21

Шостий апеляційний адміністративний суд у складі:

Головуючого судді: Епель О.В.,

суддів: Карпушової О.В., Мєзєнцева Є.І.,

за участі секретаря Бродацької І.А.,

розглянувши у порядку письмового провадження в залі суду в м. Києві апеляційну скаргу Північного офісу Держаудитслужби на рішення Одеського окружного адміністративного суду від 26 червня 2025 року по справі

за позовом Акціонерного товариства «Національна атомна енергогенеруюча компанія «Енергоатом», від імені якого діє філія «Відокремлений підрозділ «Рівненська атомна електрична станція»

до Північного офісу Держаудитслужби

третя особа, яка не заявляє

самостійних вимог на предмет Товариство з обмеженою відповідальністю

спору на стороні позивача «Західелектромонтаж»

про визнання протиправним та скасування рішення

В С Т А Н О В И В :

Історія справи.

1. Акціонерне товариство «Національна атомна енергогенеруюча компанія «Енергоатом», від імені якого діє філія «Відокремлений підрозділ «Рівненська атомна електрична станція» (далі - Позивач) звернулося до суду з адміністративним позовом до Північного офісу Держаудитслужби (далі - Відповідач) за участю третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні позивача - Товариство з обмеженою відповідальністю «Західелектромонтаж» в якому просило визнати протиправним та скасувати висновок від 28.08.2021 Північного офісу Держаудитслужби про результати моніторингу процедури закупівлі UA-2020-12-18-015715-c (ДСТУ Б.Д.1.1-1:2013. Виконання будівельних робіт з технічного переоснащення по об`єкту: «Модернізація акумуляторного господарства СБ на енергоблоці № 1 Рівненської АЕС» (в частині заміни АБ-11, АБ-12, АБ-13), 11278900UAN, 45000000-7, ДК021, 1, роб.

В обґрунтування своїх вимог Позивач зазначав, що висновок Відповідача про порушення ВП «Рівненська АЕС» ряду вимог Закону № 922 є необґрунтованим та таким, що порушує права й інтереси Позивача, які полягають у здійсненні ним закупівель робіт. Посилався в цілому на те, що Замовником не порушено жодної норми Закону №922, а навпаки, застосовано та успішно впроваджено усі принципи здійснення публічних закупівель, передбачені нормами статті 5 Закону № 922, зокрема, але не виключно, недискримінація учасників (як платників ПДВ, так і неплатників ПДВ) та рівне ставлення до них.

2. Рішенням Одеського окружного адміністративного суду від 26 червня 2025 року адміністративний позов було задоволено повністю.

Ухалюючи таке рішення, суд першої інстанції прийшов до висновку, що тендерна пропозиція учасника-переможця закупівлі не підлягала відхиленню, оскільки чинним на момент виникнення спірних правовідносин законодавством України не передбачено прямого обов`язку підписувати тендерні пропозиції лише кваліфікованими електронними підписами (КЕП).

Також суд зазначив, що Позивачем як замовником були виконані вимоги п. 19 ч. 2 ст. 22 Закону № 922 та в тендерній документації визначено опис і приклади формальних (несуттєвих) помилок, наявність яких у тендерних пропозиціях не впливають на їх зміст.

Крім того, суд виходив з того, що Позивачем вжито заходів щодо недискримінації учасників: як платників ПДВ, так і неплатників ПДВ, та рівне ставлення до них. Зазначив, що законодавство з питань публічних закупівель прямо не вимагає та не забороняє вказувати ціну в одному певному форматі «з ПДВ/без ПДВ».

3. Не погоджуючись з таким рішенням суду першої інстанції Відповідач подав апеляційну скаргу в якій просить таке рішення скасувати та прийняти нове, яким відмовити у задоволенні позовних вимог повністю.

Обґрунтовуючи вимоги апеляційної скарги, Північний офіс Держаудитслужби наполягає на законності висновку, складеного за результатами перевірки, посилається на встановлені ним порушення процедури закупівлі.

Окрім того, Апелянт зазначає про правомірність обраного ним способу усунення виявлених порушень, його співмірність та пропорційність.

З цих та інших підстав Апелянт вважає, що оскаржуване ним рішення суду прийнято за неповно встановлених обставин справи та з порушенням норм матеріального і процесуального права, що призвело до неправильного вирішення справи в цілому.

4. Ухвалами П`ятого апеляційного адміністративного суду від 18.08.2025 було відкрито апеляційне провадження, встановлено строк для подання відзиву на апеляційні скарги та призначено справу до судового розгляду.

5. 27.08.2025 Позивачем подано відзив на апеляційну скаргу в якому він просить таку скаргу залишити без задоволення, зазначаючи доводи, аналогічні тим, що були викладені у позовній заяві та стверджуючи про безпідствність доводів та вимог, викладених у скарзі.

6. Ухвалою П`ятого апеляційного адміністративного суду від 23.09.2025 до участі у справі в якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні позивача було залучено Товариство з обмеженою відповідальністю «Західелектромонтаж».

7. 30.09.2025 від третьої особи надійшли додаткові пояснення у справі у яких вона просить апеляційну скаргу залишити без задоволення, а рішення суду - без змін, стверджуючи про безпідставність та необгрунтованість висновку про результати моніторингу процедури закупівлі. Крім того, зазначає, що зобов`язання за договором виконані повністю і належним чином, що свідчить про їх припинення.

8. Ухвалою П`ятого апеляційного адміністративного суду від 14.10.2025 цю адміністративну справу було передано за територіальною підсудністю до Шостого апеляційного адміністративного суду.

9. Ухвалою Шостого апеляційного адміністративного суду від 18.11.2025 було прийнято справу до розгляду колегією суддів ШААС у складі головуючої судді: Епель О.В. та суддів Карпушової О.В., Мєзєнцева Є.І. та призначено справу до судового розгляду.

10. У судове засідання учасники справи не з`явилися, про дату час та місце розгляду справи повідомлені належним чином. Від учаників справи надійшли клопотання про розгляд справи без їх участі.

Ухвалою, занесеною до протоколу судового засідання від 08.12.2025, клопотання були задоволені у зв`язку з чим, колегія суддів вважає за можливе здійснити розгяляд цієї справи у порядку письмового провадженння.

11. Відповідно до частини першої статті 308 КАС України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними у ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги.

12. Заслухавши суддю-доповідача, розглянувши доводи апеляційної скарги, перевіривши повноту встановлення судом першої інстанції фактичних обставин справи та правильність застосування ним норм матеріального і процесуального права, юридичної оцінки обставин справи, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга підлягає задоволенню частково, а рішення суду - скасуванню, з наступних підстав.

13. Обставини справи, установлені судом першої інстанції.

Як встановлено судом першої інстанції та вбачається з матеріалів справи, згідно з наказом Північного офісу Держаудитслужби від 05.08.2021 року № 450, вказаним органом прийнято рішення про початок проведення моніторингу закупівель відповідно до переліку, що додається, в тому числі і закупівлі № UA-2020-12-18-015715-с (ДСТУ Б.Д.1.1-1:2013. Виконання будівельних робіт з технічного переоснащення по об`єкту: «Модернізація акумуляторного господарства СБ на енергоблоці № 1 Рівненської АЕС» (в частині заміни АБ-11, АБ-12, АБ-13), ), 11278900UAN, 45000000-7, ДК021, 1, роб., яка оголошена відокремленим підрозділом «Рівненська атомна електрична станція» Державного підприємства «Національна атомна енергогенеруюча компанія «Енергоатом» (далі ВП «Рівненська АЕС», Позивач, Замовник). Підстава проведення моніторингу виявлені органом державного фінансового контролю ознаки порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель інформації, оприлюдненій в електронній системі закупівель.

Відповідно до частини другої статті 8 Закону України «Про публічні закупівлі», пункту 10 Положення про Управління Північного офісу Держаудитслужби в Чернігівській області, затвердженого наказом Північного офісу Держаудитслужби від 20 жовтня 2016 року № 18 (зі змінами) відповідачем здійснено моніторинг публічної закупівлі UA-2020-12-18-015715-с, «ДСТУ Б.Д.1.1-1:2013. Виконання будівельних робіт з технічного переоснащення по об`єкту: "Модернізація акумуляторного господарства СБ на енергоблоці №1 Рівненської АЕС" (в частині заміни АБ-11, АБ-12, АБ-13), очікуваною вартістю 11 278 900,00 грн., що підтверджується рішенням про такий моніторинг, а саме Наказом від 05.08.2021 № 450 «Про початок моніторингу процедури закупівлі» (далі - Наказ № 450).

Підставою для проведення такого моніторингу слугували виявлені органом державного фінансового контролю ознаки порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель в інформації, оприлюдненій в електронній системі закупівель (пункт 4 частини другої статті 8 Закону №922), про що зазначено в додатку до Наказу № 450.

Предметом аналізу були питання: визначення предмета закупівлі, наявності закупівлі у річному плані, оприлюднення інформації про закупівлю, повноти відображення інформації у річному плані закупівель та в оголошенні про закупівлю відповідно до вимог законодавства у сфері закупівель, відповідності вимог тендерної документації вимогам законодавства, розгляду тендерних пропозицій, своєчасності укладання договору про закупівлю, відповідності умов договору умовам тендерної пропозиції переможця, наявності підстав для внесення змін до договору, своєчасності надання інформації у випадках, передбачених Законом.

Під час моніторингу проаналізовано, річний план закупівель відокремленого підрозділу «Рівненська АЕС» державного підприємства «НАЕК "Енергоатом» (далі - Замовник) на 2020 рік, оголошення про проведення відкритих торгів, тендерну документацію, затверджену рішенням тендерного комітету (протокол від 18.12.2020 № б/н), реєстр отриманих тендерних пропозицій, протокол розгляду тендерних пропозицій від 12.01.2021 № 2, повідомлення про намір укласти договір від 13.01.2021, договір від 25.01.2021 № 46-122-01-21-10301 (далі - Договір), укладений Замовником з Товариством з обмеженою відповідальністю «Західелектромонтаж» (далі «Західелектромонтаж»), додаткову угоду від 14.06.2021 року № 1 до Договору, пояснення Замовника на запит Управління Північного офісу Держаудитслужби.

За результатами моніторингу закупівлі: ID: UA-2020-12-18-015715-c Управлінням складено Висновок про результати моніторингу процедури закупівлі від 28.08.2021 року (далі Висновок від 28.08.2021 року), в якому зафіксовано порушення вимог законодавства у сфері публічних закупівель, а саме: порушення вимог пункту 19 частини другої статті 22 та пункту третього частини першої статті 5 Закону, абзацу третього пункту 1 частини першої статті 31 Закону, частини четвертої статті 41 Закону, який оприлюднено в електронній системі закупівель за посиланням: https://prozorro.gov.ua/tender/ UA-2020-12-18-015715-c.

З огляду на встановлене порушення законодавства у сфері публічних закупівель, керуючись статтями 5 та 10 Закону України «Про основні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні» та статтею 8 Закону України «Про публічні закупівлі» Південний офіс Держаудитслужби зобов`язує здійснити заходи щодо усунення виявленого порушення шляхом розірвання договору з дотриманням положень Господарського кодексу України та Цивільного кодексу України та протягом п`яти робочих днів з дня оприлюднення висновку оприлюднити через електронну систему закупівель інформацію та/або документи, що свідчать про вжиття таких заходів.

14. Вважаючи такий висновок Відповідача протиправним, а свої права порушеними, Позивач звернувся до суду з цим позовом.

15. Нормативно-правове обґрунтування.

Спірні правовідносини врегульовані Конституцією України, Законами України «Про публічні закупівлі» від 25.12.2015 № 922-VIII (далі - Закон № 922- VIII), «Про електронні довірчі послуги» від 05.10.2017 № 2155-VIII (далі - Закон № 2155-VIII).

Так, відповідно до частини другої статті 19 Конституції України, органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Частинами першою, другою статті 5 Закону № 922-VIII регламентовано, що закупівлі здійснюються за такими принципами: добросовісна конкуренція серед учасників; максимальна економія та ефективність; відкритість та прозорість на всіх стадіях закупівель; недискримінація учасників; об`єктивна та неупереджена оцінка тендерних пропозицій; запобігання корупційним діям і зловживанням.

Учасники (резиденти та нерезиденти) всіх форм власності та організаційно-правових форм беруть участь у процедурах закупівель/спрощених закупівлях на рівних умовах.

Згідно з частиною першою статті 12 Закону № 922-VIII електронна система закупівель повинна бути загальнодоступною та гарантувати недискримінацію, рівні права під час реєстрації всім заінтересованим особам та рівний доступ до інформації всім особам. Обмін і збереження інформації та документів має відбуватися з гарантуванням цілісності даних про учасників і їхніх тендерних пропозицій/пропозицій під час проведення процедури закупівлі/спрощеної закупівлі та їх конфіденційність до моменту розкриття тендерних пропозицій/пропозицій.

Відповідно до ст. 1 Закону № 922-VIII тендерна документація - це документація щодо умов проведення тендеру, що розробляється та затверджується замовником і оприлюднюється для вільного доступу в електронній системі закупівель; тендерна пропозиція - пропозиція щодо предмета закупівлі або його частини (лота), яку учасник процедури закупівлі подає замовнику відповідно до вимог тендерної документації.

У частинах другі -пятій статті 22 Закону № 922-VIII визначено, що в тендерній документації зазначаються такі відомості:

1) інструкція з підготовки тендерних пропозицій;

2) один або декілька кваліфікаційних критеріїв відповідно до статті 16 цього Закону, підстави, встановлені статтею 17 цього Закону, та інформація про спосіб підтвердження відповідності учасників установленим критеріям і вимогам згідно із законодавством. Замовник не вимагає документального підтвердження інформації про відповідність підставам, встановленим статтею 17 цього Закону, у разі якщо така інформація є публічною, що оприлюднена у формі відкритих даних згідно із Законом України "Про доступ до публічної інформації", та/або міститься у відкритих єдиних державних реєстрах, доступ до яких є вільним.

Для об`єднання учасників замовником зазначаються умови щодо надання інформації та способу підтвердження відповідності таких учасників установленим кваліфікаційним критеріям та підставам, встановленим статтею 17 цього Закону;

3) інформація про необхідні технічні, якісні та кількісні характеристики предмета закупівлі, у тому числі відповідну технічну специфікацію (у разі потреби - плани, креслення, малюнки чи опис предмета закупівлі). Технічні, якісні характеристики предмета закупівлі та технічні специфікації до предмета закупівлі повинні визначатися замовником з урахуванням вимог, визначених частиною четвертою статті 5 цього Закону;

4) інформація про маркування, протоколи випробувань або сертифікати, що підтверджують відповідність предмета закупівлі встановленим замовником вимогам (у разі потреби);

5) кількість товару та місце його поставки;

6) місце, де повинні бути виконані роботи чи надані послуги, їх обсяги;

7) строки поставки товарів, виконання робіт, надання послуг;

8) проект договору про закупівлю з обов`язковим зазначенням порядку змін його умов;

9) опис окремої частини або частин предмета закупівлі (лота), щодо яких можуть бути подані тендерні пропозиції, у разі якщо учасникам дозволяється подати тендерні пропозиції стосовно частини предмета закупівлі (лота). Замовник може передбачити можливість укладення одного договору про закупівлю з одним і тим самим учасником у разі визначення його переможцем за кількома лотами;

10) перелік критеріїв оцінки та методика оцінки тендерних пропозицій із зазначенням питомої ваги кожного критерію.

У разі застосування критерію оцінки вартість життєвого циклу, методика оцінки тендерних пропозицій повинна містити опис усіх складових вартісних елементів та перелік документів і інформації, які повинні надати учасники для підтвердження вартості складових елементів життєвого циклу. Замовник у разі необхідності дисконтування витрат життєвого циклу майбутніх періодів може використовувати поточну облікову ставку Національного банку України. Вартість життєвого циклу може рахуватися як сума всіх витрат життєвого циклу або сума всіх витрат життєвого циклу, поділена на розрахункову одиницю експлуатації предмета закупівлі;

11) строк дії тендерної пропозиції, протягом якого тендерні пропозиції вважаються дійсними, але не менше 90 днів із дати кінцевого строку подання тендерних пропозицій;

12) валюта, у якій повинна бути зазначена ціна тендерної пропозиції;

13) мова (мови), якою (якими) повинні бути складені тендерні пропозиції;

14) кінцевий строк подання тендерних пропозицій;

15) розмір та умови надання забезпечення тендерних пропозицій (якщо замовник вимагає його надати);

16) розмір, вид, строк та умови надання, повернення та неповернення забезпечення виконання договору про закупівлю (якщо замовник вимагає таке забезпечення надати);

17) прізвище, ім`я та по батькові, посада та електронна адреса однієї чи кількох посадових осіб замовника, уповноважених здійснювати зв`язок з учасниками;

18) вимога про зазначення учасником у тендерній пропозиції інформації (повне найменування та місцезнаходження) щодо кожного суб`єкта господарювання, якого учасник планує залучати до виконання робіт чи послуг як субпідрядника/співвиконавця в обсязі не менше 20 відсотків від вартості договору про закупівлю - у разі закупівлі робіт або послуг;

19) опис та приклади формальних (несуттєвих) помилок, допущення яких учасниками не призведе до відхилення їх тендерних пропозицій. Формальними (несуттєвими) вважаються помилки, що пов`язані з оформленням тендерної пропозиції та не впливають на зміст тендерної пропозиції, а саме - технічні помилки та описки.

Тендерна документація може містити іншу інформацію, вимоги щодо наявності якої передбачені законодавством та яку замовник вважає за необхідне включити до тендерної документації.

Тендерна документація може містити правила зазначення в договорі про закупівлю грошового еквівалента в національній чи іноземній валюті за офіційним курсом, установленим Національним банком України станом на дату проведення електронного аукціону.

Тендерна документація не повинна містити вимог, що обмежують конкуренцію та призводять до дискримінації учасників, а також вимог щодо документального підтвердження інформації про відповідність вимогам тендерної документації, якщо така інформація є публічною, що оприлюднена у формі відкритих даних згідно із Законом України "Про доступ до публічної інформації" та/або міститься у відкритих єдиних державних реєстрах, доступ до яких є вільним.

Замовникам забороняється вимагати від учасників засвідчувати документи (матеріали та інформацію), що подаються у складі тендерної пропозиції, печаткою та підписом уповноваженої особи, якщо такі документи (матеріали та інформація) надані у формі електронного документа через електронну систему закупівель із накладанням електронного підпису, що базується на кваліфікованому сертифікаті електронного підпису, відповідно до вимог Закону України "Про електронні довірчі послуги".

Згідно з частиною дев`ятою статті 29 Закону № 922-VIII після оцінки тендерних пропозицій/пропозицій замовник розглядає на відповідність вимогам тендерної документації/оголошення про проведення спрощеної закупівлі тендерну пропозицію/пропозицію, яка визначена найбільш економічно вигідною.

Замовник відхиляє тендерну пропозицію із зазначенням аргументації в електронній системі закупівель у разі, якщо учасник процедури закупівлі не відповідає встановленим абзацом першим частини третьої статті 22 цього Закону вимогам до учасника відповідно до законодавства.

Статтею 1 Закону № 2155-VIII установлено, що:

- кваліфікований електронний підпис - це удосконалений електронний підпис, який створюється з використанням засобу кваліфікованого електронного підпису і базується на кваліфікованому сертифікаті відкритого ключа;

- удосконалений електронний підпис - електронний підпис, створений за результатом криптографічного перетворення електронних даних, з якими пов`язаний цей електронний підпис, з використанням засобу удосконаленого електронного підпису та особистого ключа, однозначно пов`язаного з підписувачем, і який дає змогу здійснити електронну ідентифікацію підписувача та виявити порушення цілісності електронних даних, з якими пов`язаний цей електронний підпис.

Частиною третьою статті 15 Закону № 922-VIII передбачено, що використання кваліфікованих електронних підписів та печаток забезпечує високий рівень довіри до схем електронної ідентифікації; використання удосконалених електронних підписів та печаток забезпечує середній рівень довіри до схем електронної ідентифікації.

Частинами першою, другою статті 16 Закону № 922-VIII установлено, що замовник вимагає від учасників процедури закупівлі подання ними документально підтвердженої інформації про їх відповідність кваліфікаційним критеріям.

Замовник установлює один або декілька з таких кваліфікаційних критеріїв: 1) наявність в учасника процедури закупівлі обладнання, матеріально-технічної бази та технологій; 2) наявність в учасника процедури закупівлі працівників відповідної кваліфікації, які мають необхідні знання та досвід; 3) наявність документально підтвердженого досвіду виконання аналогічного (аналогічних) за предметом закупівлі договору (договорів); 4) наявність фінансової спроможності, яка підтверджується фінансовою звітністю.

Згідно з пунктами 1, 2 частини першої статті 31 Закону № 922-VIII Замовник відхиляє тендерну пропозицію із зазначенням аргументації в електронній системі закупівель у разі, якщо:

1) учасник процедури закупівлі: не відповідає кваліфікаційним (кваліфікаційному) критеріям, установленим статтею 16 цього Закону та/або наявні підстави, встановлені частиною першою статті 17 цього Закону; не відповідає встановленим абзацом першим частини третьої статті 22 цього Закону вимогам до учасника відповідно до законодавства; зазначив у тендерній пропозиції недостовірну інформацію, що є суттєвою при визначенні результатів процедури закупівлі, яку замовником виявлено згідно з частиною п`ятнадцятою статті 29 цього Закону; не надав забезпечення тендерної пропозиції, якщо таке забезпечення вимагалося замовником, та/або забезпечення тендерної пропозиції не відповідає умовам, що визначені замовником у тендерній документації до такого забезпечення тендерної пропозиції; не виправив виявлені замовником після розкриття тендерних пропозицій невідповідності в інформації та/або документах, що подані ним у своїй тендерній пропозиції, протягом 24 годин з моменту розміщення замовником в електронній системі закупівель повідомлення з вимогою про усунення таких невідповідностей; не надав обґрунтування аномально низької ціни тендерної пропозиції протягом строку, визначеного в частині чотирнадцятій статті 29 цього Закону; визначив конфіденційною інформацію, що не може бути визначена як конфіденційна відповідно до вимог частини другої статті 28 цього Закону;

2) тендерна пропозиція учасника: не відповідає умовам технічної специфікації та іншим вимогам щодо предмета закупівлі тендерної документації; викладена іншою мовою (мовами), аніж мова (мови), що вимагається тендерною документацією; є такою, строк дії якої закінчився.

Висновки суду апеляційної інстанції.

16. Отже, спеціальним законодавством у галузі публічних закупівель регламентовано як вимоги щодо змісту технічної документації, так і правові підстави для допущення до участі в торгах, а також за наявності яких тендерна пропозиція учасника повинна бути відхилена.

При цьому, органу державного фінансового контролю надано можливість здійснювати контроль за дотриманням законодавства у сфері публічних закупівель шляхом їх моніторингу, за результатами здійснення якого посадовою особою складається висновок про результати моніторингу закупівлі.

17. Перевіряючи доводи апеляційної скарги в частині щодо зазначення Позивачем у тендерній докуентації лише переліку формальних помилок, а не їх приклади, що, на переконання Відповіжача, є порушенням пункту 19 частини другої статті 22 Закону № 922, колегія суддів зазначає наступне.

Положеннями пункту 19 частини другої статті 22 Закону № 922-VIII встановлено, що у тендерній документації зазначається опис та приклади формальних (несуттєвих) помилок, допущення яких учасниками не призведе до відхилення їх тендерних пропозицій. Формальними (несуттєвими) вважаються помилки, що пов`язані з оформленням тендерної пропозиції та не впливають на зміст тендерної пропозиції, а саме - технічні помилки та описки.

При цьому, як правильно зазначив суд першої інстанції, Міністерством розвитку економіки, торгівлі та сільського господарства України відповідно до пункту 11 частини першої статті 9 Закону № 922-VIII видано наказ від 15 квітня 2020 року № 710, яким затверджено Перелік формальних помилок.

Наведене свідчить, що законодавець передбачив перелік формальних помилок, в якому містяться їх приклади, які унеможливлюють беззаперечне відхилення тендерних пропозицій учасників процедури закупівлі.

Своєю чергою у пункті 1 Розділу ІІІ «Інструкція з підготовки тендерної пропозиції» тендерної документації на закупівлю робіт «Модернізація акумуляторного господарства СБ на енергоблоці № 1 Рівненської АЕС зазначено, що формальними (несуттєвими) вважаються помилки, що пов`язані з оформленням тендерної пропозиції та не впливають на зміст тендерної пропозиції, а саме - технічні помилки та описки. Опис та приколади формальних (несуттєвих) помилок: - інформація/документ, подана учасником процедури закупівлі у складі тендерної пропозиції, містить помилку (помилки) у частині: уживання великої літери; уживання розділових знаків та відмінювання слів у реченні; використання слова або мовного звороту, запозичених з іншої мови; зазначення унікального номера оголошення про проведення конкурентної процедури закупівлі, присвоєного електронною системою закупівель та/або унікального номера повідомлення про намір укласти договір про закупівлю - помилка в цифрах; застосування правил переносу частини слова з рядка в рядок; написання слів разом та/або окремо, та/або через дефіс; нумерації сторінок/аркушів (у тому числі кілька сторінок/аркушів мають однаковий номер, пропущені номери окремих сторінок/аркушів, немає нумерації сторінок/аркушів, нумерація сторінок/аркушів не відповідає переліку, зазначеному в документі) ; помилка, зроблена учасником процедури закупівлі під час оформлення тексту документа/унесення інформації в окремі поля електронної форми тендерної пропозиції (у тому числі комп`ютерна коректура, заміна літери (літер) та/або цифри (цифр), переставлення літер (цифр) місцями, пропуск літер (цифр), повторення слів, немає пропуску між словами, заокруглення числа), що не впливає на ціну тендерної пропозиції учасника процедури закупівлі та не призводить до її спотворення та/або не стосується характеристики предмета закупівлі, кваліфікаційних критеріїв до учасника процедури закупівлі; невірна назва документа (документів), що подається учасником процедури закупівлі у складі тендерної пропозиції, зміст якого відповідає вимогам, визначеним замовником у тендерній документації; окрема сторінка (сторінки) копії документа (документів) не завірена підписом та/або печаткою учасника процедури закупівлі (у разі її використання); у складі тендерної пропозиції немає документа (документів), на який посилається учасник процедури закупівлі у своїй тендерній пропозиції, при цьому замовником не вимагається подання такого документа в тендерній документації; подання документа (документів) учасником процедури закупівлі у складі тендерної пропозиції, що не містить власноручного підпису уповноваженої особи учасника процедури закупівлі, якщо на цей документ (документи) накладено її кваліфікований електронний підпис; подання документа (документів) учасником процедури закупівлі у складі тендерної пропозиції, що складений у довільній формі та не містить вихідного номера; подання документа учасником процедури закупівлі у складі тендерної пропозиції, що є сканованою копією оригіналу документа/електронного документа; - подання документа учасником процедури закупівлі у складі тендерної пропозиції, який засвідчений підписом уповноваженої особи учасника процедури закупівлі та додатково містить підпис (візу) особи, повноваження якої учасником процедури закупівлі не підтверджені (наприклад, переклад документа завізований перекладачем тощо); подання документа (документів) учасником процедури закупівлі у складі тендерної пропозиції, що містить (містять) застарілу інформацію про назву вулиці, міста, найменування юридичної особи тощо, у зв`язку з тим, що такі назва, найменування були змінені відповідно до законодавства після того, як відповідний документ (документи) був (були) поданий (подані); подання документа (документів) учасником процедури закупівлі у складі тендерної пропозиції, в якому позиція цифри (цифр) у сумі є некоректною, при цьому сума, що зазначена прописом, є правильною; подання документа (документів) учасником процедури закупівлі у складі тендерної пропозиції в форматі, що відрізняється від формату, який вимагається замовником у тендерній документації, при цьому такий формат документа забезпечує можливість його перегляду.

З наведеного вбачається, що у вказаному пункті тендерної документації замовник описав та повністю зазначив увесь перелік формальних (несуттєвих) помилок, який корелюється з наказом Міністерства розвитку економіки, торгівлі та сільського господарства України від 15 квітня 2020 року № 710.

При цьому в силу пункту 11 частини першої статті 9 Закону № 922-VIII однією із основних функцій Уповноваженого органу є саме розроблення та затвердження переліку формальних помилок.

Отжн, колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції про те, що замовник виконав у повному обсязі приписи пункту 19 частини другої статті 22 Закону № 922-VIII.

Аналогічна правова позиція викладена у постанові Верховного Суду від 05 квітня 2023 року у справі № 420/17618/21.

18. Перевіряючи доводи апеляційної скарги в частині щодо недотримання принципів здійснення публічних закупівель, визначених п.3 ч. 1 ст. 5 Закону № 922 (відкритість та прозорість на всіх стадіях закупівель), порушення ст. 41 Закону № 922 (умови договору не відповідають сумі остаточної пропозиції) колегія суддів зазначає наступне.

Як правильно встановлено судом першої інстанції, в пункті 1 Розділу V тендерної документації Позивача описана методика оцінки тендерної пропозиції, де чітко прописано, що: «Учасник зазначає загальну ціну на аукціон без ПДВ. Аукціон відбувається за цінами без ПДВ. Учасник заповнює форму документу «Тендерна пропозиція (цінова)» згідно додатку 1 до тендерної документації (роздруківка зразку цінової пропозиції додається), зазначаючи, зокрема, розмір ПДВ, якщо учасник є платником ПДВ.»

Також на сторінці 17 тендерної документації зазначено, що «Порівняння пропозицій електронних закупівель (цінових) учасників закупівлі здійснюється без урахування розміру податку на додану вартість».

Вказана обставина дозволяє стверджувати про дотримання Замовником як принципів відкритості та прозорості, так і принципу недискримінації учасників. Оскільки аукціон відбувся на рівних умовах для всіх учасників (як платників, так і не платників ПДВ) з ціновими пропозиціями без зазначення ПДВ, а відтак і в повідомленні про намір укласти договір Замовника (формується системою електронних закупівель автоматично, роздруківка наявна в матеріалах справи) зазначена ціна без ПДВ, відповідно до вимог пункту 5 ч. 2 статті 33 ЗУ № 922.

При цьому, колегія суддів акцентує увагу на тому, що наказом Міністерства розвитку економіки, торгівлі та сільського господарства України вд 18.02.2020 № 275 затверджено Примірну методику визначення очікуваної вартості предмета закупівлі, згідно якої очікувана вартість - розрахункова вартість предмета закупівлі на конкретних умовах поставки із зазначенням інформації про включення/невключення до очікуваної вартості податку на додану вартість (ПДВ) та інших податків і зборів.

Вказане дозволяє колегії суддів стверджувати, що розрахункова вартість предмета закупівлі може зазначатися як з урахуванням ПДВ так і без його включення. А тому доводи Апелянта не спростовують правильність висновків суду першої інстанції в цій частині.

При цьому, оскільки переможець закупівлі - ТОВ «Західелектромонтаж» є платником ПДВ, про що він в установленому порядку повідомив Замовника, то договір з ним укладається на суму з ПДВ, так як і передбачено річним планом закупівель. В укладеному із переможцем договорі, відповідно, зазначена як сума без ПДВ, так і сума з ПДВ. А у відповідності до приписів частини четвертої статті 41 Закону № 922, сума аукціону у розмірі 10 979 400,00 грн без ПДВ зазначена в договорі № 46-122-01-21-10301 від 25.01.2021 року, укладеному за результатами проведення процедури закупівлі. Відповідно, умови договору містять як суму аукціону, так і суму, що зазначена у тендерній пропозиції переможця закупівлі.

Отже, колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції про відсутність порушень відповідно до Закону України «Про публічні закупівлі» у наведеній вище частині.

19. Переглядаючи рішення суду першої інстанції в частині висновків про відсутність правових підстав для відхилення пропозиції з огляду на накладення на пропозицію удосконаленого елетронного підпису (далі - УЕП), колегія суддів зазначає наступне.

Так, однією з підстав для прийняття Відповідачем спірного висновку було те, що подана ТОВ «Західелектромонтаж» тендерна пропозиція не підписана кваліфікованим електронним підписом.

У контексті зазначеного, колегія суддів звертає увагу на те, що законодавством, зокрема спеціальним Законом України «Про електронні довірчі послуги», розмежовано використання кваліфікованих електронних підписів та удосконалених електронних підписів за рівнем довіри до схем електронної ідентифікації.

Разом з тим тендерною документацією спірної процедури закупівлі (пункт 1 розділу ІІІ /т.1 а.с.72-73/) було чітко визначено, що при подачі тендерної пропозиції учасник повинен накласти саме кваліфікований електронний підпис на тендерну пропозицію в цілому.

Тобто підписання тендерної пропозиції та поданих відповідних електронних документів саме КЕП (без жодної альтернативи поведінки) було умовою тендерної документації Замовника (Позивача).

Отже, Замовник у тендерній документації чітко та зрозуміло визначив, що тендерна пропозиція учасника повинна подаватися з накладенням саме КЕП, а не УЕП. При цьому Замовник у тендерній документації зазначив, що у разі відсутності КЕП на пропозиції або у разі, якщо протокол перевірки КЕП не відповідає вимогам, встановленим тендерною документацією, Замовник відхиляє тендерну пропозицію такого учасника (пункт 1 розділу ІІІ /т.1 а.с.73/).

Втім, як вбачається з матеріалів справи, ТОВ «Західелектромонтаж» подало тендерну пропозицію в електронному вигляді через електронну систему закупівель з накладенням електронних цифрових підписів за типом носія особистих ключів «незахищений», «тип підпису: удосконалений».

Отже, тендерна пропозиція зазначеного учасника не відповідали тендерній документації Замовника, а тому мала бути ним відхилена.

Аналогічний правовий висновок сформований Верховним Судом у постанові від 02 березня 2023 року у справі №640/26603/21, від 26 жовтня 2023 року у справі № 640/12677/21.

Доводи Позивача про те, що чинним законодавством не передбачено категоричної заборони щодо підписаня тендерної документації незахищеним удосконаленим електронним підписом, судова колегія відхиляє, оскільки, як відзначалося вище, використання КЕП було імперативною умовою тендерної документації.

Підсумовуючи наведене, колегія резюмує, що оскільки тендерна пропозиція ТОВ «Західелектромонтаж» містила недоліки та повною мірою не відповідала умовам тендерної документації, тому зазначена обставина суперечить вимогам Тендерної документації та є підставою для відхилення тендерної документації учасника згідно із приписами пункту 1 частини першої статті 31 Закону №922-VIII. А тому спірний висновок Відповідача є таким, що відповідає критеріям, визначеним у частині другій статті 2 КАС України.

20. Також колегія суддів вважає обґрунтованими доводи Апелянта щодо обрання ним належного, пропорційного та ефективного способу усунення виявленого порушення, зокрема шляхом припинення зобов`язань за договором, оскільки він направлений на приведення відносин між сторонами у первісний стан. У разі недотримання учасником процедури закупівлі усіх кваліфікаційних вимог, зазначених у тендерній документації замовника, останній на вимогу Закону № 922-VIII повинен відхилити тендерну пропозицію учасника та відмінити закупівлю, що робить укладання договору взагалі неможливим.

Отже, у разі дотримання вимог Закону № 922-VIII відносини між переможцем закупівлі та замовником взагалі б не виникли та договір не було б укладено.

Відповідно до частини першої статті 41 Закону № 922-VIII договір про закупівлю укладається відповідно до норм Цивільного кодексу України та Господарського кодексу України з урахуванням особливостей, визначених цим Законом.

Статтею 203 Цивільного кодексу України передбачено, що зміст правочину не може суперечити цьому Кодексу, іншим актам цивільного законодавства, а також інтересам держави і суспільства, його моральним засадам. Особа, яка вчиняє правочин, повинна мати необхідний обсяг цивільної дієздатності. Правочин має бути спрямований на реальне настання правових наслідків, що обумовлені ним.

Згідно з частиною другою статті 16 Цивільного кодексу України одним із способів захисту цивільного права може бути, зокрема, визнання правочину недійсним.

Відповідно до частини першої статті 215 Цивільного кодексу України, підставою недійсності правочину є недодержання в момент вчинення правочину стороною (сторонами) вимог, які встановлені частинами першою - третьою, п`ятою статті 203 цього Кодексу.

Таким чином, укладення договорів є завершальною стадією проведення процедури закупівлі, тому невідхилення пропозиції учасника та, як наслідок, укладення договору, є підставою для розірвання такого договору.

Враховуючи наявність порушень, встановлених Держаудитслужбою під час моніторингу, то вимоги щодо розірвання договору обґрунтовано зазначено у оскаржуваному висновку.

Аналогічні висновки висловлені Верховним Судом у постановах Верховного Суду від 26 жовтня 2022 року у справі № 420/693/21, від 09 лютого 2023 року у справі № 520/6848/21 та від 31 березня 2023 року у справі № 260/2993/21.

Також колегія суддів наголошує, що проведення публічних закупівель, у першу чергу, направлене на забезпечення потреб держави, територіальних громад або об`єднаних територіальних громад. Отже, укладаючи договір за результатами проведення публічної закупівлі, держава фактично має право контролю за проведенням закупівлі, враховуючи і етап укладення та виконання договору.

Відповідно до приписів Закону № 2939-XII указаний контроль держава здійснює через органи державного фінансового контролю шляхом проведення державного фінансового аудиту, інспектування, перевірки закупівель та моніторингу закупівлі.

Пунктами 7, 8, 10 статті 10 Закону № 2939-XII визначено, зокрема, право органу державного фінансового контролю: пред`являти керівникам та іншим особам підприємств, установ та організацій, що контролюються, обов`язкові до виконання вимоги щодо усунення виявлених порушень законодавства; порушувати перед відповідними державними органами питання про визнання недійсними договорів, укладених із порушенням законодавства, у судовому порядку стягувати у дохід держави кошти, отримані підконтрольними установами за незаконними договорами, без установлених законом підстав та з порушенням законодавства; звертатися до суду в інтересах держави, якщо підконтрольною установою не забезпечено виконання вимог щодо усунення виявлених під час здійснення державного фінансового контролю порушень законодавства з питань збереження і використання активів.

З аналізу наведених правових норм убачається, що орган фінансового контролю має право як і висувати замовникам обов`язкові до виконання вимоги щодо усунення порушень шляхом припинення зобов`язань за укладеним договором, так і право на ініціювання питання про визнання договору недійсним. Водночас статтею 43 Закону № 922-VIII регламентовано вичерпний перелік підстав для автоматичного визнання договору закупівлі нікчемним. Також орган фінансового контролю має право звертатися до суду лише у визначених випадках: у разі невиконання підконтрольною установою висунутих вимог, або у випадку не здійснення повернення коштів у дохід держави.

Отже, чинним законодавством встановлено дискрецію органу державного фінансового контролю щодо визначення форми усунення встановлених порушень в залежності від виду цих порушень. Окрім того, враховуючи, що під час укладення договорів за результатами публічних закупівель використовуються саме бюджетні кошти, то лише держава через свій відповідний орган має повноваження щодо обрання форми припинення нецільового використання цих коштів.

Таким чином, ураховуючи сталу практику Верховного Суду у цій категорії справ, Відповідач мав повноваження щодо визначення одного із варіантів усунення встановлених порушень як припинення зобов`язань за договором.

Аналогічна правова позиція викладена в постановах Верховного Суду від 01 лютого 2024 року у справі № 260/3428/21 та від 19 квітня 2024 року у справі № 500/4553/22, від 16 квітня 2025 року у справі № 160/10302/22.

Отже, визнання законними вимог висновку щодо усунення порушень, зокрема, шляхом розірвання зобов`язання, спричинює припинення зобов`язань за укладеним договором між позивачем та переможцем процедури закупівлі.

Також колегія суддів не приймає до уваги доводи Третьої особи про те, що договірні відносини вже припинені частиною першою статті 8 Закону № 922-VIII визначено, що моніторинг процедури закупівлі здійснюється протягом проведення процедури закупівлі, укладення договору про закупівлю та його дії.

Отже, у разі якщо моніторинг процедури закупівлі було проведено під час дії укладеного договору про закупівлю, то вимога про усунення виявлених порушень також заявлена у такий період підлягала виконанню.

21. За цих обставин, колегія суддів вважає, що спірний висновок в частині вимоги щодо способу усунення виявлених порушень шляхом припинення зобов`язань за договором про закупівлю відповідає критеріям, визначеним частиною другою статті 2 КАС України, є правомірним та підстави для його скасування в цій частині відсутні.

22. Аналізуючи всі доводи учасників справи, суд апеляційної інстанції враховує позицію Європейського суду з прав людини (в аспекті оцінки аргументів учасників справи у касаційному провадженні), сформовану, зокрема у справах «Салов проти України» (заява № 65518/01; пункт 89), «Проніна проти України» (заява № 63566/00; пункт 23) та «Серявін та інші проти України» (заява № 4909/04; пункт 58): принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосудця, передбачає, що у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються; хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент; міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (див. рішення у справі «Руїс Торіха проти Іспанії» (Ruiz Torija v. Spain) серія А. 303-А; пункт 29).

Крім того, у рішеннях ЄСПЛ по справі «Ґарсія Руіз проти Іспанії» (Garcia Ruiz v. Spain), заява № 30544/96, п. 26, ECHR 1999-1, Суд зазначив, що «...хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, це не може розумітись як вимога детально відповідати на кожний довід...».

Згідно зі ст. 6 КАС України та ст. 17 Закон України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини», суди застосовують при розгляді справ Конвенцію та практику Суду як джерело права.

23. Враховуючи викладене, колегія судців вважає правмірним висновок ДАС України про результати моніторингу процедури закупівлі від 28.08.2021 Північного офісу Держаудитслужби про результати моніторингу процедури закупівлі UA-2020-12-18-015715-c, а тому підстави для задоволення позову в цій справі відсутні.

24. Отже, судом першої інстанції неповно встановлено фактичні обставини справи, неправильно застосовано норми матеріального права, що призвело до неправильного вирішення спору в цілому.

25. Відповідно до ст. 317 КАС України підставами для скасування судового рішення суду першої інстанції повністю або частково та ухвалення нового рішення у відповідній частині або зміни рішення є неповне з`ясування судом обставин, що мають значення для справи, невідповідність висновків, викладених у рішенні суду першої інстанції, обставинам справи, неправильне застосування норм матеріального або порушення норм процесуального права.

26. Таким чином, апеляційна скарга Північного офісу Держаудитслужби підлягає задоволенню частково, рішення Одеського окружного адміністративного суду від 26 червня 2025 року - скасуванню, позов - задоволенню частково в частині виявлених порушень вимог пункту 19 частини другої статті 22, пункту 3 частини першої статті 5 та чатини четвертої статті 41 Закону України «Про публічні закупівлі» від 25.12.2015 № 922-VIII.

27. Розподіл судових витрат.

Згідно ч. 6 ст. 139 КАС України, якщо суд апеляційної чи касаційної інстанції, не повертаючи адміністративної справи на новий розгляд, змінить судове рішення або ухвалить нове, він відповідно змінює розподіл судових витрат.

Відповідно до ч.1 ст. 139 КАС України при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.

Отже, на користь Позивача за рахунок бюджетних асигнувань Вдповідача підлягають стягенню судові витрати зі сплати судового збоору за подання позовної заяви в частині задоволення позовних вимог щодо скасування висновку Відповідача (в частині виявлених порушень вимог пункту 19 частини другої статті 22, пункту 3 частини першої статті 5 та чатини четвертої статті 41 Закону України «Про публічні закупівлі» від 25.12.2015 № 922-VIII) у загальному розмірі 1702,00 грн.

Керуючись ст.ст. 242-244, 250, 308, 311, 315, 316, 321, 322, 325, 328, 329 КАС України, суд,

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу Північного офісу Держаудитслужби - задовольнити частково.

Рішення Одеського окружного адміністративного суду від 26 червня 2025 року - скасувати та ухвалити постанову, якою адміністративний позов Акціонерного товариства «Національна атомна енергогенеруюча компанія «Енергоатом», від імені якого діє філія «Відокремлений підрозділ «Рівненська атомна електрична станція» до Північного офісу Держаудитслужби, за участю третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні позивача - Товариство з обмеженою відповідальністю «Західелектромонтаж» про визнання протиправними та скасування висновку - задовольнити частково.

Визнати протиправним та скасувати висновок Північного офісу Держаудитслужби від 28.08.2021 про результати моніторингу процедури закупівлі UA-2020-12-18-015715-c (ДСТУ Б.Д.1.1-1:2013. Виконання будівельних робіт з технічного переоснащення по об`єкту: «Модернізація акумуляторного господарства СБ на енергоблоці № 1 Рівненської АЕС» (в частині заміни АБ-11, АБ-12, АБ-13), 11278900UAN, 45000000-7, ДК021, 1, роб в частині виявлених порушень вимог пункту 19 частини другої статті 22, пункту 3 частини першої статті 5 та чатини четвертої статті 41 Закону України «Про публічні закупівлі» від 25.12.2015 № 922-VIII.

У задоволенні позовних вимог в іншій частині - відмовити.

Стягнути за рахунок бюджетних асигнувань Північного офісу Держаудитслужби на користь Акціонерного товариства «Національна атомна енергогенеруюча компанія «Енергоатом», від імені якого діє філія «Відокремлений підрозділ «Рівненська атомна електрична станція» суму сплаченого судового збору в розмірі 1702 грн 00 коп (одна тисяча сімсот дві гривні та нуль копійок).

Постанова набирає законної сили з дати її ухвалення та може бути оскаржена шляхом подання касаційної скарги безпосередньо до Верховного Суду у порядку та строки, визначені ст.ст. 328-331 КАС України.

Судове рішення виготовлено 10 грудня 2025 року

Головуючий суддя О.В. Епель

Судді: О.В. Карпушова

Є.І. Мєзєнцев