Справа № 420/28808/25
Суддя: Танцюра К.О.
Дата ухвалення: 2025-12-10 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

У Х В А Л А

10 грудня 2025 року м.Одеса

Одеський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді ТанцюриК.О., розглянувши у письмовому провадженні справу ОСОБА_1 до Управління Державного агентства з розвитку меліорації, рибного господарства та продовольчих програм у Херсонській області про стягнення,-

В С Т А Н О В И В:

До Одеського окружного адміністративного суду надійшла позовна заява ОСОБА_1 до Управління Державного агентства з розвитку меліорації, рибного господарства та продовольчих програм у Херсонській області про стягнення заборгованості в частині виплати грошової компенсацій по заробітній платі після звільнення, у зв`язку із недотриманням вимог Постанови Кабінету Міністрів України від 25 квітня 2023 року № 391 Про особливості оплати праці працівників державних органів, які здійснюють свої повноваження на територіях, на яких ведуться (велися) бойові дії (із змінами), а саме не визначення посадового окладу, з урахуванням коефіцієнта 2 у період з 01.05.2023 по 31.12.2023 та не визначення посадового окладу з урахуванням коефіцієнта 3 у період з 01.01.2024 по 22.04.2025 під час нарахування та виплати заробітної плати, розрахунку відпускних за періоди: - за 10 календарних днів додаткової відпустки державного службовця за 2021 рік та 5 календарних днів додаткової відпустки державного службовця за 2022 рік у лютому 2024 року; - за 30 календарних днів щорічної основної відпустки за період з 25 січня 2022 року по 24 січня 2023 року у квітні 2024 року; - за 12 календарних днів додаткової відпустки державного службовця за 2020 рік у травні 2024 року; - за 30 календарних днів щорічної основної відпустки за період з 25 січня 2023 року по 24 січня 2024 року, за 9 календарних днів додаткової відпустки державного службовця за 2022 рік, за 11 календарних днів додаткової відпустки державного службовця за 2019 рік, за 15 календарних днів додаткової відпустки державного службовця за 2023 рік та за 15 календарних днів щорічної основної відпустки за період з 25 січня 2024 року по 24 січня 2025 року, які надані у період з червня по серпень 2024 року; - за 5 календарних днів щорічної основної відпустки за період з 25 січня 2024 року по 25 січня 2024 року та грошової допомоги у серпні 2024 року; - за 10 календарних днів щорічної основної відпустки за період з 25 січня 2024 року по 24 січня 2025 року та за 15 календарних днів додаткової відпустки державного службовця за 2024 рік у вересні 2024 року; - за 30 календарних днів щорічної основної відпустки за період з 25 січня 2025 року по 24 січня 2026 року та грошової допомоги у березні 2025 року. А також грошової допомоги до щорічної основної відпустки за 2024-2025 роки, матеріальної допомоги для вирішення соціально-побутових питань за 2024-2025 роки та вихідної допомоги при звільнення у 2025 році; стягнення з Управління Державного агентства з розвитку меліорації, рибного господарства та продовольчих програм у Херсонській області на користь ОСОБА_1 заборгованість в частині виплати заробітної плати, за невірно розраховані відпускні та інші компенсаційні виплати у сумі 354 503,67 грн.

Ухвалою суду від 28.10.2025 поновлено позивачу строк звернення до суду із цим позовом, відкрито провадження по справі та призначено розглядати справу за правилами спрощеного позовного провадження без виклику учасників справи.

20.11.2025 до суду від позивача надійшло клопотання про витребування доказів, згідно якого ОСОБА_1 просить суд витребувати наступні докази: 1) накази про визначення умов праці для працівників Херсонського рибоохоронного патруля за період з 2023 року по 2025 рік; 2) листи до Херсонської обласної військової адміністрації та Херсонської міської військової адміністрації про погодження переліку працівників Херсонського рибоохоронного патруля, яким встановлюються посадові оклади з урахуванням коефіцієнта 3, за період з 2024 року по 2025 рік. Зазначені докази, як вказала заявник, можуть підтвердити наступні обставини: що у період з 2023 року по дату звільнення 22.04.2025 вона виконувала свої посадові обов`язки дистанційно у місті Херсон, а також що при погодженні переліку працівників Херсонського рибоохоронного патруля, яким встановлюються посадові оклади з урахуванням коефіцієнта 3, відповідач свідомо не включав позивача до такого переліку.

Згідно зі ст.80 КАС України учасник справи, у разі неможливості самостійно надати докази, вправі подати клопотання про витребування доказів судом. Таке клопотання повинно бути подане в строк, зазначений в частинах 2 та 3 ст.79 цього Кодексу. Якщо таке клопотання заявлено з пропуском встановленого строку, суд залишає його без задоволення, крім випадку, коли особа, яка його подає, обґрунтує неможливість його подання у встановлений строк з причин, що не залежали від неї.

У клопотанні про витребування доказів повинно бути зазначено: 1) який доказ витребовується; 2) обставини, які може підтвердити цей доказ, або аргументи, які він може спростувати; 3) підстави, з яких випливає, що цей доказ має відповідна особа; 4) заходи, яких особа, що подає клопотання, вжила для отримання цього доказу самостійно, докази вжиття таких заходів, та (або) причини неможливості самостійного отримання цього доказу.

Поряд з цим, 05.12.2025 до суду від відповідача надійшли відзив на позовну заяву з доданими документами, згідно яких вбачається, що ОСОБА_2 з 17.04.2023 виведена з простою і запроваджено умови дистанційної роботи.

Враховуючи викладене та те, що предметом розгляду справи є саме бездіяльність відповідача щодо застосування коефіцієнта 3 при визначенні посадового окладу саме ОСОБА_1 , а не відносно працівників Херсонського рибоохоронного патруля в загальному, суд не вбачає підстав для задоволення заяви позивача про витребування доказів по справі.

Поряд з цим, 05.12.2025 до суду від представника відповідача надійшов відзив на позовну заяву, у прохальній частині якого представник просить провести розгляд справи в судовому засіданні з повідомленням сторін, оскільки предмет доказування у справі значної складності (великий обсяг доказів, наданих відповідачем; відсутність у позовній заяві пояснень до розрахунку заробітної плати з посиланням на документи) та вимагає проведення судового засідання з повідомленням сторін для повного та всебічного встановлення обставин справи.

Згідно з ч. 2 ст. 12 КАС України спрощене позовне провадження призначене для розгляду справ незначної складності та інших справ, для яких пріоритетним є швидке вирішення справи.

Адміністративна справа незначної складності (малозначна справа) це адміністративна справа, у якій характер спірних правовідносин, предмет доказування та склад учасників тощо не вимагають проведення підготовчого провадження та (або) судового засідання для повного та всебічного встановлення її обставин (п.20 ч.1 ст.4 КАС України).

Відповідно до ч. 1 ст. 260 КАС України питання про розгляд справи за правилами спрощеного позовного провадження суд вирішує в ухвалі про відкриття провадження у справі.

Згідно з ч. ч. 5-8 ст. 262 КАС суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами, за відсутності клопотання будь-якої зі сторін про інше. За клопотанням однієї із сторін або з власної ініціативи суду розгляд справи проводиться в судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін.

Суд може відмовити в задоволенні клопотання сторони про розгляд справи в судовому засіданні з повідомленням сторін:

1) у випадках, визначених статтею 263 цього Кодексу;

2) якщо характер спірних правовідносин та предмет доказування у справі незначної складності не вимагають проведення судового засідання з повідомленням сторін для повного та всебічного встановлення обставин справи.

Клопотання про розгляд справи у судовому засіданні з повідомленням сторін відповідач має подати в строк для подання відзиву, а позивач - разом з позовом або не пізніше п`яти днів з дня отримання відзиву.

При розгляді справи за правилами спрощеного позовного провадження суд досліджує докази і письмові пояснення, викладені у заявах по суті справи, а у випадку розгляду справи з повідомленням (викликом) учасників справи - також заслуховує їхні усні пояснення. Судові дебати не проводяться.

Слід вказати, що практика Європейського суду з прав людини (далі - ЄСПЛ) з питань гарантій публічного характеру провадження у судових органах в контексті пункту 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод (далі - Конвенція), свідчить про те, що публічний розгляд справи може бути виправданим не у кожному випадку (рішення від 8 грудня 1983 року у справі Axen v. Germany, заява № 8273/78, рішення від 25 квітня 2002 року Varela Assalino contre le Portugal, заява № 64336/01).

Так, у випадках, коли мають бути вирішені тільки питання права, то розгляд письмових заяв, на думку ЄСПЛ, є доцільнішим, ніж усні слухання, і розгляд справи на основі письмових доказів є достатнім. Заявник (в одній із зазначених справ) не надав переконливих доказів на користь того, що для забезпечення справедливого судового розгляду після обміну письмовими заявами необхідно було провести також усні слухання.

Зрештою, у певних випадках влада має право брати до уваги міркування ефективності й економії. Зокрема, коли фактичні обставини не є предметом спору, а питання права не становлять особливої складності, та обставина, що відкритий розгляд не проводився, не є порушенням вимоги пункту 1 статті 6 Конвенції про проведення публічного розгляду справи.

Бажання сторони у справі викласти під час публічних слухань свої аргументи, які можуть бути висловлені нею в письмових та додаткових поясненнях, не зумовлюють необхідність призначення до розгляду справи з викликом її учасників.

Дослідивши матеріали справи, зважаючи на характер спірних правовідносин та предмет доказування у справі, яка є справою незначної складності, та не вимагає проведення судового засідання з повідомлення сторін для повного та всебічного встановлення обставин, суд дійшов висновку про відсутність підстав для задоволення заяви представника відповідача про розгляд справи в порядку спрощеного позовного провадження із викликом сторін.

05.12.2025 до суду від представника Управління Державного агентства з розвитку меліорації, рибного господарства та продовольчих програм у Херсонській області надійшла заява про залишення позову без розгляду, у зв`язку з порушенням строків звернення до суду із цим позовом.

Обґрунтовуючи підстави для залишення без розгляду позовної заяви позивача, представник відповідача зазначив, що 15 травня 2025 року позивачу надано відповідь на запит позивача, який вона отримала в той же день на електронну пошту, оскільки 16 травня з посиланням на відповідь Управління подала повторне звернення (копії запитів/ відповідей у додатках до позовної заяви). Таким чином, на думку відповідача, про порушення своїх прав позивач дізналася принаймні 15 травня 2025 року, однак позовна заява була подана нею 21.08.2025 року з пропуском строку позовної давності, який встановлено у три місяці.

Відповідно до ч. 1, 2, 5 ст. 122 КАС України позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами. Для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів. Для звернення до суду у справах щодо прийняття громадян на публічну службу, її проходження, звільнення з публічної служби встановлюється місячний строк.

Частинами 1, 2 ст.233 КЗпП працівник може звернутися із заявою про вирішення трудового спору безпосередньо до суду в тримісячний строк з дня, коли він дізнався або повинен був дізнатися про порушення свого права, крім випадків, передбачених частиною другою цієї статті.

Із заявою про вирішення трудового спору у справах про звільнення працівник має право звернутися до суду в місячний строк з дня вручення копії наказу (розпорядження) про звільнення, а у справах про виплату всіх сум, що належать працівникові при звільненні, - у тримісячний строк з дня одержання ним письмового повідомлення про суми, нараховані та виплачені йому при звільненні (стаття 116). Домашній працівник має право звернутися до суду із заявою про вирішення трудового спору у справах про звільнення в місячний строк з дня, коли він дізнався або повинен був дізнатися про порушення свого права.

Водночас, суд зазначає, що пропущення строків звернення до адміністративного суду не є безумовною підставою для застосування наслідків порушення цих строків, оскільки суд може визнати причину пропуску таких строків поважною і в такому випадку справа розглядається і вирішується в порядку, встановленому КАС.

Частина перша статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року (надалі - Конвенція) передбачає, що кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру або встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення.

У своїй практиці Європейський суд з прав людини звертав увагу, що стаття 6 Конвенції містить гарантії справедливого судочинства, одним з аспектів яких є доступ до суду. Рівень доступу, наданий національним законодавством, має бути достатнім для забезпечення права особи на суд з огляду на принцип верховенства права в демократичному суспільстві. Для того, щоб доступ був ефективним, особа повинна мати чітку практичну можливість оскаржити дії, які становлять втручання у її права (рішення від 4 грудня 1995 року у справі Беллет проти Франції (Bellet v. France), Series A № 333-B, crop.42, пункт 36).

ЄСПЛ висловив позицію стосовно того, що, розглядаючи підстави для поновлення пропущеного строку, національні суди мають враховувати, що питання стосовно того, чи було дотримано справедливий баланс між загальними інтересами суспільства та вимогами захисту основоположних прав окремої особи, виникає лише тоді, коли встановлено, що оскаржуване втручання відповідало вимозі законності і не було свавільним (справи Скордіно проти Італії, Ятрідіс проти Греції).

Одним із елементів права на справедливий суд є право на виправлення помилки, включаючи право на скасування неправосудного рішення та прийняття правового рішення по справі.

З урахуванням вищевикладеного, а також повторним зверненням позивача до відповідача із заявою про отримання документів щодо нарахування її заробітної плати, а також те, що ухвалою суду від 27.10.2025 поновлено позивачу строки звернення до суду із цим позовом, суд вважає за доцільне заяву позивача відмовити у задоволенні заяви представника Управління Державного агентства з розвитку меліорації, рибного господарства та продовольчих програм у Херсонській області про залишення позову без розгляду.

Керуючись ст.ст. 12,121, 241, 248, 256 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

У Х В А Л И В:

У задоволенні клопотання ОСОБА_1 від 20.11.2025 про витребування доказів - відмовити.

У задоволення заяви Управління Державного агентства з розвитку меліорації, рибного господарства та продовольчих програм у Херсонській області від 05.12.2025 про розгляд справи в порядку спрощеного позовного провадження із викликом сторін- відмовити.

У задоволення заяви Управління Державного агентства з розвитку меліорації, рибного господарства та продовольчих програм у Херсонській області від 05.12.2025 про залишення позову без розгляду відмовити.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя /підпис/ К.О. Танцюра