Справа № 160/19626/25
Суддя: Рищенко Андрій Юрійович
Дата ухвалення: 2025-12-09 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД РІШЕННЯ ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
Дніпропетровський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Рищенка А.Ю., розглянувши за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи (у письмовому провадженні) у місті Дніпрі адміністративну справу за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «УКРРЕМПРОМ» до Головного управління ДПС у Дніпропетровській області про визнання протиправним та скасування податкового повідомлення-рішення,-
04.07.2025 Товариство з обмеженою відповідальністю «УКРРЕМПРОМ» (далі - позивач) звернулась до Дніпропетровського окружного адміністративного суду з позовною заявою до Головного управління ДПС у Дніпропетровській області (далі відповідач), в якій позивач просить:
Згідно положень ст. 262 КАС України, суд розглянув справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи (у письмовому провадженні) за наявними у ній матеріалами.
Дослідивши матеріали справи, з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд приходить до наступних висновків.
31.03.2025 ТОВ «УКРРЕМПРОМ» звернулось до Головного управління ДПС у Дніпропетровській області із запереченнями на Акт перевірки.
Відтак, правомірність винесеного ГУ ДПС у Дніпропетровській області податкового повідомлення-рішення є предметом спору у цій справі.
Надаючи правову оцінку відносинам, що виникли між сторонами, суд виходить з наступного.
Відносини, що виникають у сфері справляння податків і зборів, вичерпний перелік податків та зборів, що справляються в Україні, та порядок їх адміністрування, платників податків та зборів, їх права та обов`язки, компетенцію контролюючих органів, повноваження і обов`язки їх посадових осіб під час здійснення податкового контролю, а також відповідальність за порушення податкового законодавства регулює та визначає Податковий кодекс України від 02.12.2010 №2755-VI (далі - ПК України).
Згідно з п.п. 20.1.4 п. 20.1 ст. 20 ПК України контролюючі органи мають право проводити відповідно до законодавства перевірки і звірки платників податків (крім Національного банку України), у тому числі після проведення процедур митного контролю та/або митного оформлення.
Згідно з п.75.1 ст. 75 ПК України контролюючі органи мають право проводити камеральні, документальні (планові або позапланові; виїзні або невиїзні) та фактичні перевірки.
Відповідно до пп.75.1.1 п. 75.1 ст. 75 ПК України камеральною вважається перевірка, яка проводиться у приміщенні контролюючого органу виключно на підставі даних, зазначених у податкових деклараціях (розрахунках) платника податків та даних системи електронного адміністрування податку на додану вартість (даних центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері казначейського обслуговування бюджетних коштів, в якому відкриваються рахунки платників у системі електронного адміністрування податку на додану вартість, даних Єдиного реєстру податкових накладних та даних митних декларацій), а також даних Єдиного реєстру акцизних накладних та даних системи електронного адміністрування реалізації пального та спирту етилового, даних СОД РРО.
Предметом камеральної перевірки також можуть бути, зокрема: 2) своєчасність реєстрації податкових накладних та/або розрахунків коригування до податкових накладних у Єдиному реєстрі податкових накладних, акцизних накладних та/або розрахунків коригування до акцизних накладних у Єдиному реєстрі акцизних накладних, виправлення помилок у податкових накладних.
Відповідно до п. 201.1 ст. 201 ПК України на дату виникнення податкових зобов`язань платник податку зобов`язаний скласти податкову накладну в електронній формі з дотриманням умови щодо реєстрації у порядку, визначеному законодавством, кваліфікованого електронного підпису уповноваженої платником особи та зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних у встановлений цим Кодексом термін.
Згідно із п. 201.10 ст. 201 ПК України при здійсненні операцій з постачання товарів/послуг платник податку - продавець товарів/послуг зобов`язаний в установлені терміни скласти податкову накладну, зареєструвати її в ЄРПН та надати покупцю за його вимогою. Податкова накладна, складена та зареєстрована в ЄРПН платником податку, який здійснює операції з постачання товарів/послуг, є для покупця таких товарів/послуг підставою для нарахування сум податку, що відносяться до податкового кредиту. Податкова накладна та/або розрахунок коригування до неї, складені та зареєстровані після 01.07.2017р. у ЄРПН платником податку, який здійснює операції з постачання товарів/послуг, є для покупця таких товарів/послуг достатньою підставою для нарахування сум податку, що відносяться до податкового кредиту, та не потребує будь-якого іншого додаткового підтвердження. Підтвердженням продавцю про прийняття його податкової накладної та/або розрахунку коригування до ЄРПН є квитанція в електронному вигляді у текстовому форматі, що надсилається протягом операційного дня. Датою та часом надання податкової накладної та/або розрахунку коригування в електронному вигляді до центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну податкову і митну політику, є дата та час, зафіксовані у квитанції. Реєстрація податкових накладних та/або розрахунків коригування до податкових накладних у ЄРПН повинна здійснюватися з урахуванням граничних строків, зокрема: для податкових накладних/розрахунків коригування до податкових накладних, складених з 1 до 15 календарного дня (включно) календарного місяця, - до останнього дня (включно) календарного місяця, в якому вони складені; для податкових накладних/розрахунків коригування до податкових накладних, складених з 16 до останній календарний день (включно) календарного місяця, - до 15 календарного дня (включно) календарного місяця, наступного за місяцем, в якому вони складені.
ДФСУ у листі від 13.07.2015 №1419/99-99-19-03-01 зазначила, що при здійсненні постачання товарів/послуг у податковій накладній зазначається загальна сума коштів, що підлягають сплаті з урахуванням ПДВ, а тому сума податку не може мати від`ємного значення.
Причиною відмови у прийнятті податкової накладної та/або розрахунку коригування до реєстрації в ЄРПН є, зокрема, наявність помилок під час заповнення податкової накладної.
Таким чином, не може бути зареєстрована в ЄРПН податкова накладна, в якій у графах 8 - 13 розділу III зазначено показники з від`ємним значенням (зі знаком "-").
Щодо встановлення виду розрахунку коригування.
Позивача притягнуто до відповідальність за несвоєчасне подання розрахунків коригування, але таких документів декілька видів.
Абзац 3 пункту 192.1 статті 192 ПК України роз`яснює види розрахунків коригування, а саме: розрахунок коригування, складений постачальником товарів/послуг до податкової накладної, яка складена на отримувача - платника податку, підлягає реєстрації в Єдиному реєстрі податкових накладних:
- постачальником (продавцем) товарів/послуг, якщо передбачається збільшення суми компенсації їх вартості на користь такого постачальника або якщо коригування кількісних та вартісних показників у підсумку не змінює суму компенсації;
- отримувачем (покупцем) товарів/послуг, якщо передбачається зменшення суми компенсації вартості товарів/послуг їх постачальнику, для чого постачальник надсилає складений розрахунок коригування отримувачу.
З аналізу цієї статті видно, що розрахунок коригування може передбачати:
- збільшення суми компенсації їх вартості на користь такого постачальника;
- коригування кількісних та вартісних показників у підсумку не змінює суму компенсації;
- зменшення суми компенсації вартості товарів/послуг їх постачальнику.
У стовпчику 6 Розрахунку до ППР вказані саме від`ємні значення, отже є очевидним, що за цими рядками, в яких міститься від`ємне значення, це виключно розрахунки коригування, які передбачали зменшення суми компенсації вартості товарів/послуг.
Цей факт також не потребує доказування, оскільки заснований виключно на вимогах законодавства.
Так, позивача було притягнуто до відповідальності за несвоєчасну реєстрацію розрахунків коригування, в яких передбачається зменшення суми компенсації вартості товарів/послуг їх постачальнику.
Абзацом 18 пункту 201.10 статті 201 ПК України визначено, що для розрахунків коригування, складених постачальником товарів/послуг до податкової накладної, що складена на отримувача - платника податку, в яких передбачається зменшення суми компенсації вартості товарів/послуг їх постачальнику, - протягом 15 календарних днів з дня отримання такого розрахунку коригування до податкової накладної отримувачем (покупцем).
Отже, строки реєстрації розрахунків коригування, в яких передбачається зменшення суми компенсації вартості товарів/послуг їх постачальнику, обраховуються інакше, аніж інші. Строк для такої реєстрації обраховується від дня отримання такого розрахунку коригування до податкової накладної отримувачем (покупцем), а не від складання такого розрахунку.
Оскільки стовпчик 6 розрахунку до ППР з назвою «Сума ПДВ, грн» містить саме від`ємні значення, то для притягнення позивача до відповідальності відповідач зобов`язаний в Акті перевірки чи в розрахунку до ППР вказати не дату виписки ПН/РК, як це було зроблено в 2 стовпчику розрахунку до ППР, а зазначити дату отримання покупцем (позивачем) таких розрахунків коригування.
Таким чином, обов`язковою умовою встановлення факту порушення граничного строку реєстрації розрахунку коригування у випадку порушення граничного строку - 15 календарних днів з дня отримання такого розрахунку коригування до податкової накладної отримувачем (покупцем) є саме встановлення дати отримання розрахунків коригування до податкових накладних отримувачем (покупцем).
Разом з тим, ані акт перевірки, ані розрахунок до ППР не містять інформації про дату отримання розрахунків коригування до податкових накладних покупцем.
Більш того, у відповіді на заперечення відповідач додатково підтвердив що у нього відсутня така інформація.
Так, ПК України чітко встановлює, що строк у який повинен здійснити дії платник податків обчислюється з моменту отримання розрахунку коригування до податкової накладної отримувачем (покупцем), в той же час, відповідачем у відповіді на заперечення зазначено, що він не має відомостей про дати отримання покупцем таких розрахунків, проте, накладено штраф.
Таким чином, відповідач не спростував того факту, що розрахунок коригування був складений постачальником товарів/послуг до податкової накладної (що складена на отримувача - платника податку, в якій передбачається зменшення суми компенсації вартості товарів/послуг їх постачальнику) та не надав будь-яких даних про час отримання позивачем (як покупцем) таких розрахунків коригування.
Позивач же дані про час отримання розрахунку коригування від продавця надав разом із запереченнями на Акт перевірки. Відповідач їх також не спростував.
Слід зазначити, що з наданих позивачем документів видно, що розрахунок коригування, отриманий ТОВ «УКРРЕМПРОМ», зокрема: №79 дата виписки 16.12.2024 (дата отримання 08.01.2025).
Відповідно до ч. 1 ст. 77 Кодексу адміністративного судочинства України кожна сторона повинна, довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.
За правилами ч. 2 ст. 77 Кодексу адміністративного судочинства України в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.
Таким чином суд робить висновок, що позовна заява є обґрунтованою, а отже підлягає задоволенню.
Згідно з ч. 1 ст. 139 Кодексу адміністративного судочинства України при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.
Позивачем при зверненні до суду понесені судові витрати, пов`язані зі сплатою судового збору за подання позову до суду, в розмірі 3028 грн, що документально підтверджується платіжною інструкцією від 03.07.2025 №245.
Отже, оскільки позовну заяву задоволено, сплачений судовий збір у сумі 3028 грн підлягає стягненню на користь позивача за рахунок бюджетних асигнувань відповідача.
Керуючись ст. ст. 139, 241-246, 250 КАС України, суд,-

Позовну заяву Товариства з обмеженою відповідальністю «УКРРЕМПРОМ» до Головного управління ДПС у Дніпропетровській області про визнання протиправним та скасування податкового повідомлення-рішення - задовольнити повністю.
Зобов?язати Головне управління ДПС у Дніпропетровській області внести зміни до інтегрованої картки платника податків Товариство з обмеженою відповідальністю «УКРРЕМПРОМ», виключивши суму штрафу 1 611,20 грн.
Стягнути з Головного управління ДПС у Дніпропетровській області за рахунок бюджетних асигнувань на користь Товариства з обмеженою відповідальністю «УКРРЕМПРОМ» судові витрати з оплати судового збору у розмірі 3028,00 грн.
Рішення суду набирає законної сили відповідно до вимог ст. 255 КАС України та може бути оскаржене в строки, передбачені ст. 295 КАС України.

Рішення суду може бути оскаржене в апеляційному порядку шляхом подання апеляційної скарги до Третього апеляційного адміністративного суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Суддя А. Ю. Рищенко