Справа № 420/7888/25
Суддя: Скрипченко В.О.
Дата ухвалення: 2025-12-09 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

П`ЯТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

09 грудня 2025 р.м. ОдесаСправа № 420/7888/25

П`ятий апеляційний адміністративний суд у складі колегії суддів:

головуючого судді-доповідача Скрипченка В.О.,

суддів Коваля М.П. та Осіпова Ю.В.,

розглянувши в порядку письмового провадження в місті Одесі апеляційні скарги Товариства з обмеженою відповідальністю "СНТИ" та Головного управління ДПС в Одеській на рішення Одеського окружного адміністративного суду від 5 вересня 2025 року (суддя Попов В.Ф., м. Одеса, повний текст рішення складений 05.09.2025) у справі за адміністративним позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "СНТИ" до Головного управління ДПС в Одеській області про визнання протиправним та скасування податкового-повідомлення рішення,-

В С Т А Н О В И В:

18.03.2025 до Одеського окружного адміністративного суду надійшов адміністративний позов Товариства з обмеженою відповідальністю "СНТИ" до Головного управління ДПС в Одеській області, в якому позивач просив визнати протиправним та скасувати податкове повідомлення-рішення ГУ ДПС у Одеській області №52886/15-32-04-04 від 29.11.2024 про застосування штрафних санкцій у сумі 87061,75 грн.

Рішенням Одеського окружного адміністративного суду від 5 вересня 2025 року позов задоволено частково.

Визнано протиправними та скасовано податкове повідомлення-рішення Головного управління ДПС в Одеській області №52886/15-32-04-04 від 29.11.2024 на суму 74659,48 грн.

В іншій частині у задоволенні позовних вимог відмовлено.

Також суд стягнув з ГУ ДПС в Одеській області за рахунок бюджетних асигнувань на користь ТОВ "СНТИ" судові витрати, які складаються із витрат на професійну правничу допомогу в розмірі 12500,00 грн.

Не погоджуючись із постановленим у справі судовим рішенням, сторони подали апеляційні скарги.

Позивач в апеляційній скарзі просить скасувати рішення суду першої інстанції в частині задоволення позовних вимог та ухвалити в цій частині інше рішення, якім визнати частково протиправними та частково скасувати податкове повідомлення-рішення Головного управління ДПС в Одеській області №52886/15-32-04-04 від 29.11.2024р. на суму 85291,59 грн. При цьому позивач зазначив, що, при визначені загальної суми штрафів суд першої інстанції допустив помилку щодо розмірів штрафних санкцій за ПН №20 (порядковий номер в ППР 97) та ПН №129 (порядковий номер в ППР 98), вказавши суми ПДВ за такими ПН, а не суми штрафних санкцій, зазначених у ППР №52886/15-32-04-04 від 29.11.2024р.

Відповідач надіслав до апеляційного суду відзив на апеляційну скаргу, у якому просить апеляційну скаргу позивача залишити без задоволення.

В апеляційній скарзі відповідача, з посиланням на порушенням норм матеріального права, ставиться питання про скасування рішення суду першої інстанції в частині задоволення позовних вимог ТОВ "СНТИ" з прийняттям нового рішення про повну відмову у задоволенні позову ТОВ "СНТИ".

На думку апелянта, суд першої інстанції надав перевагу доводам позивача, не прийнявши до уваги доказів відповідача, що призвело до порушення принципів, закріплених у ст. 8 КАС України, щодо рівності усіх учасників адміністративного процесу перед законом і судом, змагальності сторін, диспозитивності та офіційного з`ясування всіх обставин у справі, що у свою чергу, призвело до порушення вимог ст. 72, 242 КАС України.

Щодо витрат на професійну правничу допомогу, апелянт зазначив, що станом на січень-червень 2025 року Головним управлінням ДПС в Одеській області здійснено аналіз судових рішень, винесених адміністративними судами України (згідно даних Єдиного державного реєстру судових рішень України) по справах за участю державних органів, стосовно практики відшкодування витрат на правничу допомогу та встановлено, середня сума відшкодування витрат на правову допомогу по Україні складає від 2270 до 6000 грн., що дає підстави вважати про надмірне перевищення заявлених витрат на правову допомогу. Апелянт просить зменшити розмір витрат на оплату правничої допомоги адвоката, які підлягають розподілу між сторонами до одного розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого на 1 січня 2025 року 3028 грн. під час вирішення відповідного питання.

Позивач надіслала до апеляційного суду відзив на апеляційну скаргу, у якому просить апеляційну скаргу відповідача залишити без задоволення.

Апеляційним судом справа розглянута в порядку письмового провадження відповідно до статті 311 КАС України, якою передбачено, що суд апеляційної інстанції може розглянути справу без повідомлення учасників справи (в порядку письмового провадження) за наявними у справі матеріалами, якщо справу може бути вирішено на підставі наявних у ній доказів, у разі подання апеляційної скарги на рішення суду першої інстанції, які ухвалені в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін (у порядку письмового провадження).

Заслухавши суддю-доповідача, доводи апеляційних скарг, відзиви на апеляційні скарги, вивчивши матеріали справи, перевіривши законність і обґрунтованість рішення суду в межах доводів та вимог апеляційних скарг, колегія суддів дійшла таких висновків.

Як вбачається з матеріалів справи та встановлено судом першої інстанції, Головним управлінням ДПС в Одеській області на підставі пп. 20.1.4 п. 20.1 ст. 20, пп. 75.1.1 п. 75.1 ст. 75, ст. 76 розд. ІІ ПК України проведена камеральна перевірка ТОВ "СНТИ" () з питання своєчасності реєстрації податкових накладних та/або розрахунків коригування до таких податкових накладних в Єдиному реєстрі податкових накладних (далі ЄРПН) та встановлено порушення граничних термінів реєстрації податкових накладних та/або розрахунків коригування до таких податкових накладних в ЄРПН, визначених п. 201.10 ст. 201 та п. 89 підрозд. 2 розд. XX "Перехідні положення" ПКУ.

За результатами перевірки складено акт від 24.10.2024 №47289/15-32-04-06/33508208, яким зафіксовані порушення п. 201.10. ст. 201, пп. 69.1. ст.69 підрозд. 10 розділу ХХ ПКУ при реєстрації податкових накладних.

Відповідно до п. 86.7 ст. 86 ПКУ підприємством ТОВ "СНТИ" надано заперечення від 12.11.2024 №12/11/24-1.

За результатами розгляду заперечення, висновки акту перевірки ТОВ "СНТИ" від 24.10.2024 №47289/15-32-04-06/33508208 залишено без змін, а заперечення від 12.11.2024 №12/11/24-1 без задоволення, про що платнику надано відповідь від 27.11.2024 №16545/КПР/15-32-04-06-06, яку, відповідно до рекомендованого повідомлення про вручення №421, отримано платником 07.12.2024.

На підставі вищезгаданого акту від 24.10.2024 №47289/15-32-04-06/33508208, ГУ ДПС в Одеській області прийнято податкове повідомлення-рішення №52886/15-32-04-04 від 29.11.2024, яким до ТОВ "СНТИ" застосовано штрафні санкцій у сумі 87061,75 грн.

Не погодившись з вказаним податковим-рішенням, відповідно до п. п. 56.1., 56.3. ст. 56 ПКУ позивачем було оскаржено вказане рішення відповідача до ДПС України.

Рішенням ДПС України від 19.02.2025 №4749/6/99-00-06-03-01-06 (отримано позивачем 28.02.2025) скаргу ТОВ "СНТИ" було залишено без задоволення.

Зазначені обставини зумовили ТОВ "СНТИ" звернутися до адміністративного суду з даним позовом про скасування ППР від 29.11.2024 №52886/15-32-04-04.

Вирішуючи спір суд першої інстанції, вважав, що застосування до позивача штрафних санкцій за несвоєчасну реєстрацію податкових накладних після 18-00, але в останній день реєстрації є протиправним. Водночас суд виснував, що позивачем порушені строки реєстрації податкових накладних №78 від 31.07.22, №157 від 30.09.22, №1 від 02.11.22, №20 від 12.09.22, №129 від 17.05.23.

Таким чином, суд частково задовольнив позовні вимоги ТОВ "СНТИ" та визнав протиправним та скасував спірне податкове повідомлення-рішення на суму 74659,48 грн, а в іншій частині на суму 12402,27 залишив без змін (87061,75 12402,27 = 74659,48).

Надаючи правову оцінку законності і обґрунтованості рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційних скарг сторін, колегія суддів зазначає наступне.

Так, частиною другою статті 19 Конституції України установлено, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Відносини, що виникають у сфері справляння податків і зборів, зокрема, порядок їх адміністрування, платників податків та зборів, їх права та обов`язки, компетенцію контролюючих органів, повноваження і обов`язки їх посадових осіб під час здійснення податкового контролю, а також відповідальність за порушення податкового законодавства регулює Податковий кодекс України (далі ПК України, у редакції чинної на час виникнення спірних правовідносин).

Відповідно до пункту 201.1 статті 201 ПК України платник податку зобов`язаний скласти податкову накладну в електронній формі з дотриманням умови щодо реєстрації у порядку, визначеному законодавством, кваліфікованого електронного підпису уповноваженої платником особи та зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних у встановлений цим Кодексом термін.

Пунктом 201.10 статті 201 ПК України встановлено, що при здійсненні операцій з постачання товарів/послуг платник податку - продавець товарів/послуг зобов`язаний в установлені терміни скласти податкову накладну, зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних (далі - ЄРПН) та надати покупцю за його вимогою.

Підтвердженням продавцю про прийняття його податкової накладної та/або розрахунку коригування до Єдиного реєстру податкових накладних є квитанція в електронному вигляді у текстовому форматі, яка надсилається протягом операційного дня.

Датою та часом надання податкової накладної та/або розрахунку коригування в електронному вигляді до центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну податкову політику, є дата та час, зафіксовані у квитанції.

Також пунктом 201.10 статті 201 ПК України передбачені граничні строки реєстрації податкових накладних та/або розрахунків коригування до податкових накладних у Єдиному реєстрі податкових накладних, у разі їх порушення яких застосовуються штрафні санкції згідно з цим Кодексом.

Як встановлено судом першої інстанції та не оспорюється апелянтами, позивачем 31.08.2022 після 18:21 години направлено на реєстрацію 91 податкову накладну виписані у першій половині серпня 2022 року, які зареєстровані в ЄРПН 01.09.2022.

15.11.2022 о 15:02 та 14:49 направлені на реєстрацію ПН №54 від 17.10.2022 та №65 від 26.10.2022 (зареєстровані в ЄРПН 16.11.2022).

Контролюючим органом здійснено реєстрацію податкових накладних/розрахунків коригування до податкових накладних у робочі дні у межах 8 - 18 год., в той час як позивач фактично надіслав на реєстрацію означені податкові накладні/розрахунки коригування після 18 год. робочого дня.

ГУДПС вважає, що у період реєстрації ПН позивача законодавчо встановлена тривалість часу операційних днів, протягом якого з моменту набрання чинності Законом №2120-IX, а саме, 17.03.2022, до моменту набрання чинності Законом №2876-IX, а саме, 08.02.2023, здійснювалися прийняття від платника податку податкових накладних та/або розрахунків коригування та реєстрація або зупинення реєстрації в ЄРПН - у робочі дні з 8 години до 18 години. З 08.02.2023 тривалість часу операційних днів, протягом якого здійснюється прийняття від платника податку податкових накладних та/або розрахунків коригування та реєстрація або зупинення реєстрації в ЄРПН - у робочі дні з 8 години до 20 години, а в день, на який припадає граничний строк реєстрації податкових накладних та/або розрахунків коригування - з 0 годин 00 хвилин до 24 години 00 хвилин.

Так, механізм внесення відомостей, що містяться у податковій накладній та/або розрахунку коригування кількісних і вартісних показників до неї, до ЄРПН визначено у Порядку ведення Єдиного державного реєстру податкових накладних, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 29 грудня 2010 року №1246 (далі Порядок №1246).

Пунктом 1 Порядку №1246 визначено, що операційним днем є частина дня, протягом якої здійснюються прийняття від платників податку податкових накладних та/або розрахунків коригування та реєстрація або зупинення реєстрації.

Відповідно до пункті 3 Порядку №1246 операційний день триває в робочі дні з 8 години 00 хвилин до 20 години 00 хвилин. Технічне обслуговування та регламентні роботи, що потребують зупинки Реєстру, не проводяться протягом операційного дня, крім аварійних випадків. Якщо граничні строки реєстрації податкових накладних та/або розрахунків коригування припадають на вихідний, святковий або неробочий день, такий день вважається операційним днем.

Згідно пункту 11 Порядку №1246 після накладення кваліфікованого електронного підпису платник податку здійснює шифрування податкової накладної та/або розрахунку коригування в електронній формі та надсилає їх ДПС за допомогою засобів інформаційних, телекомунікаційних, інформаційно-телекомунікаційних систем з урахуванням вимог Законів України "Про електронні довірчі послуги", "Про електронні документи та електронний документообіг" та Порядку обміну електронними документами з контролюючими органами, затвердженого в установленому порядку. Примірник податкової накладної та/або розрахунку коригування в електронній формі зберігається у платника податку.

Пунктом 13 Порядку №1246 передбачено формування за результатами перевірок, визначених пунктом 12 цього Порядку, квитанції про прийняття або неприйняття, або зупинення реєстрації податкової накладної та/або розрахунку коригування.

Квитанція в електронній формі надсилається платнику податку протягом операційного дня та є підтвердженням прийняття або неприйняття, або зупинення реєстрації податкової накладної та/або розрахунку коригування. Примірник квитанції в електронній формі зберігається в ДПС (пункт 14 Порядку №1246).

Відповідно до пункту 42-1.2 статті 42-1 ПК України електронний кабінет забезпечує можливість реалізації платниками податків прав та обов`язків, визначених цим Кодексом та іншими законами, контроль за дотриманням яких покладено на контролюючі органи, та нормативно-правовими актами, прийнятими на підставі та на виконання цього Кодексу та інших законів, контроль за дотриманням яких покладено на контролюючі органи, в тому числі, шляхом, реєстрації, коригування податкових накладних/розрахунків в Єдиному реєстрі податкових накладних та акцизних накладних в Єдиному реєстрі акцизних накладних.

При цьому, згідно з пунктом 42-1.6 цієї ж статті ПК України електронний кабінет працює постійно (24 години на дату кожного календарного дня), крім часу, необхідного для його технічного обслуговування. Проведення технічного обслуговування електронного кабінету у день, на який припадає граничний строк подання податкових декларацій, та з 8 до 20 години будь-якого іншого календарного дня забороняється. Технічне обслуговування електронного кабінету проводиться у порядку, що визначається методологом електронного кабінету.

Законом України від 15 березня 2022 року №2120-IX "Про внесення змін до Податкового кодексу України та інших законодавчих актів України щодо дії норм на період дії воєнного стану", який набрав чинності 17 березня 2022 року, доповнено пункт 69 підрозділу 10 розділу XX "Перехідні положення" ПК України, зокрема, підпунктом 69.18, відповідно до якого установлено, що тимчасово, на період до припинення або скасування воєнного, надзвичайного стану на території України, з метою захисту прав платників, збереження та захисту даних надання електронних сервісів та приймання електронних документів від платників податків здійснюються у робочі дні з 8 години до 18 години.

Контролюючий орган уважає безпідставним посилання позивача на пункт 3 Порядку №1246 про те, що операційний день триває у робочі дні з 8:00 год. до 20:00 год., з огляду на те, що згідно з підпунктом 69.18 пункту 69 підрозділу 10 розділу XX "Перехідні положення" ПК України, який має вищу юридичну силу, у період воєнного стану платник податку не може зареєструвати податкову накладну/розрахунок коригування до податкової накладної в ЄРПН після 18:00 год. Відповідач переконаний, що підпунктом 69.18 пункту 69 підрозділу 10 розділу XX "Перехідні положення" ПК України визначено окремий строк приймання електронних документів, обмежений робочими днями й визначеними годинами у межах цих днів. Тому, зазначені в акті перевірки податкові накладні/розрахунки коригування повинні були зареєстровані у робочий день з 8:00 год. до 18:00 год, у зв`язку з чим, вчинивши реєстраційні дії поза межами вказаного годинного діапазону, позивач допустив порушення.

Колегія суддів погоджується з висновками суду першої інстанції, що така правова позиція ГУДПС є помилковою.

Так, за приписами частини п`ятої статті 242 КАС України та частини шостої статті 13 Закону України "Про судоустрій і статус суддів" при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

Верховний Суд у постанові від 14 грудня 2023 року у справі №260/5659/22 зазначив, що зміст зазначеної норми підтверджує те, що дія цієї норми стосується електронних документів, але буквальне тлумачення вказаної норми дає підстави вважати, що цією нормою врегульовано порядок приймання електронних документів контролюючим органом шляхом звуження часових рамок, протягом яких контролюючий орган міг реалізувати свою поведінку у вигляді надання електронних сервісів та приймання електронних документів.

Відповідно, дія підпункту 69.18 пункту 69 підрозділу 10 розділу XX "Перехідні положення" ПК України поширюється на правовідносини, які складаються в процесі приймання електронних документів контролюючим органом, проте не регулює питання надсилання таких документів платником податків не встановлюючи жодних обмежень поведінки платника щодо вчинення дій, спрямованих на реалізацію виконання обов`язку щодо подання відповідних даних контролюючому органу.

Правове значення підпункту 69.18 пункту 69 підрозділу 10 розділу XX "Перехідні положення" ПК України полягає в тому, що цією нормою звільнено контролюючий орган від обов`язку забезпечувати функціонування електронних сервісів після 18 години та у позаробочі дні.

Разом із тим, аналізований правовий припис підпункту 69.18 пункту 69 підрозділу 10 розділу XX "Перехідні положення" ПК України не стосується порядку вчинення дій платником податків, а отже, не змінює граничних строків та порядку реєстрації податкових накладних/розрахунків коригування в аспекті спрямованих платником дій для таких цілей.

Так, контролюючий орган вчиняє дії щодо прийняття податкових накладних/розрахунків коригування та надсилання квитанцій в інші строки та з урахуванням обмежень, введених підпунктом 69.18 пункту 69 підрозділу 10 розділу XX "Перехідні положення" ПК України - у робочі дні з 8 години до 18 години. Тобто, такі скорочені строки вчинення дій контролюючим органом щодо прийняття електронних документів не означають одночасного обмеження платника податків щодо виконання податкового обов`язку поданням податкових накладних/розрахунків коригування на реєстрацію.

Виходячи із співвідношення предметів регулювання підпункту 69.18 пункту 69 підрозділу 10 розділу XX "Перехідні положення" ПК України на норм статті 201 ПК України та Порядку №1246, вчиненню платником дій щодо надіслання на реєстрацію податкових накладних/розрахунків коригування у визначений у Порядку №1246 строк кореспондують дії контролюючого органу щодо приймання та проведення реєстрації означених накладних відповідно до строків, установлених у підпункті 69.18 пункту 69 підрозділу 10 розділу XX "Перехідні положення" ПК України, що становить належний порядок вчинення платником дій з надсилання та прийняття контролюючим органом для реєстрації податкових накладних/розрахунків коригування під час воєнного стану.

При цьому, задля забезпечення належної реалізації процедури реєстрації податкових накладних/розрахунків коригування, контролюючий орган зобов`язаний прийняти податкові накладні/розрахунки коригування, надіслані у межах граничних строків та впродовж операційного дня, визначених для платника у Порядку №1246, та на наступний робочий день до 18 години, якщо прийняття таких податкових накладних/розрахунків коригування є неможливим у межах попереднього дня з урахуванням строків у підпункті 69.18 пункту 69 підрозділу 10 розділу XX "Перехідні положення" ПК України, прийняти їх та зареєструвати. Іншими словами, у контролюючого органу зберігається обов`язок належного реагування на правомірні дії платника, але з урахуванням обмеженого робочого часу податкового органу згідно з підпунктом 69.18 пункту 69 підрозділу 10 розділу XX "Перехідні положення" ПК України.

Показовим також є те, що у подальшому законодавець усунув неоднозначність правового регулювання, закріпивши у підпункті 69.18 пункту 69 підрозділу 10 розділу XX "Перехідні положення" ПК України положення про те, що операційний день для реєстрації податкових накладних та/або розрахунків коригування, на який припадає граничний строк реєстрації податкових накладних та/або розрахунків коригування, триває з 0 годин 00 хвилин до 24 години 00 хвилин. Ці зміни внесені до підпункту 69.18 пункту 69 підрозділу 10 розділу XX "Перехідні положення" ПК України згідно із Законом України від 12 січня 2023 року №2876-IX "Про внесення змін до розділу XX "Перехідні положення" Податкового кодексу України щодо відновлення обмеження перебування грального бізнесу на спрощеній системі оподаткування", який набрав чинності 08 лютого 2023 року.

Згідно з введеною нормою визначення операційного дня для цілей вчинення платником дій щодо реєстрації податкових накладних та/або розрахунків коригування не пов`язано з робочими днями, а також розширено часові межі для вчинення належних дій платником податку.

Аналогічні правові висновки наведені Верховним Судом у постанові від 15.08.2024 (справа №160/20076/23).

Таким чином, колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції, що застосування до позивача штрафних санкцій за несвоєчасну реєстрацію податкових накладних після 18-00, але в останній день реєстрації є протиправним.

З урахуванням усталеної судової практикою Верховного Суду у тотожних спорах доводи апеляційної скарги відповідача є безпідставними та не спростовують висновки суду.

Ураховуючи, що питання правильності висновків рішення суду першої інстанції в частині того, що позивачем порушені строки реєстрації податкових накладних №78 від 31.07.22, №157 від 30.09.22, №1 від 02.11.22, №20 від 12.09.22, №129 від 17.05.23 сторонами не оскаржується у апеляційному порядку, в силу положень частини першої статті 308 КАС України оскаржуване судове рішення не переглядається колегією суддів у цій частині.

Відповідно до розрахунку штрафу за порушення термінів реєстрації ПН/РК, здійсненого податковим органом за порушення термінів реєстрації ПН нараховані такі санкції:

ПН №78 від 31.07.2022 сума штрафних санкцій становить 5,2 грн;

ПН №157 від 30.09.2022 сума штрафних санкцій становить 6,01 грн;

ПН №1 від 02.11.2022 сума штрафних санкцій становить 10,0 грн;

ПН №20 від 12.09.2022 сума штрафних санкцій становить 681,12 грн., а не 1702,8 грн., як вважав суд першої інстанції;

ПН №129 від 17.05.2023 сума штрафних санкцій становить 1067,83 грн, а не 10678,26 грн., як вважав суд першої інстанції.

З огляду на встановлене, спірне ППР підлягає скасуванню на суму 85291,59 грн. (87061,75 грн. 1770,16 грн. (5,2 грн. + 6,01 грн. + 10,0 грн. + 681,12 грн. + 1067,83 грн.).

Таким чином доводи апеляційної скарги позивача про арифметичну помилку суду при ухваленні рішення знайшли своє підтвердження під час перегляду справи судом апеляційної інстанції, що є підставою для зміни рішення суду першої інстанції.

Перевіряючи правильність висновків суду першої інстанції в частині стягнення витрат на правничу допомогу, колегія суддів зазначає наступне.

Згідно з статтею 134 КАС України витрати, пов`язані з правничою допомогою адвоката, несуть сторони, крім випадків надання правничої допомоги за рахунок держави За результатами розгляду справи витрати на правничу допомогу адвоката підлягають розподілу між сторонами разом з іншими судовими витратами, за винятком витрат суб`єкта владних повноважень на правничу допомогу адвоката. Для цілей розподілу судових витрат: 1) розмір витрат на правничу допомогу адвоката, в тому числі гонорару адвоката за представництво в суді та іншу правничу допомогу, пов`язану зі справою, включаючи підготовку до її розгляду, збір доказів тощо, а також вартість послуг помічника адвоката визначаються згідно з умовами договору про надання правничої допомоги та на підставі доказів щодо обсягу наданих послуг і виконаних робіт та їх вартості, що сплачена або підлягає сплаті відповідною стороною або третьою особою; 2) розмір суми, що підлягає сплаті в порядку компенсації витрат адвоката, необхідних для надання правничої допомоги, встановлюється згідно з умовами договору про надання правничої допомоги на підставі доказів, які підтверджують здійснення відповідних витрат. Для визначення розміру витрат на правничу допомогу та з метою розподілу судових витрат учасник справи подає детальний опис робіт (наданих послуг), виконаних адвокатом, та здійснених ним витрат, необхідних для надання правничої допомоги. Розмір витрат на оплату послуг адвоката має бути співмірним із: 1) складністю справи та виконаних адвокатом робіт (наданих послуг); 2) часом, витраченим адвокатом на виконання відповідних робіт (надання послуг); 3) обсягом наданих адвокатом послуг та виконаних робіт; 4) ціною позову та (або) значенням справи для сторони, в тому числі впливом вирішення справи на репутацію сторони або публічним інтересом до справи. У разі недотримання вимог частини п`ятої цієї статті суд може, за клопотанням іншої сторони, зменшити розмір витрат на правничу допомогу, які підлягають розподілу між сторонами. Обов`язок доведення неспівмірності витрат покладається на сторону, яка заявляє клопотання про зменшення витрат на оплату правничої допомоги адвоката, які підлягають розподілу між сторонами.

На підтвердження обґрунтованості понесених витрат на професійну правничу допомогу адвоката до суду першої інстанції позивачем було надано: На підтвердження витрат, ТОВ "СНТИ" наданий укладений з адвокатським бюро "КОСІНСЬКОЇ ОЛЕНИ ВАСИЛІВНИ" договір про надання правової (правничої) допомоги №№01/СНТИ-2024 від 08.11.2024 року, згідно якого вартість послуг (розмір винагороди) становить 12500,00 грн. Позивачем сплачені витрати на професійну правничу допомогу у розмірі 12500,00 грн., що підтверджується платіжними інструкціями №5801 від 11.11.2024 року, №5950 від 13.03.2025 року.

Враховуючи складність справи, обсяг та якість виконаних адвокатом робіт, значення цієї справи для позивача, колегія суддів не може погодитися з доводами апелянта, що стягнути судом витрати на професійну правничу допомогу не є співмірними та такими, що не підтверджені відповідними доказами таких витрат.

Щодо доводів апелянта про ненадання доказів відображення адвокатом доходів, отриманих від незалежної професійної діяльності, в Книзі обліку доходів та витрат, то у ході розгляду справи їм надано правильну правову оцінку як таким, що не вказують про відсутність підстав для стягнення витрат.

Згідно з висновками Верховного Суду у постановах від 1 жовтня 2018 року у справі №569/17904/17, від 1 жовтня 2019 року у справі №815/1479/18, від 29 жовтня 2020 року у справі №686/5064/20 предметом спірних правовідносин є фактичне понесення витрат на правову допомогу та їх відшкодування відповідною стороною у справі. Облік отриманих доходів адвокатом та в подальшому його оподаткування не є предметом спору та не повинно перевірятися при вирішенні питання щодо розподілу судових витрат.

Варто зазначити, що метою стягнення витрат на правничу допомогу є не тільки компенсація стороні, на користь якої прийняте рішення понесених збитків, але і у певному сенсі має спонукати суб`єкта владних повноважень утримуватися від вчинення дій, що в подальшому спричиняють необхідність поновлення порушених прав та інтересів фізичних та юридичних осіб у сфері публічно-правових відносин.

На підставі викладеного, колегія суддів погоджується із висновком суду першої інстанції про необхідність стягнення з відповідача на користь позивача понесених ним витрат на правничу допомогу.

Відповідно до пункту 2 частини першої статті 315 КАС України, за наслідками розгляду апеляційної скарги на судове рішення суду першої інстанції суд апеляційної інстанції має право скасувати судове рішення повністю або частково і ухвалити нове судове рішення у відповідній частині або змінити судове рішення.

За приписами частини першої та частини другої статті 317 КАС України підставами для скасування судового рішення суду першої інстанції повністю або частково та ухвалення нового рішення у відповідній частині або зміни рішення є: 1) неповне з`ясування судом обставин, що мають значення для справи; 2) недоведеність обставин, що мають значення для справи, які суд першої інстанції визнав встановленими; 3) невідповідність висновків, викладених у рішенні суду першої інстанції, обставинам справи; 4) неправильне застосування норм матеріального права або порушення норм процесуального права.

Відтак, апеляційна скарга позивача підлягає частковому задоволенню, а апеляційна скарга відповідача задоволенню не підлягає.

У відповідності до статті 139 КАС України, судові витрати, понесені позивачем по сплаті судового за подачу позовної заяви (3028,00 грн.) та апеляційної скарги (4542,00 грн.) підлягають відшкодуванню за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі.

Керуючись статтями 292, 308, 311, 315, 317, 321, 322, 325, 328, 329 КАС України, апеляційний суд,-

П О С Т А Н О В И В:

Апеляційну скаргу Головного управління ДПС в Одеській залишити без задоволення.

Апеляційну скаргу Товариства з обмеженою відповідальністю "СНТИ" задовольнити частково.

Рішення Одеського окружного адміністративного суду від 5 вересня 2025 року змінити, виклавши абзац другій резолютивної частини в наступної редакції:

"Визнати протиправним та скасувати податкове повідомлення-рішення Головного управління ДПС в Одеській області №52886/15-32-04-04 від 29.11.2024 в частині на суму 85291,59 грн.".

В інший частині рішення Одеського окружного адміністративного суду від 5 вересня 2025 року залишити без змін.

Стягнути за рахунок бюджетних асигнувань з Головного управління ДПС в Одеській області на користь Товариства з обмеженою відповідальністю "СНТИ" судовий збір у розмірі 7570,00 грн.

Постанова набирає законної сили з дати її прийняття та оскарженню не підлягає відповідно до ч. 6 ст. 12, ст. 257 та ч. 5 ст. 328 КАС України.

Головуючий суддя-доповідач В.О.Скрипченко

Суддя М.П.Коваль

Суддя Ю.В.Осіпов