Справа № 520/32180/25
Суддя: Супрун Ю.О.
Дата ухвалення: 2025-12-11 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

Харківський окружний адміністративний суд
УХВАЛА

про повернення позовної заяви

11 грудня 2025 р. Справа № 520/32180/25
Cуддя Харківського окружного адміністративного суду Супрун Ю.О., розглянувши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , рнокпп: НОМЕР_1 ) до Кіровоградської обласної військової адміністрації (25006, Кіровоградська обл., Кропивницький р-н, м. Кропивницький, пл. Героїв Майдана, буд. 1, ) про визнання протиправними дій та бездіяльності, зобов`язання вчинити певні дії, -

ВСТАНОВИВ:

Адвокат Уманець Андрій Ігорович, діючи в інтересах ОСОБА_1 звернувся до Харківського окружного адміністративного суду з адміністративним позовом до Кіровоградської обласної військової адміністрації, в якому просить суд:

- визнати протиправними дії Кіровоградської обласної військової адміністрації, які полягають у не дотриманні вимог ч. 2 ст. 14 ЗУ «Про звернення громадян» при розгляді звернення (пропозицією зауваженням) ОСОБА_1 ПР-19007171, від 01.07.2025р;

- визнати протиправною бездіяльність Кіровоградської обласної військової адміністрації, яка полягає у не розгляді звернення ОСОБА_1 ПР-19007171, від 01.07.2025р. першими керівниками Кіровоградської обласної військової адміністрації в термін передбачений ст. 20 ЗУ «Про звернення громадян»;

- зобов`язати Кіровоградську обласну військову адміністрацію розглянути звернення (пропозицією зауваженням) ОСОБА_1 ПР-19007171, від 01.07.2025р з дотриманням вимог ЗУ «Про звернення громадян».

Дослідивши матеріали позовної заяви, суд вважає, що позовну заяву належить повернути позивачу, виходячи з наступного.

Нормами ст. 171 Кодексу адміністративного судочинства України (надалі за текстом - КАС України) передбачені дії судді після одержання позовної заяви.

Так, зокрема, ч. 1 зазначеної статті передбачено, що суддя після одержання позовної заяви з`ясовує, чи:

1) подана позовна заява особою, яка має адміністративну процесуальну дієздатність;

2) має представник належні повноваження (якщо позовну заяву подано представником);

3) відповідає позовна заява вимогам, встановленим ст. 160, 161, 172 цього Кодексу;

4) належить позовну заяву розглядати за правилами адміністративного судочинства і чи подано позовну заяву з дотриманням правил підсудності;

5) позов подано у строк, установлений законом (якщо позов подано з пропущенням встановленого законом строку звернення до суду, то чи достатньо підстав для визнання причин пропуску строку звернення до суду поважними);

6) немає інших підстав для залишення позовної заяви без руху, повернення позовної заяви або відмови у відкритті провадження в адміністративній справі, встановлених цим Кодексом.

Відповідно до ч. 2 ст. 171 КАС України, суддя відкриває провадження в адміністративній справі на підставі позовної заяви, якщо відсутні підстави для залишення позовної заяви без руху, її повернення чи відмови у відкритті провадження у справі.

Досліджуючи позовну заяву на предмет відповідності вимогам КАС України, суд встановив, що позов поданий через систему "Електронний суд" - адвокатом Уманцем Андрієм Ігоровичем.

Згідно ч. 4 ст. 59 КАС України повноваження адвоката як представника підтверджуються довіреністю або ордером, виданими відповідно до Закону України "Про адвокатуру і адвокатську діяльність".

Положення ч. 2 ст. 26 Закону України "Про адвокатуру і адвокатську діяльність" встановлюють, що ордер - це письмовий документ, що у випадках, встановлених цим Законом та іншими законами України, посвідчує повноваження адвоката на надання правової допомоги. Ордер видається адвокатом, адвокатським бюро або адвокатським об`єднанням та повинен містити підпис адвоката.

Отже, обов`язковим документом для підтвердження повноважень адвоката, як представника в адміністративному судочинстві є або відповідна довіреність, або ордер, що виданий відповідно до Закону України "Про адвокатуру та адвокатську діяльність".

Рада адвокатів України рішенням від 12.04.2019 № 41 затвердила Положення про ордер на надання правничої (правової) допомоги у новій редакції (надалі за текстом - Положення № 41).

Відповідно до п.4 Положення №41 ордер видається адвокатом, адвокатським бюро, адвокатським об`єднанням та повинен містити обов`язкові реквізити, передбачені цим Положенням.

Згідно з пунктом 11 Положення передбачено, що ордер, встановленої цим Положенням форми, є належним та достатнім підтвердженням правомочності адвоката на вчинення дій в інтересах клієнта.

Пунктами 12.10-12.12 Положення № 41 визначено, що ордер містить наступні реквізити, зокрема: підпис адвоката, який видав ордер, у разі здійснення ним індивідуальної діяльності (у графі "Адвокат"); підпис адвоката, який надає правову допомогу, якщо ордер, виданий адвокатським бюро, адвокатським об`єднанням (у графі "Адвокат"); підпис керівника адвокатського бюро/адвокатського об`єднання, відтиск печатки адвокатського бюро/адвокатського об`єднання (за наявності) у випадку, якщо ордер видається адвокатським бюро/адвокатським об`єднанням.

Імперативними приписами підпункту 12.10 пункту 12 Положення № 41 визначено, що ордер повинен містити підпис адвоката, який видав ордер, у разі здійснення ним індивідуальної діяльності (у графі "Адвокат").

Відповідно до пункту 12.14 Положення № 41 реквізити 12.1, 12.5, 12.6, 12.7, 12.8 генеруються автоматично, всі інші реквізити ордера заповнюються адвокатом самостійно з метою збереження адвокатської таємниці.

Зазначене положення також кореспондується з пунктом 6 Положення № 41, яким визначено, що бланки ордерів, згідно затвердженої типової форми, генеруються у відповідному розділі "Особистого кабінету адвоката" на офіційному веб-сайті Національної асоціації адвокатів України www.unba.org.ua слідуючи командам системи.

Судом встановлено, що позовну заяву від імені позивача підписано та подано через підсистему Електронний суд адвокатом Уманцем Андрієм Ігоровичем.

Зі змісту доданої до позовної заяви копії ордеру на надання правової допомоги серії АХ №1311594 від 09.12.2025 убачається, що ордер не є оформленим належним чином всупереч вимогам законодавства, оскільки відсутній підпис особи адвоката, який надає правничу допомогу.

Враховуючи викладене, суд зазначає, що вказаний ордер у розумінні Положення №41 не може вважатися належним чином оформленим та складеним у відповідності до вимог чинного законодавства.

Правова позиція, щодо того, що обов`язковим реквізитом ордеру є власноручний підпис адвоката (у графі Адвокат) висловлена в ухвалах Верховного Суду від 26 січня 2023 року у справі №450/605/22, від 07 лютого 2023 року у справі №466/77/22, якими закрито касаційне провадження, а також в постановах Верховного Суду від 22 грудня 2022 року у справі №450/569/22 та від 07 лютого 2023 року у справі №466/487/22, від 02 березня 2023 року у справі № 522/14112/22.

Суд бере до уваги, що поданий ордер сформований в особистому кабінеті адвоката. Водночас, в особистому кабінеті формується лише бланк для ордера, тоді як всі інші необхідні реквізити, в тому числі і підпис адвоката, заповнюються адвокатом самостійно.

Відтак, у даному випадку, в ордері відсутній такий обов`язковий реквізит, як підпис адвоката, з огляду на що наданий документ не може вважатися юридично значимим документом для цілей підтвердження повноважень адвоката на представництво інтересів особи у суді.

При цьому, відповідно до роз`яснень Національної асоціації адвокатів України (https://unba.org.ua/news/4266-servis-onlajn-generacii-orderiv-dostupnij-na-sajti-naau.html) навіть за умови формування бланку ордеру в особистому кабінеті адвоката, він обов`язково має містити підпис адвоката, який надає правову допомогу на підставі цього ордера. Електронний підпис у новому сервісі онлайн-генерації ордерів наразі перебуває у стадії розробки.

Звернення до суду з використанням правничої допомоги інших осіб, зокрема, адвоката, при реалізації права на справедливий суд (стаття 131-2 Конституції України, статті 16, 57 Кодексу адміністративного судочинства України та стаття 10 Закону України "Про судоустрій і статус суддів") передбачає надання до суду належних доказів дійсної волі особи, що є учасником справи, на уповноваження іншої особи на право надання правничої допомоги.

Такі докази повинні виключати будь-які сумніви стосовно справжності та чинності таких повноважень на момент вчинення певної процесуальної дії (докази повинні бути в оригіналі або у формі копії, якісно оформленої особою, що є учасником справи), а також стосовно охоплення такої дії дійсним колом повноважень представника, що делеговані йому особою, що реалізує право на справедливий суд.

З урахуванням наведеного, представником позивача не надано належного доказу на підтвердження своїх повноважень, як адвоката, що унеможливлює представлення інтересів позивача в Харківському окружному адміністративному суді.

Крім того, суд вважає за необхідне звернути увагу на те, що на підтвердження своїх повноважень до позову додано ордер на надання правової допомоги серії, який завантажений як додаток у вигляді файлу та засвідчений електронним підписом, оскільки подано через підсистему Електронний суд.

Питання належності підтвердження представництва учасником справи адвокатом шляхом подання до суду копії ордеру через систему Електронний суд без графічного проставлення підпису в графі ордеру Адвокат було предметом дослідження Верховним Судом у постановах від 15 березня 2024 року у справі №380/16075/22, від 29 лютого 2024 року у справі № 466/76/22, від 07 грудня 2023 року у справі № 466/862/22, від 07 лютого 2023 року у справі № 466/487/22, від 22 грудня 2022 року у справі № 450/569/22.

Зазначені висновки суду враховуються під час розгляду матеріалів позовної заяви по даній справі.

Так, у наведених справах Верховний Суд погодився із судом апеляційної інстанції про наявність підстав для повернення апеляційної скарги, до якої адвокатом на підтвердження повноважень було додано копію ордеру на надання правничої допомоги, яка не містила власноручного підпису адвоката, оскільки ним не було дотримано форми документа, що підтверджує його право на здійснення представництва інтересів особи, зокрема його підписання, як того вимагають норми Закону №5076-VI та Положення №41.

Отже, у випадку цієї справи скріплення адвокатом Власенко Вадимом Івановичем електронним цифровим підписом додатку до позову у форматі файлу із згенерованим на офіційному вебсайті НААУ бланком ордера про надання правничої (правової) допомоги в суді, який не містить особистого підпису адвоката, не свідчить про дотримання ним форми документа, що підтверджує його право на здійснення представництва інтересів особи, як того вимагають норми Закону України №5076-VI та Положення №41.

Зазначені висновки суду узгоджується із правовою позицією Верховного Суду, викладені в ухвалі від 15.07.2024 по справі № 360/126/23 адміністративне провадження №К/990/26749/24.

Слід зазначити, що Радою адвокатів України прийнято рішення від 15-16 грудня 2023 №137 Про затвердження роз`яснення щодо використання бланків ордерів на надання правничої (правової) допомоги, оприлюднено на сайті НААУ (https://unba.org.ua/assets/uploads/legislation/rishennya/2023-12-15-r-shennya-rau-137_65ae8ef29e40f.pdf).

Зокрема Радою адвокатів України у рішенні зазначено, що відповідно до ч. 2 ст. 26 Закону України "Про адвокатуру та адвокатську діяльність", ордер це письмовий документ, що посвідчує повноваження адвоката на надання правової допомоги. Ордер видається адвокатом, адвокатським бюро або адвокатським об`єднанням та повинен містити підпис адвоката. Рада адвокатів України затверджує типову форму ордера. Положення про ордер, затверджене рішенням РАУ від 12.04.2019 №41, встановлює єдині для всіх адвокатів України правила виготовлення, оформлення, зберігання, обліку ордера. Бланки ордерів генеруються у відповідному розділі Особистого кабінету адвоката на сайті НААУ, слідуючи командам системи. При цьому облік згенерованих ордерів здійснюється автоматично системою управління електронної бази даних Єдиного реєстру адвокатів України. Історія генерування ордерів також відображається в Особистому кабінеті та в адміністративній частині електронної бази даних ЄРАУ. Відповідно до п. 12 Положення ордер містить реквізити, зокрема, серію, порядковий номер ордера, прізвище, ім`я, по батькові або найменування особи, якій надається правова допомога, а також назву органу, у якому надається правова допомога адвокатом із зазначенням, у випадку необхідності, виду адвокатської діяльності відповідно до ст. 19 Закону. Таким чином, враховуючи приписи Положення, один згенерований бланк ордеру, якому присвоєна серія і номер є оригіналом і повинен існувати в єдиному примірнику. Використання бланку ордера повторно для представництва різних клієнтів, в різних органах, в різний період часу є порушенням Правил адвокатської етики.

Враховуючи зазначене, докази того, що до матеріалів адміністративного позову представником позивача адвокатом Уманцем Андрієм Ігоровичем надано належним чином оформлений ордер серія АХ №1311594 від 09.12.2025 щодо надання в Харківському окружному адміністративному суді правничої допомоги, матеріали адміністративного позову не містять, ордер серія АХ №1311594 від 09.12.2025 не підписано адвокатом, подання документів через підсистему "Електронний суд" не є доказом того, що оригінал ордеру серія АХ №1311594 від 09.12.2025 (який знаходиться у представника позивача адвоката Уманця Андрія Ігоровича) підписано адвокатом, а також із врахуванням висновків Верховного Суду щодо обов`язкового реквізиту в ордері як підпис адвоката незважаючи на подання документів через підсистему Електронний суд, про що зазначено вище, позовна заява підлягає поверненню на підставі п. 3 ч. 4 ст. 169 КАС України.

Окремо суд зазначає, що так, кваліфікований електронний підпис може замінювати реальний підпис, оскільки має таку саму юридичну силу та презумпцію відповідності власноручному підпису.

Кваліфікований електронний підпис використовується для підписання електронних документів, подання звітності, реєстрації на державних порталах та в інших електронних послугах, де потрібне підтвердження особистості та цілісності документа.

Враховуючи вище наведене принагідно суд зазначає, що накладення кваліфікованого електронного підпису не може собою підміняти його обов`язковість в першоджерелі такого документу, як виходячи з наведених положень законодавства так і розглядаючи питання виникнення документу у ретроспективному питанні.

Відповідно до п. 3 ч. 4 ст. 169 КАС України, позовна заява повертається позивачеві, якщо позов подано особою, яка не має адміністративної процесуальної дієздатності, не підписано або підписано особою, яка не має права її підписувати, або особою, посадове становище якої не вказано. Вказані норми процесуального законодавства носять імперативний характер та розширеного тлумачення не передбачають, а тому, суд вважає, що подана позивачем позовна заява підлягає поверненню. Про повернення позовної заяви суд постановляє ухвалу.

Копія ухвали про залишення позовної заяви без руху або про повернення позовної заяви надсилається особі, яка подала позовну заяву, не пізніше наступного дня після її постановлення. Копія позовної заяви залишається в суді (ч. 6 ст. 169 КАС України).

Враховуючи наведене, суд дійшов висновку про необхідність застосування правових наслідків, передбачених п. 3 ч. 4 ст. 169 КАС України.

Крім того суд роз`яснює, що повернення позовної заяви не позбавляє права повторного звернення до адміністративного суду в порядку, встановленому законом.

На підставі вищевикладеного, керуючись ст.ст. 5, 169, 293, 295, 297 Кодексу адміністративного судочинства України, суддя, -

УХВАЛИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , рнокпп: НОМЕР_1 ) до Кіровоградської обласної військової адміністрації (25006, Кіровоградська обл., Кропивницький р-н, м. Кропивницький, пл. Героїв Майдана, буд. 1, ) про визнання протиправними дій та бездіяльності, зобов`язання вчинити певні дії - повернути позивачу.

Роз`яснити, що повернення позовної заяви не позбавляє права повторного звернення до адміністративного суду в порядку, встановленому законом.

Ухвала набирає законної сили негайно після її проголошення, якщо інше не передбачено цим Кодексом. Ухвала, постановлена судом поза межами судового засідання або в судовому засіданні у разі неявки всіх учасників справи, під час розгляду справи в письмовому провадженні, набирає законної сили з моменту її підписання суддею (суддями).

Ухвала суду може бути оскаржена в апеляційному порядку окремо від рішення суду повністю або частково у випадках, визначених статтею 294 цього Кодексу. Оскарження ухвали суду, яка не передбачена статтею 294 цього Кодексу, окремо від рішення суду не допускається.

Апеляційна скарга на ухвалу суду подається протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини ухвали суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Суддя Ю. О. Супрун