Справа № 520/9346/25
Суддя: Ніколаєва О.В.
Дата ухвалення: 2025-12-11 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

Харківський окружний адміністративний суд
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

Харків

11 грудня 2025 року справа №520/9346/25

Харківський окружний адміністративний суд у складі головуючої судді - Ніколаєвої Ольги Вікторівни,

за участю секретаря судового засідання - Гончаренко Валерії Олегівни,

представника позивача - Луньова Валентина Олександровича,

представника відповідача - Третьякова Олександра Миколайовича,

розглянувши у порядку загального провадження адміністративну справу за позовною заявою Департаменту житлово-комунального господарства Харківської міської ради до Північно-східного офісу Державної аудиторської служби України, за участю третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог на предмет спору - Комунального підприємства "Харківспецбуд", Комунального підприємства "Харківжитлобуд", Комунального підприємства "Харківське ремонтно-будівельне підприємство", про визнання протиправною та скасування вимоги,

В С Т А Н О В И В:

Департамент житлово-комунального господарства Харківської міської ради (далі по тексту департамент) звернувся до Харківського окружного адміністративного суду з позовною заявою до Північно-східного офісу Держаудитслужби Державної аудиторської служби України (далі по тексту відповідач), в якій просить визнати протиправною та скасувати вимогу про усунення виявлених порушень від 07.04.2025 №202006-14/2016-2025, складену Північно-східним офісом Держаудитслужби на підставі Акту ревізії окремих питань фінансово-господарської діяльності Департаменту житлово-комунального господарства Харківської міської ради за період з 11.01.2021 по 31.07.2024 за № 202006-07/50 від 07.03.2025.

Згідно з витягом з протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями справу передано на розгляд судді Ніколаєвій Ользі Вікторівні.

Ухвалою Харківського окружного адміністративного суду від 23.04.2025 прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито спрощене позовне провадження без повідомлення учасників справи у адміністративній справі.

Представник відповідача 30.04.2025 за допомогою системи "Електронний суд" подав заяву про розгляд справи за правилами загального позовного провадження, вмотивовану складністю справи та тим, що розгляд даної справи за правилами загального позовного провадження має вирішальне значення для повного і всебічного встановлення всіх обставин даної справи. Також подано заперечення, в яких відповідач наполягав на відмові у задоволенні позову з підстав, викладених у відзиві на позовну заяву.

Через канцелярію суду відповідач 08.05.2025 надав до суду відзив на адміністративний позов, в якому просив суд відмовити у задоволенні позовних вимог з підстав, викладених у відзиві.

Позивач 19.05.2025 подав відповідь на відзив, у якій наголошував, що притягнення його до дисциплінарної відповідальності було передчасним, відповідач не провів належного службового розслідування.

Ухвалою Харківського окружного адміністративного суду від 19.05.2025 клопотання представника відповідача про розгляд справи за правилами загального позовного провадження у адміністративній справі №520/9346/25 - задоволено. Постановлено справу за правилами загального позовного провадження.

Ухвалою Харківського окружного адміністративного суду від 23.06.2025 залучено в якості третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору, до участі у справі №520/9346/25 Комунальне підприємство "Харківспецбуд" (вулиця Георгія Тарасенка, 15-Б, місто Харків, Харківська область, 61001, ); Комунальне підприємство "Харківжитлобуд" (вулиця Біблика, 44А, місто Харків, Харківська область, 61089, ); Комунальне підприємство "Харківське ремонтно-будівельне підприємство" (вулиця Металіста, 10, місто Харків, Харківська область, 61001, ).

Представник позивача у судовому засіданні позовні вимоги підтримав та просив суд задовольнити позовні вимоги у повному обсязі, з підстав, зазначених у позовній заяві.

Представник відповідача у судовому засіданні та у відзиві на позов проти позову заперечувала, просила відмовити у його задоволенні, оскільки оскаржувані накази прийняті на законних підставах та скасуванню не підлягають.

Представники третіх осіб позовні вимоги підтримали та просили суд задовольнити їх у повному обсязі.

Заслухавши пояснення представників сторін, розглянувши надані сторонами документи, дослідивши матеріали справи, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини справи, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, Харківський окружний адміністративний суд встановив наступне.

Як вбачається з матеріалів справи, та підтверджено сторонами під час розгляду даної справи, відповідачем, відповідно до пункту 1.4.2 Плану проведення заходів державного фінансового контролю Північно-східного офісу Держаудитслужби на І квартал 2025 проведено ревізію окремих питань фінансово-господарської діяльності позивача, далі за текстом Департамент, за період з 11.01.2021 по 31.07.2024.

За результатами вказаної ревізії складено Акт ревізії від 07.03.2025 №202006-07/50, який підписаний посадовими особами Департаменту ЖКГ ХМР з запереченнями.

Встановлені під час ревізії порушення законодавства на загальну суму 43 976 924,79 грн на дату складання акту ревізії не усунуто об`єктом контролю, а саме:

порушення вимог п.6.2.13 ДСТУ Б Д.1.1-1:2013 «Правила визначення вартості будівництва», затвердженого наказом Міністерства регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства України від 05.07.2013 №293, п. 5.34 Кошторисних норм України «Настанова щодо визначення вартості будівництва», затверджених наказом Міністерства розвитку громад та територій України від 01.11.2021 №281 (далі - КНУ від 01.11.2021 №281), п. 197.15 ст. 197 розділу V Податкового кодексу України при проведенні робіт з реконструкції, реставрації та капітального ремонту об`єктів житлового фонду м. Харкова, в договорах підряду, укладених Департаментом з підрядниками, на виконання робіт, в довідках про вартість виконаних будівельних робіт та витрати форми № КБ-3 (далі - довідка ф. № КБ-3) і в актах приймання виконаних будівельних робіт форми № КБ-2в (далі - акти ф. № КБ-2в), які складались за результатами виконання робіт за даними договорами, загальна вартість робіт, яка підлягала оплаті Департаментом підрядним організаціям за рахунок бюджетних коштів, була завищена на суму податку на додану вартість у розмірі 20%, який нарахований на операції з постачання будівельно-монтажних робіт, що призвело до завищення вартості послуг на загальну суму 34 610 701,36 грн;

порушення вимог п.2.2. Кошторисних норм України «Настанова з визначення вартості проведення робіт з оцінки технічного стану та експлуатаційної придатності об`єктів будівництва», затверджених наказом Міністерства розвитку громад та територій України від 30.04.2022 №67 (далі - КНУ від 30.04.2022 № 67), п.3 Розділу III Методики проведення обстежень та оформлення його результатів, затвердженої наказом Міністерства розвитку громад та територій України від 06.08.2022 № 144 в Кошторисах на надання послуг (форма № 3-П) завищена кількість людино-днів та кількість виконавців на проведення робіт з візуального огляду об`єктів, внаслідок чого вартість послуг за договорами, укладеними ДЖКГ ХМР з підрядниками (ТОВ «Сервисстройпроект», ТОВ «ЕНЕРГОПРОМПРОЕКТ»; ФОП ОСОБА_1 ) з виготовлення Звітів з проведення обстеження технічного стану багатоквартирних будинків завищена на загальну суму 4 446 689,71 грн, в тому числі: за 2022 рік - на суму 176 359,00 грн, за 2023рік - на суму З 607 907,43 грн (ФОП ОСОБА_1 - на суму 347 891,10 грн (2023 рік), ТОВ «Сервисстройпроект» - на суму 314 532,0 грн (2022 рік) та ТОВ «ЕНЕРГОПРОМПРОЕКТ» - на суму 3 784 266,61 грн);

порушення вимог п.3 Розділу III Методики проведення обстежень та оформлення його результатів, затвердженої наказом Міністерства розвитку громад та територій України від 06,08.2022 № 144, п. 2.2 КНУ від 30.04.2022№ 67, до Кошторисів на надання послуг з проведення обстежень внесені роботи, які не передбачені Технічним завданням Департаменту, внаслідок чого вартість послуг за договорами на надання послуг з проведення обстеження, укладеними ДЖКГ ХМР з ТОВ «Сервисстройпроект», завищена на загальну суму 421 494,00 грн;

порушення вимог ст.256 Цивільного кодексу України від 16.01.2003 № 435-IV та умов договорів, укладених ДЖКГ ХМР з ТОВ «ЕНЕРГОПРОМПРОЕКТ», Департаментом здійснена оплата ТОВ «ЕНЕРГОПРОМПРОЕКТ» в загальній сумі 228 926,53 грн за не надані послуги з обстеження технічного стану багатоквартирних житлових будинків за адресами: пр-д. Євпаторійський, буд. 2, вул. Грищенка, буд. 18 та вул. Метробудівників, буд. 25;

порушення вимог п. 6.4 КНУ від 01.11.2021 №281, в акти ф. № КБ-2в за договором від 11.10.2023 № 15, укладеним ДЖКГ ХМР з КОРПОРАЦІЄЮ «ГЛОБАЛТЕХНОБУД», роботи з демонтажу покрівлі та внутрішніх стінових панелей на об`єкті «Демонтаж (розбирання) багатоквартирного житлового будинку за адресою: м. Харків, вул. Ужвій Наталії, 82 (перший під`їзд)» включені в завищених обсягах, що призвело до завищення вартості робіт виконаних підрядником КОРПОРАЦІЯ «ГЛОБАЛТЕХНОБУД» на загальну суму 586 766,00 грн;

порушення вимог п.6.3 та п. 6.4 КНУ від 01.11.2021 №281, в акти ф. № КБ-2в по об`єкту «Поточний ремонт по усуненню аварій в житловому фонді багатоквартирного будинку за адресою: м. Харків пр-т. Академіка Курчатова, 28, вартість роботи будівельних машин та норми матеріалів включені в завищених обсягах, крім того в акти ф. № КБ-2в включені неправильні елементні кошторисні норми, що призвело до завищення вартості робіт виконаних підрядною організацією Приватне підприємство «БУДІВЕЛЬНА КОМПАНІЯ «МЕГА-С» на загальну суму 235 759,20 грн;

порушення вимог п. 6.4 КНУ від 01.11.2021 №281, в актах ф. № КБ- 2в з виконання поточного ремонту по усуненню аварій в житловому фонді багатоквартирних будинків м. Харкова неправильно застосовані елементні кошторисні норми, що призвело до завищення вартості робіт виконаних трьома підрядниками (Товариство з обмеженою відповідальністю «Леон», Фізичною особою-підприємцем ОСОБА_2 та Фізичною особою- підприємцем ОСОБА_3 ), на загальну суму 183 469,0 гри (ТОВ «Леон» - на суму 116 453,0 грн, ФОП ОСОБА_2 - на суму 45 647,0 грн, ФОП ОСОБА_3 - на суму 21 369,00 грн);

порушення вимог п. 6.4 КНУ від 01.11.2021 №281, в актах ф. № КБ-2в на виконання ремонтних робіт по усуненню аварій в житловому фонді багатоквартирних будинків включені обсяги виконаних робіт в завищеному розмірі, що призвело до завищення вартості даних робіт на загальну суму 3 263 118,99 грн, у т.ч.: ТОВ «Балрембуд» - на суму 662 628,79 грн, ПП «БК» МЕГА-С» - на суму 70 129,20 грн, ТОВ «БК «ВЕКТОРБУД ДЕВЕЛОП» - на суму 1 991 395,00 грн, ФОП ОСОБА_4 - на суму 538 966,00 грн.

Позивачем були складені заперечення на акт ревізії та направлені відповідачу листом від 19.03.2025.

На підставі п. 1 ч. 1 ст. 8, п. 7 ст. 10, ч. 2 ст. 15 Закону України від 26.01.1996 №2939-ХІІ «Про основні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні» (далі - Закон № 2939), пунктів 46, 49-50, 52 Порядку проведення інспектування Державною аудиторською службою, її міжрегіональними територіальними органами, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 20.04.2006 № 550 (зі змінами), Офісом заступнику міського голови-директору Департаменту ЖКГ ХМР пред`явлено вимогу щодо усунення порушень законодавства від 07.04.2025 №202006-14/2016-2025, а саме:

забезпечити, відповідно до норм статей 216-229 Господарського кодексу України від 16.01.2003 № 436-IV, ст. 22, ст. 610-625 Цивільного кодексу України від 16.01.2003 №435-IV, повернення до Державного бюджету України та бюджету Харківської міської територіальної громади зайво сплачених коштів на користь підрядників внаслідок завищення ними вартості аварійно-відновлювальних робіт, робіт з капітального, поточного ремонту та проведення технічного обстеження на загальну суму 43 976 924,79 грн в т. ч:

вжити заходів щодо відшкодування матеріальної шкоди, заподіяної бюджету Харківської міської територіальної громади на загальну суму 29 154 936,30 грн та Державному бюджету України на загальну суму 5 455 765,06 грн внаслідок завищення вартості ремонтно-будівельних робіт з реконструкції, реставрації та капітального ремонту об`єктів житлового фонду м. Харкова на суму податку на додану вартість в розмірі 20%, який нарахований на операції з постачання будівельно-монтажних робіт шляхом проведення претензійно-позовної роботи чи обравши інший спосіб реалізації права на відшкодування збитків;

вжити заходів щодо відшкодування матеріальної шкоди, заподіяної бюджету Харківської міської територіальної громади внаслідок завищення вартості послуг з виготовлення Звітів з проведення обстеження технічного стану багатоквартирних будинків, в загальній сумі 5 097 110,24 грн шляхом проведення претензійно-позовної роботи чи обравши інший спосіб реалізації права на відшкодування збитків;

вжити заходів щодо відшкодування матеріальної шкоди, заподіяної бюджету Харківської міської територіальної громади внаслідок завищення вартості ремонтних робіт в загальній сумі 4 269 113,19 грн шляхом проведення претензійно-позовної роботи чи обравши інший спосіб реалізації права на відшкодування збитків.

Не погодившись з вимогою про усунення виявлених порушень від 07.04.2025 №202006-14/2016-2025, позивач звернувся до Харківського окружного адміністративного суду з позовною заявою про її скасування.

Надаючи правову оцінку спірним правовідносинам, суд зазначає наступне.

Щодо завищення суми податку на додану вартість у розмірі 20%, який нарахований на операції з постачання будівельно-монтажних робіт, суд зазначає наступне.

Відповідно до пункту 2 «Порядку виконання підготовчих та будівельних робіт» затвердженого постановою КМУ від 13.04.2011 №466 «Деякі питання виконання підготовчих і будівельних робіт» будівельні роботи розподіляються на наступні види робіт: роботи з нового будівництва, реконструкції, реставрації, капітального ремонту.

ДБН А.2.2-3-2014 «Склад та зміст проектної документації на будівництво» (далі ДБН А.2.2-3-2014), який встановлює склад та зміст проектної документації на нове будівництво, реконструкцію, капітальний ремонт та технічне переоснащення будинків, будівель, споруд будь-якого призначення, їх комплексів або їх частин, лінійних об`єктів інженерно-транспортної інфраструктури наводить визначення понять «нове будівництво», «реконструкція», «реставрація», «капітальний ремонт», «технічне переоснащення».

Нове будівництво будівництво будинків, будівель, споруд, їх комплексів, що здійснюється з метою створення об`єктів виробничого і невиробничого призначення, а також лінійних об`єктів інженерно-транспортної інфраструктури, в тому числі добудова зупинених об`єктів незавершеного будівництва (пункт 3.11 ДБН А.2.2-3 2014).

Капітальний ремонт сукупність робіт на об`єкті будівництва, введеному в експлуатацію в установленому порядку, без зміни його геометричних розмірів та функціонального призначення, при заміні або відновленні конструкцій чи інженерних систем та обладнання, у зв`язку з їх фізичною зношеністю та руйнуванням, поліпшення експлуатаційних показників, а також благоустрій території. ДБН А.2.2-3-2014.

Будівництво доступного житла та житла, що будується за державні кошти, відноситься до робіт з нового будівництва житла, які позивач, як вбачається з матеріалів справи, не проводить і не замовляє.

Крім того, відповідно до частини першої статті 4 Закону України «Про запобігання впливу світової фінансової кризи на розвиток будівельної галузі та житлового будівництва», (далі - Закон України №800), доступне житло збудовані і ті, що будуються за державної підтримки, житлові будинки (комплекси) та квартири.

Відповідно до частини сьомої статті 4 Закону України №800, визначено, що державна підтримка будівництва (придбання) доступного житла здійснюється за рахунок коштів державного та/або місцевих бюджетів.

Кошти, передбачені у державному бюджеті на надання державної підтримки, використовуються з урахуванням оптимізації кількості бюджетних програм шляхом концентрації видатків за єдиним головним розпорядником бюджетних коштів, визначених законом про Державний бюджет України на відповідний рік.

Таким чином, застосовувати податкову пільгу щодо звільнення від оподаткування податком на додану вартість операцій з постачання будівельно-монтажних робіт з будівництва доступного житла, встановлену пунктом 197.15 Податкового кодексу України, мають право лише ті суб`єкти господарювання платники ПДВ, які є забудовниками та визначені виконавцями регіональної цільової програми будівництва (придбання) доступного житла у відповідному регіоні (вказані у паспорті такої програми) і безпосередньо здійснюють будівельно-монтажні роботи.

Відповідно до пункту 5.34 Кошторисних норм України, затверджених Наказом Міністерства розвитку громад та територій України «Про затвердження кошторисних норм України у будівництві» від 01.11.2021 №281, до складу ціни пропозиції учасника процедури закупівлі (договірної ціни) включаються встановлені чинним законодавством податки, збори, обов`язкові платежі, не враховані складовими вартості будівництва. Розмір цих витрат визначається, виходячи з норм і бази для їх нарахування, встановлених законодавством.

Як вбачається зі змісту Акта ревізії окремих питань фінансово-господарської діяльності Департаменту житлово-комунального господарства Харківської міської ради за період з 11.01.2021 по 31.07.2024 року (№ 202006-07/50 від 07.03.2025), під час ревізії з питання правильності визначення вартості ремонтно-будівельних робіт, яка проведена суцільним способом за період з 11.01.2021 по 31.07.2024, відповідачем встановлені випадки завищення вартості робіт з реконструкції, реставрації та капітального ремонту житлового фонду м. Харкова, які підлягали оплаті Департаментом житлово-комунального господарства Харківської міської ради за рахунок бюджетних коштів.

Так, ревізією встановлено, що за результатами проведених Департаментом процедур закупівель Департаментом укладались договори підряду на виконання робіт з реконструкції, реставрації та капітального ремонту житлового фонду м. Харкова з підрядними організаціями, зокрема, з Комунальним підприємством «Харківспецбуд», Комунальним підприємством «Харківжитлобуд» та Комунальним підприємством «Харківське ремонтно-будівельне підприємство».

Пунктом 6.2.13 ДСТУ Б Д.1.1-1:2013 «Правила визначення вартості будівництва», які затверджені наказом Міністерства регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства України від 05.07.2013 № 293 та пунктом 5.34 Кошторисних норм України «Настанова з визначення вартості будівництва», які затверджені наказом Міністерства розвитку громад та територій України від 01.11.2021 № 281, визначено, що до складу ціни пропозиції учасника процедури закупівлі (договірної ціни) включаються встановлені чинним законодавством податки, збори, обов`язкові платежі, не враховані складовими вартості будівництва. Розмір цих витрат визначається, виходячи з норм і бази для їх нарахування, встановлених законодавством.

Проведеною перевіркою цінових пропозицій переможців процедур закупівель з придбання робіт з реконструкції, реставрації та капітального ремонту об`єктів житлового фонду м. Харкова, яка проведена суцільним способом за період з 11.01.2021 по 31.07.2024, встановлено, що до складу ціни переможців процедур закупівлі (договірної ціни) з реконструкції, реставрації та капітального ремонту об`єктів житлового фонду м. Харкова включався податок на додану вартість в розмірі 20%, нарахований на операції з постачання будівельно-монтажних робіт, який не врахований складовими вартості будівництва. У той час як, відповідно до пункту 197.15 статті 197 розділу V Податкового кодексу України звільняються від оподаткування податком на прибуток операції з постачання будівельно-монтажних робіт з будівництва доступного житла та житла, що будується за державні кошти.

Щодо посилань на норми чинного законодавства стосовно того, що будівництво включає в себе нове будівництво, реконструкцію, реставрацію та капітальний ремонт, та з констатацією порушення вимог пункту 6.2.13 ДСТУ Б Д.1.1-1:2013, пунтку 5.34 Настанови № 281, пункту 197.15 статті 197 Податкового кодексу України, відповідачем зроблено висновок, що вартість цінових пропозицій переможців процедур закупівель з придбання робіт з реконструкції, реставрації та капітального ремонту об`єктів житлового фонду м. Харкова була завищена на суму податку на додану вартість в розмірі 20%, який нарахований на операції з постачання будівельно-монтажних робіт.

Комунальним підприємством «Харківське ремонтно-будівельне підприємство» з дотриманням вимог податкового законодавства було нараховано та відповідно сплачено податкові зобов`язання з ПДВ за операціями в рамках виконання договорів, укладених з Департаментом житлово-комунального господарства Харківської міської ради.

При цьому, пільга, передбачена положеннями пунктом 197.15. статті 197 ПК України, відповідно до якого звільняються від оподаткування операції з постачання будівельно-монтажних робіт з будівництва доступного житла та житла, що будується за державні кошти, не застосовується до операцій за договорами, укладеними між Департаментом житлово-комунального господарства Харківської міської ради та Комунальним підприємством «Харківське ремонтно-будівельне підприємство», про які йде мова у вказаному Акті ревізії.

Статтею 4 Закону України «Про запобігання впливу світової фінансової кризи на розвиток будівельної галузі та житлового будівництва» визначено, що доступне житло - збудовані і ті, що будуються за державної підтримки, житлові будинки (комплекси) та квартири. Державна підтримка будівництва доступного житла полягає у сплаті державою 30 відсотків вартості будівництва (придбання) доступного житла та/або наданні пільгового іпотечного житлового кредиту.

Зі змісту Указу Президента України «Про заходи щодо будівництва доступного житла в Україні та поліпшення забезпечення громадян житлом» від 08.11.2007 № 1077/2007 вбачається, що визначення забудовника доступного житла здійснюється виключно на конкурсній основі та на умовах безоплатного надання в користування забудовнику (замовнику), який здійснює будівництво доступного житла, земельних ділянок для такого будівництва.

Роботи з реконструкції, реставрації та/або капітального ремонту житлового фонду м. Харкова, які виконувались на замовлення Департаменту, мали іншу мету та механізм реалізації порівняно з програмами будівництва доступного житла, та Третя особа не була і не є виконавцем регіональної цільової програми будівництва (придбання) доступного житла та взагалі не здійснювало жодного будівництва житла.

У межах розглядуваних взаємовідносин з Департаментом КП «Харківспецбуд», останній здійснював аварійно-відбудовні багатоквартирних житлових будинків роботи (капітальний ремонт). До складу виконуваних робіт входив: ремонт покрівлі (улаштування цементної стяжки, улаштування покрівель рулонних, улаштування дерев`яних рейок, полівінілацетатне фарбування тощо); ремонт під`їздів (демонтаж світильників, монтаж лампового бра, очищення внутрішніх поверхонь стель та стін, штукатурка стін, фарбування стін, монтаж металоконструкцій сходів, ); заміна віконних блоків; ремонт відкосів тощо.

На підтвердження вказаних обставин позивачем надано договори з усіма додатками та актами.

Тобто, роботи, які виконувались КП «Харківспецбуд» неможливо віднести до операцій з постачання будівель-монтажних робіт з будівництва доступного житла, до операцій з постачання будівельно-монтажних робіт з будівництва житла, що будується за державні кошти, оскільки внаслідок виконання таких робіт не відбувалась зміна функціональне призначення будівель, не було створено нових житлових одиниць, не відбулось зміни власників житлових приміщень, а такі роботи лише спрямовані на підтримання існуючого житлового фонду в належному технічному стані.

Відповідно до п.5.34. Настанови з визначення вартості будівництва, затвердженої Наказом Мінрегіону від 01.11.2021 № 281, до складу ціни пропозиції учасника процедури закупівлі (договірної ціни) включаються встановлені чинним законодавством податки, збори, обов`язкові платежі, не враховані складовими вартості будівництва. Розмір цих витрат визначається, виходячи з норм і бази для їх нарахування, встановлених законодавством.

Виходячи з викладеного вбачається, що включення податку на додану вартість до складу ціни пропозиції учасника процедури закупівлі (договірної ціни) обумовлено податковим законодавством України, яким керується кожен окремий учасник, подаючи свою пропозицію. Тобто, учасник закупівлі до складу своєї ціни включає ті податки, збори, обов`язкові платежі, визначені для нього, виходячи з норм і бази для їх нарахування, встановлених законодавством.

Як наслідок, договірна ціна під час укладення договору та акти приймання робіт до договору включають ті податки, збори, обов`язкові платежі, визначені для переможця (сторони договору), виходячи з норм і бази для їх нарахування, встановлених законодавством.

Поряд з цим, положеннями пп.197.15 ст.197 Податкового кодексу України передбачено, що звільняються від оподаткування податком на додану вартість операції з постачання будівельно-монтажних робіт з будівництва доступного житла та житла, що будується за державні кошти.

При цьому, з наведеного положення Податкового кодексу України чітко вбачається, що лише два різновиди операцій підлягають звільненню від оподаткування:

операції з постачання будівельно-монтажних робіт з будівництва доступного житла;

операції з постачання будівельно-монтажних робіт з будівництва житла, що будується за державні кошти.

Відповідно до частини першої та частини другої статті 4 Закону України «Про запобігання впливу світової фінансової кризи на розвиток будівельної галузі та житлового будівництва» №800-IV від 25.12.2008 доступне житло - збудовані і ті, що будуються за державної підтримки, житлові будинки (комплекси) та квартири.

Державна підтримка будівництва доступного житла полягає у сплаті державою 30 відсотків вартості будівництва (придбання) доступного житла та/або наданні пільгового іпотечного житлового кредиту.

Державна підтримка у розмірі 50 відсотків вартості будівництва (придбання) доступного житла та/або пільгового іпотечного житлового кредиту надається особам, на яких поширюється дія пунктів 19-24 частини першої статті 6, пунктів 10 15 частини другої статті 7 та абзаців другого , четвертого і шостого частини першої статті 10-1 Закону України "Про статус ветеранів війни, гарантії їх соціального захисту", а також внутрішньо переміщеним особам, на яких поширюється дія Закону України "Про забезпечення прав і свобод внутрішньо переміщених осіб".

Право на отримання державної підтримки надається громадянам, які потребують поліпшення житлових умов відповідно до законодавства.

При цьому, відповідно до частини сьомої статті 4 вказаного Закону, державна підтримка будівництва (придбання) доступного житла здійснюється за рахунок коштів державного та/або місцевих бюджетів.

Кошти, передбачені у державному бюджеті на надання державної підтримки, використовуються з урахуванням оптимізації кількості бюджетних програм шляхом концентрації видатків за єдиним головним розпорядником бюджетних коштів, визначених законом про Державний бюджет України на відповідний рік.

Виходячи зі змісту Конституції України, Указу Президента України «Про заходи щодо будівництва доступного житла в Україні та поліпшення забезпечення громадян житлом» від 08.11.2007 №1077/2007, Закону України «Про запобігання впливу світової фінансової кризи на розвиток будівельної галузі та житлового будівництва», застосовувати податкову пільгу щодо звільнення від оподаткування податком на додану вартість операцій з постачання будівельно-монтажних робіт з будівництва доступного житла, встановлену п.197.15 ПК України, мають право лише ті суб`єкти господарювання платники ПДВ, які є забудовниками та визначені виконавцями регіональної цільової програми будівництва (придбання) доступного житла у відповідному регіоні (вказані у паспорті такої програми) і безпосередньо здійснюють будівельно-монтажні роботи. При цьому земельні ділянки, на яких здійснюється таке будівництво, мають бути включені до відповідного переліку, а саме будівництво має відповідати всім перерахованим вище вимогам щодо фінансування, технічних та інших умов, визначених як Законом України «Про запобігання впливу світової фінансової кризи на розвиток будівельної галузі та житлового будівництва», так і відповідними нормативно-правовими актами, розробленими на виконання цього Закону.

Також, відповідно до пп.197.1.14. п.197.1. ст.197 ПК України звільняються від оподаткування операції з постачання житла (об`єктів житлової нерухомості), неподільного житлового об`єкта незавершеного будівництва/майбутнього об`єкта житлової нерухомості, крім першого постачання таких об`єктів.

У цьому підпункті перше постачання житла (об`єкта житлової нерухомості) означає:

першу передачу готового новозбудованого житла (об`єкта житлової нерухомості) у власність покупця або постачання послуг (включаючи вартість придбаних за рахунок виконавця матеріалів) із спорудження такого житла за рахунок замовника;

перший продаж реконструйованого або капітально відремонтованого житла (об`єкта житлової нерухомості) покупцю, який є особою, іншою, ніж власник такого об`єкта на момент виведення його з експлуатації (використання) у зв`язку з такою реконструкцією або капітальним ремонтом, або постачання послуг (включаючи вартість придбаних за рахунок виконавця матеріалів) на таку реконструкцію чи капітальний ремонт за рахунок замовника.

Операції з першого постачання доступного житла та житла, що будується із залученням державних коштів, звільняються від оподаткування.

Тобто з наведених норм права вбачається, що одними з різновидів операцій з першого постачання житла є:

перший продаж капітально відремонтованого житла (об`єкта житлової нерухомості) покупцю, який є особою, іншою, ніж власник такого об`єкта на момент виведення його з експлуатації (використання) у зв`язку з таким капітальним ремонтом,

При цьому операції з першого постачання доступного житла та житла, що будується із залученням державних коштів, звільняються від оподаткування.

Таким чином, звільняються від оподаткування операції з першого постачання житла, що будується із залученням державних коштів, а саме: операції по постачанню послуг на капітальний ремонт, під час якого відбувається виведення об`єкта із експлуатації та зміна власника капітально відремонтованого житла. Тобто фактично в результаті такої господарської операції створюється та вводиться в економічний обіг новий житловий об`єкт.

У контексті наведених правових норм пп.197.1.14. п.197.1 ст.197 ПК України та з урахуванням системного тлумачення з нормою п.197.15 ПК України формулювання «житло, що будується із залученням державних коштів» необхідно розуміти як житло, що будується, як нове та/або капітально ремонтується з обов`язковим виведенням об`єкта із експлуатації та з`явленням у такого відремонтованого житла нового власника. Розширене тлумачення вказаних норм законодавства призвело б до безпідставного розповсюдження податкової пільги на операції з будь-якого капітального ремонту житла, навіть без виведення об`єкта з експлуатації та зміни його власника.

Проте, роботи з реконструкції, реставрації та/або капітального ремонту житлового фонду м. Харкова, які виконувались на замовлення та підлягали оплаті Департаментом за бюджетні кошти, мали іншу мету та механізм реалізації порівняно з програмами будівництва доступного житла та житла, що будується за державні кошти. Вони не змінювали функціонального призначення будівель, не створювали нових житлових одиниць, а лише підтримували існуючий житловий фонд в належному технічному стані.

За вказаних обставин, податкові пільги, визначені для будівництва нового житла або реконструкції з метою створення нових житлових площ, встановлені пунктом 197.15 ПК України не повинні застосовуватись до вищезазначених робіт з реконструкції, реставрації та капітального ремонту житлового фонду м. Харкова постачання послуг (включаючи вартість придбаних за рахунок виконавця матеріалів) на такий капітальний ремонт за рахунок замовника.

Зазначене обумовлює та пояснює правомірність включення податку на додану вартість в розмірі 20%, який нарахований на операції за договорами у період з 11.01.2021 по 31.07.2024, та відповідно свідчить про помилковість позиції відповідача.

Також суд окремо наголошує, що контроль за дотриманням податкового законодавством України, в тому числі за правильністю надання та обліку податкових пільг, а також їх цільовим використанням, за наявності законодавчого визначення напрямів використання (щодо умовних податкових пільг) та своєчасним поверненням коштів, не сплачених до бюджету внаслідок надання пільги, у разі її надання на поворотній основі, покладено на контролюючі органи (п. 30.8 ст. 30 ПК України), тобто в даному випадку на податкові органи (пп. 41.1.1. п. 41.1. ст. 41 ПК України). Відтак, за відсутності рішень контролюючих органів, прийнятих в установленому законом порядку, рішення учасника (переможця, сторони договору) щодо включення та сплати тих чи інших податків, в тому числі податку на додану вартість в розмірі 20 %, є правомірним.

До того ж, відповідно до підпункту 4.1.4. пункту 4.1. статті 4 ПК України передбачено, що податкове законодавство України ґрунтується на такому принципі як презумпція правомірності рішень платника податку в разі, якщо норма закону чи іншого нормативно-правового акта, виданого на підставі закону, або якщо норми різних законів чи різних нормативно-правових актів припускають неоднозначне (множинне) трактування прав та обов`язків платників податків або контролюючих органів, внаслідок чого є можливість прийняти рішення на користь як платника податків, так і контролюючого органу.

Підсумовуючи вказане, суд дійшов висновку, що Департамент житлово-комунального господарства не виконував та не замовляв роботи по будівництву доступного житла та житла, що будується за державні кошти, тому він не звільняється від оподаткування податком на додану вартість, оскільки останнім проводились роботи не з будівництва нового житла, а проведення робіт по поточному та капітальному ремонту, які не звільняються від оподаткування податком на додану вартість.

За вказаних обставин, пункт 1 оскаржуваної вимоги, яким констатовано завищення вартості робіт на суму податку на додану вартість в розмірі 20%, який нарахований на операції з постачання будівельно-монтажних робіт, є протиправним та відповідно позовна заява в цій частині є обґрунтованим.

Щодо правомірності пунктів 2-8 вимоги №202006-07/50 від 07.03.2025, суд зазначає наступне.

Відповідно до статті 116 Бюджетного Кодексу України (БКУ), бюджетним правопорушенням визнається порушення учасником бюджетного процесу встановлених цим Кодексом чи іншим бюджетним законодавством норм щодо складання, розгляду, затвердження, внесення змін, виконання бюджету та звітування про його виконання.

Відповідно до статті 117 БКУ визначено заходи впливу за порушення бюджетного законодавства. При цьому, залежно від виду вчиненого порушення визначається конкретний захід впливу.

За порушення бюджетного законодавства до учасників бюджетного процесу можуть застосовуватися такі заходи впливу:

1) попередження про неналежне виконання бюджетного законодавства з вимогою щодо усунення порушення бюджетного законодавства - застосовується в усіх випадках виявлення порушень бюджетного законодавства. Виявлені порушення бюджетного законодавства мають бути усунені в строк до 30 календарних днів;

2) зупинення операцій з бюджетними коштами - застосовується за порушення бюджетного законодавства, визначені пунктами 1-3, 10, 11, 14-29, 32-36, 38 і 40 частини першої статті 116 цього Кодексу, у порядку, встановленому статтею 120 цього Кодексу;

3) призупинення бюджетних асигнувань - застосовується за порушення бюджетного законодавства, визначені пунктами 20, 22-29, 38 і 40 частини першої статті 116 цього Кодексу. Призупинення бюджетних асигнувань передбачає припинення повноважень на взяття бюджетного зобов`язання на відповідну суму на строк від одного до трьох місяців у межах поточного бюджетного періоду шляхом внесення змін до розпису бюджету (кошторису) у порядку, встановленому Міністерством фінансів України;

4) зменшення бюджетних асигнувань - застосовується за порушення бюджетного законодавства, визначені пунктом 24 (стосовно розпорядників бюджетних коштів), пунктом 29 та пунктом 38 частини першої статті 116 цього Кодексу. Зменшення бюджетних асигнувань передбачає позбавлення повноважень на взяття бюджетного зобов`язання на відповідну суму на строк до завершення поточного бюджетного періоду шляхом внесення змін до розпису бюджету (кошторису) та у разі необхідності з подальшим внесенням змін до закону про Державний бюджет України (рішення про місцевий бюджет) у порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України;

5) повернення бюджетних коштів до відповідного бюджету - застосовується за порушення бюджетного законодавства, визначене пунктом 24 (щодо субвенцій та коштів, наданих одержувачам бюджетних коштів) частини першої статті 116 цього Кодексу, у порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України;

6) зупинення дії рішення про місцевий бюджет - застосовується за порушення бюджетного законодавства, визначене пунктом 7 частини першої статті 116 цього Кодексу, у порядку, встановленому статтею 122 цього Кодексу;

7) безспірне вилучення коштів з місцевих бюджетів - застосовується за порушення бюджетного законодавства, визначене пунктом 28 частини першої статті 116 цього Кодексу. Безспірне вилучення коштів з місцевих бюджетів передбачає стягнення органами Казначейства України коштів з місцевих бюджетів до державного бюджету, в тому числі і за рахунок зменшення обсягу трансфертів (базової дотації) місцевим бюджетам на відповідну суму, у порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України;

8) інші заходи впливу, які можуть бути визначені законом про Державний бюджет України, - застосовуються за порушення бюджетного законодавства згідно із таким законом.

Таким чином, для застосування певного заходу впливу, передбаченого статтею 117 БК України, суб`єкту контролю необхідно визначити, якому пункту частини першої статті 116 БК України відповідає вчинене порушення, оскільки законодавцем передбачено, що бюджетні правопорушення стосуються всіх стадій бюджетного процесу і визначено види порушень бюджетного законодавства, заходи впливу за ці порушення та процедуру їх застосування.

При досліджені вимоги відповідача №202006-07/50 від 07.03.2025 судом встановлено, що відповідно до вказаної вимоги від позивача вимагається повернення до Державного бюджету України та бюджету Харківської міської територіальної громади зайво сплачених коштів.

Однак, оцінюючи правомірність вимоги у цій частині, треба врахувати, що відповідно до пункту 5 частини першої статті 117 БК України повернення бюджетних коштів до відповідного бюджету застосовується за порушення бюджетного законодавства, визначене пунктом 24 (щодо субвенцій та коштів, наданих одержувачам бюджетних коштів) частини першої статті 116 цього Кодексу, у порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.

При цьому, у пункті 24 частини першої статті 116 БК України визначено такий вид порушення бюджетного законодавств, як нецільове використання бюджетних коштів.

Нецільовим використанням бюджетних коштів є їх витрачання на цілі, що не відповідають: бюджетним призначенням, встановленим законом про Державний бюджет України (рішенням про місцевий бюджет); напрямам використання бюджетних коштів, визначеним у паспорті бюджетної програми або в порядку використання бюджетних коштів (включаючи порядок та умови надання субвенцій); бюджетним асигнуванням (розпису бюджету, кошторису, плану використання бюджетних коштів).

Так, згідно з пунктами 2-8 вимоги №202006-07/50 від 07.03.2025 за наслідками проведеної перевірки, відповідачем висунуто вимогу до позивача забезпечити відшкодування підприємствами контрагентів на користь державного бюджету коштів (збитків), що відповідно до пункту п`ятого частини першої статті 117 БК України є заходом впливу за порушення бюджетного законодавства, визначене пунктом 24 частини першої статті 116 цього Кодексу.

Водночас, акт ревізії та оскаржувана вимога не містять обґрунтувань вчинення позивачем порушення бюджетного законодавства, яке було б кваліфіковано відповідно до пункту 24 частини першої статті 116 БК України.

Відтак, пункти 2-8 вимоги №202006-07/50 від 07.03.2025 відповідача є безпідставними і необґрунтованими, а тому, підлягають скасуванню.

Також, Верховний Суд у постановах від 20.02.2018 та від 08.05.2018 у справах №822/2087/17 та №826/3350/17 відповідно зазначив, що висновок суду про те, що збитки контролюючим органом можуть бути стягнуті лише в ході відповідного судового процесу (а не шляхом пред`явлення обов`язкової до виконання вимоги), не спростовує того, що «законна вимога» контролюючого органу, як індивідуально-правовий акт, повинна відповідати вимогам закону в частині її змісту і форми. Саме аналіз змісту вимоги контролюючого органу свідчить про те, чи такі вимоги дотримано та чи породжує така вимога права і обов`язки для підконтрольної установи.

Як вбачається з правового аналізу вимоги №202006-14/2016-2025 від 07.04.2025, її зміст не відповідає приписам чинного законодавства, так як вимога щодо повернення бюджетних коштів до відповідного бюджету, може застосовуватись тільки у випадку нецільового використання бюджетних коштів.

Виходячи з меж заявлених позовних вимог, системного аналізу положень законодавства України, на підставі наданих доказів, суд дійшов висновку про визнання протиправною та скасування вимоги про усунення виявлених порушень від 07.04.2025 №202006-14/2016-2025, складену Північно східним офісом Держаудитслужби на підставі Акту ревізії окремих питань фінансово господарської діяльності Департаменту житлово-комунального господарства Харківської міської ради за період з 11.01.2021 по 31.07.2024 за № 202006-07/50 від 07.03.2025.

У відповідності до вимог частини першої статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

З урахуванням зазначеного, суд, на підставі наданих доказів в їх сукупності, системного аналізу положень законодавства України, приходить до висновку про наявність правових підстав для повного задоволення позовних вимог.

Щодо розподілу судових витрат, суд зазначає, що оскільки позивачем у цій справі є суб`єкт владних повноважень та позовні вимоги є такими, що не підлягають задоволенню, судові витрати розподілу не підлягають.

Керуючись статтями 72-74, 77, 241-246, 250, 262 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

У Х В А Л И В:

Позовну заяву Департаменту житлово-комунального господарства Харківської міської ради (майдан Конституції, 7, місто Харків, 61003, ) до Північно-східного офісу Державної аудиторської служби України (майдан Свободи, 5, Держпром, 4 під`їзд, 10 поверх, місто Харків, 61022, ), за участю третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог на предмет спору - Комунального підприємства "Харківспецбуд" (вулиця Георгія Тарасенка, 15-Б, місто Харків, Харківська область, 61001, ), Комунального підприємства "Харківжитлобуд" (вулиця Біблика, 44А, місто Харків, Харківська область, 61089, ), Комунального підприємства "Харківське ремонтно-будівельне підприємство" (вулиця Металіста, 10, місто Харків, Харківська область, 61001, ), про визнання протиправною та скасування вимоги - задовольнити повністю.

Визнати протиправною та скасувати вимогу Північно-східного офісу Державної аудиторської служби України від 07.04.2025 №202006-14/2016-2025.

Рішення набирає законної сили у порядку, передбаченому статтею 255 Кодексу адміністративного судочинства України та підлягає оскарженню у порядку та у строки, визначені статтями 295, 297 Кодексу адміністративного судочинства України.

Повний текст рішення виготовлено 11.12.2025.

Суддя Ольга НІКОЛАЄВА