Справа № 260/5933/25
Суддя: Іванчулинець Д.В.
Дата ухвалення: 2025-12-11 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ЗАКАРПАТСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А

11 грудня 2025 рокум. Ужгород№ 260/5933/25

Суддя Закарпатського окружного адміністративного суду Іванчулинець Д.В., вирішуючи клопотання представника позивача про залучення співвідповідача та зміну предмета позову за позовною заявою ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 ) до ІНФОРМАЦІЯ_1 про визнання протиправним та скасування висновку та наказу, зобов`язання вчинити дії, -

В С Т А Н О В И В:

ОСОБА_1 (далі - позивач) в особі представника адвоката Солдаткіна Олександра Сергійовича (далі представник позивача) звернувся до Закарпатського окружного адміністративного суду із позовом до ІНФОРМАЦІЯ_1 (далі відповідач), в якому просить:

1) визнати поважними причини пропуску строку для оскарження наказу начальника ІНФОРМАЦІЯ_1 від 01.05.2025 № 532 «Про призов військовозобов`язаних на військову службу під час загальної мобілізації та інші заходи» в частині призову та направлення для проходження військової служби під час загальної мобілізації, в особливий період солдата ОСОБА_1 та поновити його;

2) визнати протиправним та скасувати висновок військово-лікарської комісії при ІНФОРМАЦІЯ_2 від 30.04.2025 про визнання ОСОБА_1 придатним до військової служби;

3) визнати протиправним та скасувати наказ начальника ІНФОРМАЦІЯ_1 від 01.05.2025 № 532 «Про призов військовозобов`язаних на військову службу під час загальної мобілізації та інші заходи» в частині призову та направлення для проходження військової служби під час загальної мобілізації, в особливий період солдата ОСОБА_1 до військової частини НОМЕР_2 ;

4) зобов`язати ІНФОРМАЦІЯ_3 поновити ОСОБА_1 на військовому обліку військовозобов`язаних;

5) розгляд справи здійснювати за правилами загального позовного провадження..

Ухвалою Закарпатського окружного адміністративного суду було прийнято вищевказану позовну заяву до розгляду та відкрито провадження, якою розгляд справи постановлено провести за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення та (або) викликом учасників справи.

20 серпня 2025 року представник позивача через систему «Електрониий суд» подав до суду клопотання про залучення співвідповідача та зміну предмета позову, в якому просить залучити в якості співвідповідача ІНФОРМАЦІЯ_4 , та змінити предмет позову з урахуванням наступної редакції позовних вимог:

- Визнати протиправним та скасувати висновок військово-лікарської комісії при ІНФОРМАЦІЯ_5 про визнання ОСОБА_1 (РНОКПП: НОМЕР_1 ; адреса: АДРЕСА_2 ) придатним до військової служби, оформлений довідкою військово- лікарської комісії від 30.04.2025 № 2025-0430-1329-0814-3;

- Визнати протиправним та скасувати наказ начальника ІНФОРМАЦІЯ_1 від 01.05.2025 № 532 «Про призов військовозобов`язаних на військову службу під час загальної мобілізації та інші заходи» в частині призову та направлення для проходження військової служби під час загальної мобілізації, в особливий період солдата ОСОБА_1 (РНОКПП: НОМЕР_1 ; адреса: АДРЕСА_2 ) до військової частини НОМЕР_2 ;

- Зобов`язати ІНФОРМАЦІЯ_3 (код ЄДРПОУ: НОМЕР_3 ; адреса: АДРЕСА_3 ) поновити ОСОБА_1 (РНОКПП: НОМЕР_1 ; адреса: АДРЕСА_2 ) на військовому обліку військовозобов`язаних.

Вирішуючи питання щодо прийняття заяви про зміну предмета позову, суд виходить з наступного.

За змістом принципу диспозитивності адміністративного судочинства, закріпленого у статті 9 Кодексу адміністративного судочинства України, суд розглядає адміністративні справи не інакше як за позовною заявою, поданою відповідно до цього Кодексу, в межах позовних вимог. Суд може вийти за межі позовних вимог, якщо це необхідно для ефективного захисту прав, свобод, інтересів людини і громадянина, інших суб`єктів у сфері публічно-правових відносин від порушень з боку суб`єктів владних повноважень. Кожна особа, яка звернулася за судовим захистом, розпоряджається своїми вимогами на свій розсуд, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Таким правом користуються й особи, в інтересах яких подано позовну заяву, за винятком тих, які не мають адміністративної процесуальної дієздатності.

Частинами першою та другою статті 44 Кодексу адміністративного судочинства України встановлено, що учасники справи мають рівні процесуальні права та обов`язки. Учасники справи зобов`язані добросовісно користуватися належними їм процесуальними правами і неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

Згідно з пунктами 3, 6 частини третьої цієї статті учасники справи мають право подавати заяви та клопотання, надавати пояснення суду, наводити свої доводи, міркування щодо питань, які виникають під час судового розгляду, і заперечення проти заяв, клопотань, доводів і міркувань інших осіб, а також користуватися іншими визначеними законом процесуальними правами.

Відповідно до частини першої статті 47 Кодексу адміністративного судочинства України, крім прав та обов`язків, визначених у статті 44 цього Кодексу, позивач має право на будь-якій стадії судового процесу відмовитися від позову. Позивач має право змінити предмет або підстави позову, збільшити або зменшити розмір позовних вимог шляхом подання письмової заяви до закінчення підготовчого засідання або не пізніше ніж за п`ять днів до першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження.

Отже, процесуальним законом позивачу як ініціатору судового процесу надано широке коло процесуальних прав, у тому числі змінити предмет або підстави позову, збільшити або зменшити розмір позовних вимог.

Предметом позову є немайнові вимоги позивача до відповідача, відповідно до яких суд має ухвалити рішення. Необхідність у зміні предмету позову може виникати тоді, коли початкові вимоги позивача не дають йому можливості задовольнити свої інтереси.

Зміна предмету адміністративного позову можлива у такі способи: 1) заміна одних позовних вимог іншими; 2) доповнення позовних вимог новими; 3) вилучення деяких із позовних вимог; 4) пред`явлення цих вимог іншому відповідачу в межах спірних правовідносин.

Підставою позову є обставини, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, які складаються із фактів, що тягнуть за собою певні правові наслідки: зміну чи припинення правовідносин.

Зміна підстави адміністративного позову можлива у такі способи: 1) заміна одних фактичних чи правових підстав позову іншими; 2) доповнення фактичних чи правових підстав новими; 3) вилучення деяких із зазначених фактичних чи правових підстав.

Розміром позову є кількісна характеристика позовних вимог. Збільшити або зменшити розмір позовних вимог можна лише тоді, коли вони виражені у певному цифровому еквіваленті, наприклад, у грошовому розмірі. Доповнення позовних вимог новими відбувається шляхом зміни предмету позову, а не через збільшення розміру позовних вимог.

Водночас, предмет позову кореспондує із способами судового захисту права (змістом позову), які визначені статтею 5 Кодексу адміністративного судочинства України, а тому зміна предмета позову означає зміну вимоги, що свідчить про обрання позивачем іншого, на відміну від первісно обраного, способу захисту порушеного права або його доповнення, у межах спірних відносин.

Як зазначено у постановах Верховного Суду від 30.11.2018 у справі №806/1723/17, від 19.07.2022 у справі №420/13476/20: позивач розпоряджається своїми правами щодо предмета спору, підстав позову та розміру позовних вимог на власний розсуд, але це право обмежене певними «стадійними вимогами»; однак, наведені норми процесуального закону обмежують право позивача змінювати одночасно предмет та підстави позову.

Тобто, у цьому випадку позивач змінює предмет позову (вимоги до відповідачів) та підстави (зазначає інші обставини у справі, які складаються із фактів, що тягнуть за собою певні правові наслідки).

З поданого клопотання видно, що у цьому випадку позивач одночасно змінює і предмет, і підстави адміністративного позову, що суперечить частині першій статті 47 Кодексу адміністративного судочинства України.

У постанові від 22.01.2020 у справі №826/19197/16 Верховний Суд підкреслив, що зміна предмета позову або підстав позову може відбуватися лише у межах спірних правовідносин. Одночасна зміна і предмета, і підстав позову не допускається.

Тобто, у такому випадку продовжується розгляд раніше заявлених позовних вимог, якщо позивач не відмовляється від позову.

Отже, суд дійшов висновку, що клопотання про залучення співвідповідача та зміну предмету позову в справі №260/5933/25 не підлягає прийняттю до розгляду у даному провадженні.

Суд звертає увагу на позицію Верховного Суду, який неодноразово зазначав: у таких випадках позивач не позбавлений права звернутися з новим окремим позовом у загальному порядку (зокрема, постанови верховного Суду від 22.01.2020 у справі №826/19197/16, 19.07.2022 у справі №420/13476/20, від 19.09.2023 у справі №160/1235/21).

Керуючись статтями 44, 47, 243, 248, 256 Кодексу адміністративного судочинства України, суд -

У Х В А Л И В:

У задоволенні клопотання представника позивача про залучення співвідповідача та зміну предмету позову відмовити.

Ухвала окремо не оскаржується. Заперечення проти такої ухвали може бути включено до апеляційної чи касаційної скарги на рішення суду, прийняте за результатами розгляду справи.

СуддяД.В. Іванчулинець