Справа № 520/32245/25
Суддя: Полях Н.А.
Дата ухвалення: 2025-12-11 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

Харківський окружний адміністративний суд
УХВАЛА

про повернення позовної заяви

11 грудня 2025 року Справа № 520/32245/25

Cуддя Харківського окружного адміністративного суду - Полях Н.А., розглянувши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 , третя особа на стороні позивача, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору - Релігійна громада Української церкви Християн Віри Євангельської п?ятидесятників «Джерело життя» до ІНФОРМАЦІЯ_1 , Військової частини НОМЕР_1 , НОМЕР_2 окремої механізованої бригади Оперативного командування « ІНФОРМАЦІЯ_2 » Сухопутних військ Збройних Сил України, третя особа на стороні відповідачів, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору - Оперативне командування « ІНФОРМАЦІЯ_2 » Сухопутних військ Збройних Сил України (військова частина НОМЕР_3 ) про визнання дій протиправними та скасування рішень, зобов`язання вчинити певні дії, -

В С Т А Н О В И В:

До Харківського окружного адміністративного суду звернулися позивач ОСОБА_1 та представник позивача - адвокат Дряпачко Сергій Іванович з адміністративним позовом, в якому простять суд:

- визнати протиправними дії Відповідача 1 ІНФОРМАЦІЯ_3 , які полягають у прийнятті рішення (наказу) начальника (т.в.о. начальника) ІНФОРМАЦІЯ_4 від 09 серпня 2025 року про призов позивача на військову службу по мобілізації на особливий період як чинного священнослужителя диякона Релігійної Громади ОСОБА_2 П?ятидесятників Джерело життя () та направлення позивача для проходження військової служби по мобілізації до Відповідача 2 Військової частини НОМЕР_1 для зарахування до штатного складу 2 батальйону, 1 роти, НОМЕР_4 Навчального центру військової частини НОМЕР_1 , з моменту прийняття Відповідачем 1 такого рішення (наказу);

- скасувати рішення Відповідача 1 - наказ т.в.о. начальника ІНФОРМАЦІЯ_4 від 09.08.2025 про мобілізацію позивача як чинного священнослужителя (диякона) церкви та направлення позивача для проходження військової служби по мобілізації на особливий період до Військової частини НОМЕР_1 , з моменту видання такого рішення (наказу);

- визнати протиправними дії Відповідача 2 командира Військової частини НОМЕР_1 , які полягають у виданні рішення (наказу) про зарахування ОСОБА_1 - священнослужителя диякона Релігійної Громади Християн ОСОБА_3 П?ятидесятників Джерело життя () до особового складу (штату) НОМЕР_5 батальйону, 1 роти, НОМЕР_4 Навчального центру військової частини НОМЕР_1 , з моменту прийняття Відповідачем 2 такого рішення (наказу);

- скасувати рішення Відповідача 2 наказ командира Військової частини НОМЕР_1 про зарахування ОСОБА_1 - священнослужителя диякона Релігійної Громади Християн ОСОБА_3 П?ятидесятників Джерело життя () до особового складу (штату) НОМЕР_5 батальйону, 1 роти, НОМЕР_4 Навчального центру військової частини НОМЕР_1 , з моменту прийняття Відповідачем 2 такого рішення (наказу);

- звільнити священнослужителя диякона Релігійної Громади Християн ОСОБА_3 П?ятидесятників Джерело життя () ОСОБА_1 з військової служби у Відповідача 2 Військової частини НОМЕР_1 по мобілізації на особливий період, як особу яка внесена Державною службою з етнополітики та свободи совісті до Переліку бронювання на період мобілізації та на воєнний час як священнослужителя-працівника релігійної громади, уповноваженого на виконання (проведення) богослужінь, релігійних обрядів, церемоній, здійснення проповідницької діяльності, оскільки ОСОБА_4 П?ятидесятників Джерело життя (), з якою позивач перебуває у трудових відносинах, включена Державною службою з етнополітики та свободи совісті до Переліку юридичних осіб релігійних організацій, які належать до критично важливих для функціонування економіки та забезпечення життєдіяльності в особливий період під порядковим номером 7470;

- скасувати статус позивача як військовозобов?язаного (військовослужбовця) Військової частини НОМЕР_1 (2 батальйон, 1 рота, 239 Навчальний центр).

Приписами частини першої статті 171 Кодексу адміністративного судочинства України передбачено, що суддя після одержання позовної заяви, зокрема, з`ясовує, чи немає інших підстав для залишення позовної заяви без руху, повернення позовної заяви або відмови у відкритті провадження в адміністративній справі, встановлених цим Кодексом.

Вирішуючи питання щодо відкриття провадження у даній справі, суд зазначає наступне.

За приписами частин 7, 8 статті 44 КАС України документи (в тому числі процесуальні документи, письмові та електронні докази тощо) можуть подаватися до суду, а процесуальні дії вчинятися учасниками справи в електронній формі з використанням Єдиної судової інформаційно-комунікаційної системи, за винятком випадків, визначених цим Кодексом.

Процесуальні документи в електронній формі мають подаватися учасниками справи до суду з використанням Єдиної судової інформаційно-комунікаційної системи в порядку, визначеному Положенням про Єдину судову інформаційно-комунікаційну систему та/або положеннями, що визначають порядок функціонування її окремих підсистем (модулів).

Частини 1, 4, 12 статті 18 КАС України встановлюють, що у судах функціонує Єдина судова інформаційно-телекомунікаційна система.

Єдина судова інформаційно-телекомунікаційна система відповідно до закону забезпечує обмін документами (надсилання та отримання документів) в електронній формі між судами, між судом та учасниками судового процесу, а також фіксування судового процесу і участь учасників судового процесу у судовому засіданні в режимі відеоконференції.

Єдина судова інформаційно-телекомунікаційна система підлягає захисту із застосуванням комплексної системи захисту інформації з підтвердженою відповідністю.

На виконання абзаців 1 та 2 частини 6 статті 18 КАС України адвокати, нотаріуси, державні та приватні виконавці, судові експерти, органи державної влади та інші державні органи, зареєстровані за законодавством України як юридичні особи, їх територіальні органи, органи місцевого самоврядування, інші юридичні особи, зареєстровані за законодавством України, реєструють свої електронні кабінети в Єдиній судовій інформаційно-комунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, в обов`язковому порядку.

Інші особи реєструють свої електронні кабінети в Єдиній судовій інформаційно-комунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, в добровільному порядку.

Процесуальні наслідки, передбачені цим Кодексом у разі звернення до суду з документом особи, яка відповідно до цієї частини зобов`язана зареєструвати електронний кабінет, але не зареєструвала його, застосовуються судом також у випадках, якщо інтереси такої особи у справі представляє адвокат.

Керуючись абзацами 2 та 3 частини 8 статті 18 КАС України особа, яка зареєструвала електронний кабінет в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, подає процесуальні та інші документи, письмові та електронні докази, вчиняє інші процесуальні дії в електронній формі виключно за допомогою Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи або її окремої підсистеми (модуля), що забезпечує обмін документами, з використанням власного електронного підпису, прирівняного до власноручного підпису відповідно до Закону України "Про електронні довірчі послуги", якщо інше не визначено цим Кодексом.

Особливості використання електронного підпису в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, визначаються Положенням про Єдину судову інформаційно-телекомунікаційну систему та/або положеннями, що визначають порядок функціонування її окремих підсистем (модулів).

Відповідно до підпункту 15.1 пункту 15 частини 1 розділу VІІ "Перехідні положення" КАС України до визначення Положенням про Єдину судову інформаційно-телекомунікаційну систему та/або положеннями, що визначають порядок функціонування її окремих підсистем (модулів), можливості вчинення передбачених цим Кодексом дій з використанням підсистем (модулів) Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи такі дії вчиняються в такому порядку:

подання, реєстрація, надсилання процесуальних та інших документів, доказів, формування, зберігання та надсилання матеріалів справи здійснюються в паперовій формі.

17.08.2021 року Вища рада правосуддя рішенням №1845/0/15-21 затвердила Положення про порядок функціонування окремих підсистем (модулів) Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи, відповідно до пункту 2 якого це Положення визначає порядок функціонування в судах та органах системи правосуддя окремих підсистем (модулів) Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи, зокрема:

- підсистем "Електронний кабінет", "Електронний суд" та підсистеми відеоконференцзв`язку;

- порядок вчинення процесуальних дій в електронній формі з використанням таких підсистем;

- особливості використання в судах та органах системи правосуддя іншого програмного забезпечення в перехідний період до початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи у складі всіх підсистем (модулів).

04.09.2021 року в газеті "Голос України" опубліковано оголошення Вищої ради правосуддя про те, що окремі підсистеми (модулі) ЄСІТС починають функціонувати після опублікування оголошення про створення та забезпечення функціонування відповідної підсистеми (модуля) ЄСІТС яке має містити інформацію про підпункти, пункти цього розділу, які вводяться в дію у зв`язку з початком функціонування відповідної підсистеми (модуля) ЄСІТС.

Вища рада правосуддя повідомила, що з початком функціонування підсистем "Електронний кабінет", "Електронний суд", підсистеми відеоконференцзв`язку, зазнає змін, зокрема, порядок вчинення процесуальних (або інших) дій, особливості вчинення яких передбачені підпунктами 15.1, 15.5 підпункту 15 пункту 1 розділу VII "Перехідні положення" Кодексу адміністративного судочинства України.

Такі дії вчиняються з використанням підсистем (модулів) ЄСІТС у порядку, визначеному Положенням про порядок функціонування окремих підсистем (модулів) Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи, затвердженим рішенням Вищої ради правосуддя від 17.08.2021 року № 1845/0/15-21, та нормами процесуального законодавства, що регулюють порядок вчинення таких дій після початку функціонування відповідних підсистем (модулів) ЄСІТС.

05.10.2021 року офіційно почали функціонувати підсистеми "Електронний кабінет", "Електронний суд", підсистеми відеоконференцзв`язку.

Пунктом 111 розділу V "Перехідні положення" Положення про порядок функціонування окремих підсистем Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи (в редакції рішення Вищої ради правосуддя №977/0/15-23 від 12.10.2023 року) установлено, що до початку функціонування всіх підсистем (модулів) ЄСІТС особи, крім осіб, які зобов`язані зареєструвати свої електронні кабінети в ЄСІТС або мають зареєстровані Електронні кабінети в ЄСІТС, можуть подавати до суду документи в електронній формі з використанням адреси електронної пошти, з якої надійшли документи, засвідчені кваліфікованим електронним підписом.

До початку функціонування всіх підсистем (модулів) ЄСІТС суд надсилає особам, окрім осіб, які зобов`язані зареєструвати свої Електронні кабінети в ЄСІТС або мають зареєстровані Електронні кабінети в ЄСІТС, документи у справах на адресу електронної пошти, з якої до суду надійшли документи, засвідчені кваліфікованим електронним підписом.

Надсилання процесуальних документів в електронному вигляді передбачає використання сервісу "Електронний суд", розміщеному за посиланням (https://cabinet.court.gov.ua), відповідно з попередньою реєстрацією офіційної електронної адреси (Електронного кабінету) та з обов`язковим використанням власного електронного підпису.

Згідно із пунктом 26 Положення про ЄСІТС електронні документи створюються із застосуванням вбудованого текстового редактора шляхом заповнення форм документів, передбачених Інструкцією користувача Електронного суду, підписуються кваліфікованим електронним підписом (підписами) його підписувача (підписувачів) та надсилаються засобами відповідної підсистеми ЄСІТС.

Як установлено судом, адміністративний позов ОСОБА_1 та представника позивача - адвоката Дряпачка Сергія Івановича надійшов на офіційну електронну адресу Харківського окружного адміністративного суду.

Частина 10 статті 44 КАС України установлює, що якщо документи подаються учасниками справи до суду або надсилаються іншим учасникам справи в електронній формі, на такі документи накладається кваліфікований електронний підпис учасника справи (його представника) відповідно до вимог Законів України «Про електронні документи та електронний документообіг» та «Про електронну ідентифікацію та електронні довірчі послуги». Якщо документи подаються учасниками справи до суду або надсилаються іншим учасникам справи в паперовій формі, такі документи скріплюються власноручним підписом учасника справи (його представника).

Проте, на адміністративний позов ОСОБА_1 та представника позивача - адвоката Дряпачка Сергія Івановича не накладено кваліфікований електронний підпис учасника справи (його представника) відповідно до вимог Законів України «Про електронні документи та електронний документообіг» та «Про електронну ідентифікацію та електронні довірчі послуги».

Крім того, суд наголошує, що адвокат, як і органи державної влади, в силу приписів ст. 18 КАС України, мають обов`язок зареєструвати електронний кабінет в Єдиній судовій інформаційно-комунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі) та відповідно дотримуватись порядку його використання.

У постановах Великої Палати Верховного Суду від 03.06.2021 року у справі № 9901/82/21 та від 21.07.2021 року у справі № 9901/76/21 зроблено висновок про те, що звернення з позовною заявою у спосіб, який не передбачений чинним процесуальним законодавством, є підставою для повернення позовної заяви на підставі пункту 3 частини 4 статті 169 КАС України, як такої, що подана особою, яка не має процесуальної дієздатності, не підписана або підписана особою, яка не має права її підписувати, або особою, посадове становище якої не вказано.

Як установлено судом, відомості про сформування позивачем та його представником позовної заяви в підсистемі «Електронний суд» відсутні, кваліфікований електронний підпис позивача та його представника на адміністративний позов не накладено, що свідчить про використання позивачем та його представником непередбаченого чинним процесуальним законодавством способу звернення до суду.

Отже, позовна заява уважається не підписаною.

У висновку Великої Палати Верховного Суду, викладеному у постанові від 13 вересня 2023 року у справі №204/2321/22 зазначено, що звернення фізичної особи до суду через офіційну електронну адресу суду з процесуальним електронним документом, який підписаний електронним цифровим підписом, є належним та правомірним способом безпосереднього звернення до суду, що ототожнюється із безпосереднім зверненням до суду через канцелярію або традиційними засобами поштового зв`язку і має кваліфікуватися саме як безпосереднє звернення до суду. Наведені висновки не стосуються адвокатів, нотаріусів, приватних виконавців, судових експертів, державних органів та органів місцевого самоврядування, суб`єктів господарювання державного та комунального секторів економіки, які реєструють свої офіційні електронні адреси в ЄСІТС в обов`язковому порядку.

Тобто, фізична особа може звернутися до суду через офіційну електронну адресу суду з процесуальним електронним документом, однак такий документ повинен бути підписаний електронним цифровим підписом та підтверджуватися протоколом створення та перевірки кваліфікаційного електронного підпису.

Вказаний висновок викладений в ухвалі Верховного Суду від 20 жовтня 2025 року у справі № 320/15824/23.

Однак, судом встановлено, що подана на офіційну електронну пошту суду позовна заява не підписана електронним цифровим підписом, а тому не може вважатися підписаною у встановленому законом порядку, вважається непідписаною та не приймається до розгляду і повертається особі, яка її подала.

Згідно з п. 3 ч. 4 ст. 169 КАС України позовна заява повертається позивачеві, якщо позов не підписано або підписано особою, яка не має права її підписувати, або особою посадове становище якої не вказано.

Так, у справі №990/55/22 від 23.06.2022 Велика Палата Верховного Суду дійшла висновку, що підставою для повернення позовної заяви згідно з пунктом 3 частини четвертої статті 169 КАС визначено випадок, коли позов подано особою, яка не має адміністративної процесуальної дієздатності, не підписано або підписано особою, яка не має права її підписувати, або особою, посадове становище якої не вказано.

Разом із цим, Велика Палата Верховного Суду не вбачає порушення права особи на доступ до суду у зв`язку з поверненням позову. Повернення, яке зумовлено недотриманням позивачем положень КАС у частині вимог до оформлення позовної заяви, не позбавляє права повторного звернення до адміністративного суду в порядку, встановленому законом (частина восьма статті 169 КАС).

Згідно з положеннями ч. 5, 6, 8 ст. 169 КАС України, суддя повертає позовну заяву і додані до неї документи без розгляду не пізніше п`яти днів з дня її надходження або з дня закінчення строку на усунення недоліків. Про повернення позовної заяви суд постановляє ухвалу.

Повернення позовної заяви не позбавляє права повторного звернення до адміністративного суду в порядку, встановленому законом.

З огляду на викладене, суд дійшов висновку про наявність підстав для повернення адміністративного позову.

Керуючись статтями 59, 167, 169, 170, 171, 293, 294, 295 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

У Х В А Л И В :

Позовну заяву ОСОБА_1 , третя особа на стороні позивача, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору - Релігійна громада Української церкви християн Віри Євангельської п?ятидесятників «Джерело життя» до ІНФОРМАЦІЯ_1 , Військової частини НОМЕР_1 , НОМЕР_2 окремої механізованої бригади Оперативного командування « ІНФОРМАЦІЯ_2 » Сухопутних військ Збройних Сил України, третя особа на стороні відповідачів, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору - Оперативне командування « ІНФОРМАЦІЯ_2 » Сухопутних військ Збройних Сил України (військова частина НОМЕР_3 ) про визнання дій протиправними та скасування рішень, зобов`язання вчинити певні дії - повернути позивачу.

Повернення позовної заяви не позбавляє права повторного звернення до адміністративного суду в порядку, встановленому законом.

Ухвала може бути оскаржена до Другого апеляційного адміністративного суду шляхом подання апеляційної скарги протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення (ухвали) суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Ухвала набирає законної сили негайно після її проголошення, якщо інше не передбачено цим Кодексом.

Ухвала, постановлена судом поза межами судового засідання або в судовому засіданні у разі неявки всіх учасників справи, під час розгляду справи в письмовому провадженні, набирає законної сили з моменту її підписання суддею (суддями).

Суддя Н.А. Полях