Справа № 520/18483/25
Суддя: Подобайло З.Г.
Дата ухвалення: 2025-12-10 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

УХВАЛА

10 грудня 2025 р.Справа № 520/18483/25

Другий апеляційний адміністративний суд у складі колегії:

Судді-доповідача: Подобайло З.Г.,

Суддів: Ральченка І.М. , Чалого І.С. ,

розглянувши матеріали апеляційної скарги ОСОБА_1 на рішення Харківського окружного адміністративного суду від 05.11.2025 року по справі № 520/18483/25

за позовом ОСОБА_1

до Головного управління Пенсійного фонду України у Львівській області

про визнання незаконними та зобов`язання вчинити певні дії

ВСТАНОВИВ:

Рішенням Харківського окружного адміністративного суду від 05.11.2025 частково задоволено позов ОСОБА_1 до Головного управління Пенсійного фонду України у Львівській області про визнання незаконними та зобов`язання вчинити певні дії

На зазначене рішення суду ОСОБА_1 подано апеляційну скаргу.

В апеляційній скарзі заявлено клопотання про звільнення від сплати судового збору та/або зменшення його розміру, або відстрочення сплати судового збору.

В обґрунтування клопотань апелянт посилається на ст. 8 Закону України "Про судовий збір" та вказує, що право на перерахунок пенсії, її отримання та визначення розміру є його соціальним правом. Апелянт є пенсіонером, єдиним джерелом існування якого є отримання пенсійних виплат. Поряд з викладеним, з 01.01.2025 року органами Пенсійного Фонду було обмежено розмір пенсії Позивача. Як наслідок, з огляду на необхідність понесення витрат у зв`язку із розглядом справи у суді апеляційної інстанції у вигляді витрат на правничу допомогу (залучення адвоката), зниження розміру пенсійних виплат Позивачу, наслідків повномасштабної військової агресії у вигляді підвищення цін на необхідні для проживання товарів, станом на день подання апеляційної скарги Позивач не має можливості сплатити судовий збір у встановленому у законодавстві розмірі. Посилаючись на обставини та обґрунтування, викладені в клопотанні, апелянт просить звільнити його від сплати судового збору та/або зменшити його розмір, або відстрочити сплату судового збору.

Розглянувши клопотання апелянта, дослідивши матеріали апеляційної скарги, колегія суддів вважає клопотання такими, що не підлягають задоволенню з наступних підстав.

Колегія суддів враховує доводи позивача, проте зазначає, що з огляду на положення частини 1 статті 133 Кодексу адміністративного судочинства України та статті 8 Закону України "Про судовий збір" останні визначають необхідність встановлення взаємозв`язку майнового стану сторони та інших передбачених ними умов.

Згідно з частиною першою статті 133 Кодексу адміністративного судочинства України суд, ураховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою зменшити розмір належних до оплати судових витрат чи звільнити від їх оплати повністю або частково, чи відстрочити або розстрочити сплату судових витрат на визначений строк.

Вимогами статті 8 Закону України "Про судовий збір" встановлено, що враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі, за таких умов: 1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу за попередній календарний рік фізичної особи, яка подає позовну заяву, іншу заяву, скаргу, апеляційну чи касаційну скаргу; або 2) особами, які подають позовну заяву, іншу заяву, скаргу, апеляційну чи касаційну скаргу, є: а) військовослужбовці; б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю; г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї; ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або 3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю; або 4) заявником (позивачем) у межах справи про банкрутство (неплатоспроможність) є юридична або фізична особа, у тому числі фізична особа - підприємець, яка перебуває у судових процедурах розпорядження майном, санації або реструктуризації боргів, за клопотанням арбітражного керуючого (розпорядника майна, керуючого санацією, керуючого реструктуризацією) або боржника.

Суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.

При визначенні майнового стану особи для цілей цієї статті суд може враховувати інформацію про розмір доходів за попередній календарний рік, перебування на утриманні непрацездатних членів сім`ї, наявність у власності нерухомого, рухомого майна та/або іншого цінного майна, а також інші обставини, які мають значення для оцінки майнового стану особи.

З наведених положень Закону вбачається, що їх застосування підлягає виключно до осіб, рівень статків яких обмежений, з метою усунення для таких осіб перешкод фінансового характеру для доступу до правосуддя. Інших, ніж незадовільний майновий стан особи, підстав законодавством не визначено.

Отже, Кодексом адміністративного судочинства України та Законом України «Про судовий збір» встановлено вичерпний перелік умов, суб`єктів та коло правовідносин, за наявності яких, з огляду на майновий стан сторони, суд може, зокрема звільнити або відстрочити сплату судового збору чи зменшити його розмір.

При цьому, аналіз цих норм указує на те, що звільнення, відстрочення сплати судового збору або зменшення його розміру є правом, а не обов`язком суду. Суд, вирішуючи це питання, враховує майновий стан сторони, який є оціночним і залежить від доказів, якими обґрунтовується рівень її майнового стану.

Закон України "Про судовий збір" не містить вичерпного й чітко визначеного переліку документів, які можливо вважати такими, що підтверджують майновий стан особи. У кожному конкретному випадку Суд установлює можливість особи сплатити судовий збір на підставі поданих нею доказів щодо її майнового стану за своїм внутрішнім переконанням.

Доказами рівня майнового стану можуть бути документи, які підтверджують скрутний майновий стан особи, що, відповідно, унеможливлює сплату нею судових витрат. Якщо залежно від рівня майнового стану сторона позбавлена можливості сплатити судовий збір, то такі обставини можуть бути підставою для відстрочення та розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення сторони від сплати.

Зокрема, доказами на підставі яких суд може вирішити питання щодо відстрочення стороні сплати судового збору є: довідка органу Пенсійного фонду України про розмір виплаченої пенсії за попередній календарний рік разом із довідкою органу доходів і зборів про відсутність інших доходів за попередній календарний рік (відомості з Державного реєстру фізичних осіб - платників податків про джерела/суми виплачених доходів та утриманих податків), а також інші документи, що підтверджують майновий стан сторони.

Таку правову позицію викладено в постанові Великої Палати Верховного Суду від 14 лютого 2024 року по справі № 990/310/23 та постанові Верховного суду від 30 квітня 2024 року по справі № 520/497/23.

У постанові Верховного Суду у справі від 29 вересня 2021 року у справі №160/12251/20 зазначено, що документом, який відображає всю суму доходу позивача за попередній календарний рік може бути, зокрема, довідка про суми виплачених доходів та утриманих податків, яка формується на підставі відомостей, що містяться у Державному реєстрі фізичних осіб - платників податків.

Верховний Суд у постанові від 08 серпня 2024 року у справі № 295/14365/19 зазначив, що Державний реєстр фізичних осіб - платників податків створений для забезпечення єдиного державного обліку фізичних осіб, які зобов`язані сплачувати податки, збори у порядку та на умовах, що визначаються Податковим кодексом України та іншими нормативно-правовими актами України, з метою створення умов для здійснення контролюючими органами контролю за правильністю нарахування, своєчасністю і повнотою сплати податків, нарахованих фінансових санкцій, дотриманням податкового та іншого законодавства, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи (пункт 1 Положення про реєстрацію фізичних осіб у Державному реєстрі фізичних осіб - платників податків, затвердженого наказом Міністерства фінансів України від 29 вересня 2017 року №822; далі - Положення).

Відповідно до підпунктів 2, 3 пункту 1 розділу V Положення до Державного реєстру включаються:

- дані про фізичних осіб, а саме: джерела отримання доходів; об`єкти оподаткування; сума нарахованого та / або виплаченого доходу; сума нарахованого та / або перерахованого податку; сума нарахованого та / або перерахованого військового збору; інформація про податкову знижку та податкові пільги платника податків;

- відомості про державну реєстрацію, реєстрацію і взяття на облік фізичних осіб - підприємців та осіб, які провадять незалежну професійну діяльність.

Отже, у Державному реєстрі фізичних осіб - платників податків повинні міститися відомості про всі доходи фізичної особи, незалежно від джерела їх походження та підстави виплати.

Оцінюючи фінансове становище особи, яка звертається до суду з вимогою про звільнення її від сплати судового збору, зменшення його розміру, надання відстрочки чи розстрочки в його сплаті, національні суди повинні встановлювати наявність у такої особи реального доходу (розмір заробітної плати, стипендії, пенсії, прибутку тощо), рухомого чи нерухомого майна, цінних паперів, можливості розпорядження ними без значного погіршення фінансового становища (пункт 44 рішення Європейського суду з прав людини від 25 липня 2005 року у справі «Княт проти Польщі» («Kniat v. Poland»), заява № 71731/01; пункти 63- 64 рішення Європейського суду з прав людини від 26 липня 2005 року у справі «Єдамскі та Єдамска проти Польщі» («Jedamski and Jedamska v. Poland»), заява № 73547/01).

ЄСПЛ визначено, що право на доступ до суду має «застосовуватися на практиці і бути ефективним» (рішення від 04 грудня 1995 року по справі «Белле проти Франції»). Суворе трактування національним законодавством процесуального правила (надмірний формалізм) можуть позбавити заявників права звертатись до суду (рішення від 28 жовтня 1998 року по справі «Перес де Рада Каваніллес проти Іспанії»).

Норми КАС України покладають на суд обов`язок розглянути заявлені сторонами клопотання та з врахуванням кожного окремого випадку навести мотиви щодо їх задоволення чи відмови у їх задоволенні відповідно до норм чинного законодавства.

Визначення майнового стану сторони є оціночним та залежить від доказів, якими обґрунтовується рівень її майнового стану. Доказами рівня майнового стану можуть бути документи, які підтверджують скрутний майновий стан особи, що, відповідно, унеможливлює сплату нею судових витрат. Якщо залежно від рівня майнового стану сторона позбавлена можливості сплатити судовий збір, то такі обставини можуть бути підставою для відстрочення та розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення сторони від сплати.

Також суд зазначає, що саме на заявника покладається обов`язок щодо доведення фактів відповідно до його клопотання про звільнення відстрочення сплати судового збору або зменшення його розміру; обов`язок сплатити судовий збір, встановлений відповідно до закону, має законну мету, а тому, за загальним правилом, не визнається судом непропорційним чи накладеним свавільно; застосовані згідно із законом процесуальні обмеження у формі обов`язку сплатити судовий збір, за загальним правилом, не зменшують для заявника можливості доступу до суду та не ускладнюють йому цей доступ таким чином і такою мірою, щоб завдати шкоди самій суті цього права.

Одне лише посилання позивача про те, що предметом позову в цій справі є захист соціальних прав не є достатньою підставою для звільнення його від сплати судового збору, оскільки в силу частини першої статті 8 Закону України «Про судовий збір» суд може своєю ухвалою за клопотанням сторони звільнити її від сплати судового збору, зокрема, у справах, де предметом позову є захист соціальних, трудових прав, однак враховуючи майновий стан цієї особи.

Колегія суддів зазначає, що в даному випадку, щоб мати можливість переконатися у наявності такого майнового стану апелянта, які б дали змогу суду враховуючи такі обставини, вирішити питання щодо звільнення апелянта від сплати судового збору, враховуючи дату подання позивачем апеляційної скарги - 04.12.2025, апелянт має подати до суду інформацію щодо його річного доходу за попередній календарний рік (довідку органу Пенсійного фонду України про розмір виплаченої пенсії за попередній календарний рік разом із довідкою органу доходів і зборів про відсутність інших доходів за попередній календарний рік (відомості з Державного реєстру фізичних осіб - платників податків про джерела/суми виплачених доходів та утриманих податків) тощо)).

Таким чином, колегія суддів приходить до висновку про відмову у задоволенні клопотань ОСОБА_1 про звільнення від сплати судового збору та/або зменшення його розміру, або відстрочення сплати судового збору.

Керуючись ст. 133 Кодексу адміністративного судочинства, суд

У Х В А Л И В:

У задоволенні клопотань ОСОБА_1 - відмовити.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та оскарженню не підлягає.

Суддя-доповідач (підпис)Подобайло З.Г.
Судді(підпис) (підпис) Ральченко І.М. Чалий І.С.