Справа № 420/40678/25
Суддя: Токмілова Л.М.
Дата ухвалення: 2025-12-10 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

УХВАЛА

10 грудня 2025 року м. Одеса

Суддя Одеського окружного адміністративного суду Токмілова Л.М., перевіривши матеріали позовної заяви Товариства з обмеженою відповідальністю "КРАЇНА ІГРАШОК" до Головного управління ДПС в Одеській області, Державної податкової служби про визнання протиправними та скасування рішень, зобов`язати вчинити певні дії,-

ВСТАНОВИВ:

До Одеського окружного адміністративного суду надійшла позовна заява Товариства з обмеженою відповідальністю "КРАЇНА ІГРАШОК" до Головного управління ДПС в Одеській області, Державної податкової служби про визнання протиправними та скасування рішень, зобов`язати вчинити певні дії.

Відповідно до частини 1 статті 171 КАС України суддя після одержання позовної заяви з`ясовує, чи: 1) подана позовна заява особою, яка має адміністративну процесуальну дієздатність; 2) має представник належні повноваження (якщо позовну заяву подано представником); 3) відповідає позовна заява вимогам, встановленим статтями 160, 161, 172 цього Кодексу; 4) належить позовну заяву розглядати за правилами адміністративного судочинства і чи подано позовну заяву з дотриманням правил підсудності; 5) позов подано у строк, установлений законом (якщо позов подано з пропущенням встановленого законом строку звернення до суду, то чи достатньо підстав для визнання причин пропуску строку звернення до суду поважними); 6) немає інших підстав для залишення позовної заяви без руху, повернення позовної заяви або відмови у відкритті провадження в адміністративній справі, встановлених цим Кодексом.

Згідно з частиною 3 статті 161 КАС України до позовної заяви додається документ про сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Згідно з підпунктом 1 пункту 3 частини 2 статті 4 Закону України "Про судовий збір" за подання до адміністративного суду адміністративного позову немайнового характеру, який подано юридичною особою встановлюється ставка судового збору у сумі 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Відповідно до частини 3 статті 6 Закону України "Про судовий збір" за подання позовної заяви, що має одночасно майновий і немайновий характер, судовий збір сплачується за ставками, встановленими для позовних заяв майнового та немайнового характеру. У разі коли в позовній заяві об`єднано дві і більше вимог немайнового характеру, судовий збір сплачується за кожну вимогу немайнового характеру.

Відповідно до статті 7 Закону України "Про Державний бюджет України на 2025 рік" з 01.01.2025 розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб становить 3028,00 грн.

Судовий збір за подання цієї позовної заяви становить 118092,00 грн.

Позивач не надав до суду квитанцію про сплату судового збору, однак разом з позовною заявою подав клопотання про відстрочення сплати судового збору.

В обґрунтування вказано клопотання позивач зазначає, що розмір судового збору за позовну заяву про визнання протиправними рішень комісії Головного управління ДПС в Одеській області з питань зупинення реєстрації податкових накладних/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних від 03.01.2025 у кількості 39 рішень складає 118092,00 грн, що є значною сумою для підприємства в даний момент здійснення господарської діяльності та сплата судового збору в такому розмірі може негативно вплинути на майновий стан ТОВ "КРАЇНА ІГРАШОК".

Розглянувши клопотання про відстрочення сплати судового збору, суд зазначає наступне.

Згідно із частиною 2 статті 132 КАС України розмір судового збору, порядок його сплати, повернення і звільнення від сплати встановлюються законом.

Частиною 1 статті 133 КАС України передбачено, що суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою зменшити розмір належних до оплати судових витрат чи звільнити від їх оплати повністю або частково, чи відстрочити або розстрочити сплату судових витрат на визначений строк.

Правові засади справляння судового збору, платників, об`єкти та розміри ставок судового збору, порядок сплати, звільнення від сплати та повернення судового збору визначає Закон України «Про судовий збір».

За змістом статті 8 цього Закону враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов:

1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або

2) позивачами є:

а) військовослужбовці;

б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів;

в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю;

г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї;

ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або

3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю.

Суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.

В клопотанні позивача про відстрочення судового збору, останній зазначає, що сума судового збору у розмірі 118092,00 грн є значною сумою для підприємства в даний момент здійснення господарської діяльності та сплата судового збору в такому розмірі може негативно вплинути на майновий стан ТОВ "КРАЇНА ІГРАШОК".

Як вже зазначалося судом, відповідно до частини 1 статті 133 КАС України суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою зменшити розмір належних до оплати судових витрат чи звільнити від їх оплати повністю або частково, чи відстрочити або розстрочити сплату судових витрат на визначений строк.

При цьому, особа, яка заявляє відповідне клопотання, згідно із частиною 1 статті 77 КАС України повинна навести доводи і подати докази на підтвердження того, що її майновий/фінансовий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті нею судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі.

Варто зауважити, що відстрочення сплати судового збору, є правом, а не обов`язком суду. Одночасно суд, вирішуючи це питання, враховує майновий стан сторони, який є оціночним та залежить від доказів, якими обґрунтовується рівень її майнового стану.

Однак, позивачем жодного такого доказу на підтвердження зазначених обставин суду не надано.

За наведеного, суд дійшов висновку про відсутність підстав для відстрочення сплати судового збору згідно статті 8 Закону України «Про судовий збір».

Крім того, суд зазначає, що відповідно до статті 122 КАС України позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Згідно з частиною 4 статті 122 КАС України якщо законом передбачена можливість досудового порядку вирішення спору і позивач скористався цим порядком, або законом визначена обов`язковість досудового порядку вирішення спору, то для звернення до адміністративного суду встановлюється тримісячний строк, який обчислюється з дня вручення позивачу рішення за результатами розгляду його скарги на рішення, дії або бездіяльність суб`єкта владних повноважень. Якщо рішення за результатами розгляду скарги позивача на рішення, дії або бездіяльність суб`єкта владних повноважень не було прийнято та (або) вручено суб`єктом владних повноважень позивачу у строки, встановлені законом, то для звернення до адміністративного суду встановлюється шестимісячний строк, який обчислюється з дня звернення позивача до суб`єкта владних повноважень із відповідною скаргою на рішення, дії або бездіяльність суб`єкта владних повноважень.

Відповідно до Постанови Верховного суду у складі судової палати з розгляду справ щодо податків, зборів та інших обов`язкових платежів Касаційного адміністративного суду від 11.10.2019 року №640/20468/18 (К/9901/16396/19) було надано правову оцінку щодо застосування строку звернення до суду у подібних правовідносинах. Так, Верховний Суд дійшов наступного висновку: «Отже, із прийняттям чинної редакції КАС України та відмінним правовим регулюванням, визначеним частиною четвертою статті 122 КАС України, інші рішення контролюючих органів, які не стосуються нарахування грошових зобов`язань платника податків, за умови попереднього використання позивачем досудового порядку вирішення спору (застосування процедури адміністративного оскарження - абзац третій пункту 56.18 статті 56 ПК України), оскаржуються в судовому порядку в такі строки:

а) тримісячний строк для звернення до суду встановлюється за умови, якщо рішення контролюючого органу за результатами розгляду скарги було прийнято та вручено платнику податків (скаржнику) у строки, встановлені ПК України. При цьому такий строк обчислюється з дня вручення скаржнику рішення за результатами розгляду його скарги на рішення контролюючого органу;

б) шестимісячний строк для звернення до суду встановлюється за умови, якщо рішення контролюючого органу за результатами розгляду скарги не було прийнято та/або вручено платнику податків (скаржнику) у строки, встановлені ПК України. При цьому такий строк обчислюється з дня звернення скаржника до контролюючого органу із відповідною скаргою на його рішення.

Судом встановлено, що позивач скористався досудовим порядком врегулювання спору, звернувшись зі скаргою до ДПС України, за результатом розгляду яких були прийняті рішення від 15.01.2025 та від 14.01.2025, а тому у даному випадку застосуванню підлягає частина 4 статті 122 КАС України, якою визначено тримісячний строк, який обчислюється з дня вручення позивачу рішення за результатами розгляду його скарги на рішення, дії або бездіяльність суб`єкта владних повноважень.

Відтак, тримісячний строк з дня вручення (14.01.2025 та 15.01.2025) позивачу рішень за результатами розгляду його скарги на рішення сплив 14.04.2025 та 15.04.2025 відповідно.

Так, на підтвердження своєчасності звернення до суду з позовною заявою, позивачем було надано поштову накладну ODS 048 №129559, в якій зазначено відправника: ТОВ "КРАЇНА ІГРАШОК", отримувача: Одеський окружний адміністративний суд, опис вкладення: позовна заява до ГУ ДПС в Одеській області, ДПС України на 21 аркуші з додатками на 547 аркушів, дату відправлення: 14.04.2025.

Як передбачено положеннями частини 9 статті 120 КАС України, строк не вважається порушеним, якщо до його закінчення позовна заява, скарга, інші документи чи матеріали або грошові кошти здано на пошту чи передано іншими відповідними засобами зв`язку.

За приписами статті 1 Закону України «Про поштовий зв`язок», поштовим зв`язком вважається приймання, обробка, перевезення, а також доставка (вручення) поштових відправлень, виконання доручень користувачів щодо поштових переказів, банківських операцій. При цьому, оператором поштового зв`язку є суб`єкт підприємницької діяльності, який в установленому законодавством порядку надає послуги поштового зв`язку.

У той же час, за відомостями з Єдиного державного реєстру операторів поштового зв`язку, ведення якого, відповідно до частини 6 статті 8 вказаного вище Закону, покладено на Національну комісію, що здійснює державне регулювання у сфері зв`язку та інформатизації, встановити правовий статус та, у даному випадку, права оператора поштового зв`язку (повноваження оператора з надання послуг поштового зв`язку) неможливо.

Разом із тим, з наданої до суду копії поштової накладної ODS 048 №129559 вбачається категорія доставки: «стандарт» та здійснення оплати за рахунок: «відправника».

варто звернути увагу на те, що згідно з частиною 3 статті 13 Закону України «Про поштовий зв`язок», у договорі про надання послуг поштового зв`язку, якщо він укладається у письмовій формі, та у квитанції, касовому чеку тощо, якщо договір укладається в усній формі, обов`язково зазначаються найменування оператора та об`єкта поштового зв`язку, які надають послуги, дата та вид послуги, її вартість. У договорі, стороною якого є національний оператор зв`язку, укладеному у будь-якій формі, повинно міститися попередження про недопущення пересилання письмової кореспонденції, виконаної і розтиражованої друкарським способом, без вихідних даних (тираж, назва друкарні, номер замовлення та інше).

Отже, належним доказом надіслання кореспонденції є квитанція або касовий чек, в якому зазначено найменування оператора та об`єкта поштового зв`язку, які надають послуги, дата та вид послуги, її вартість. Проте, у матеріалах справи такі документи також відсутні.

Стосовно ж тривалості строку між датою, яка вказана в примірнику поштової накладної ODS 048 №129559, як дата відправки (14.04.2025), та датою надходження позовної заяви до суду (05.12.2025), варто зазначити, що за правилами пункту 1 розділу ІІ «Нормативами і нормативними строками пересилання поштових відправлень» (затв. наказом Міністерства інфраструктури України від 28.11.2013р. №958), строк пересилання місцевої простої письмової кореспонденції операторами поштового зв`язку (без урахування вихідних днів об`єктів поштового зв`язку) становить: день подання поштового відправлення до пересилання в об`єкті поштового зв`язку + 2 дні, протягом яких пересилається поштове відправлення.

Обираючи стандарт доказування, який має використовуватися, слід віддати перевагу стандарту «поза розумним сумнівом» перед стандартом «баланс ймовірностей». Це означає, що в достовірності факту не повинно залишитися розумних сумнівів. Це не означає, що у його достовірності взагалі немає сумнівів, але означає, що всі альтернативні можливості пояснення наданих доказів є надмірно малоймовірними.

Такий підхід узгоджується із судовою практикою Європейського суду з прав людини. Так, у параграфі 55 рішення Європейського суду з прав людини від 15 лютого 2012 року у справі «Гриненко проти України» зазначається, що при оцінці доказів Європейський суд зазвичай застосовує стандарт доведення «поза всяким розумним сумнівом». Однак доведення повинно будуватися на сукупності досить надійних, чітких і послідовних припущень або аналогічних неспростовних презумпцій фактів.

При цьому, надана позивачем поштова накладну ODS 048 №129559 не дає підстав вважати суду, що позовну заяву було подано до суду в межах встановленого КАС України строку.

Отже позивачу належить надати до суду належні докази його звернення 14.04.2025 до оператора поштового зв`язку, зокрема надати розрахунковий документ, що підтверджує надання послуг поштового зв`язку (касовий чек, розрахункова квитанція тощо), як належний доказ дати направлення позивачем позовної заяви на адресу суду, або звернутися із заявою в порядку статтею 123 КАС України про поновлення строку звернення до адміністративного суду, вказавши підстави для поновлення строку.

Разом з тим, згідно частини 1 статті 161 КАС України до позовної заяви додаються її копії, а також копії доданих до позовної заяви документів відповідно до кількості учасників справи, крім випадків, визначених частиною другою цієї статті.

При цьому позивачем надано до суду один примірник позовної заяви з додатками, та два примірники позовної заяви для відповідачів без додатків.

Отже, позивачем, всупереч частині 1 статті 161 КАС України, не надано до суду копій доданих до позовної заяви документів відповідно до кількості учасників справи.

Згідно з частинами першою та другою статті 169 Кодексу адміністративного судочинства України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Із урахуванням вищенаведеного, позовна заява підлягає залишенню без руху із наданням позивачу строку для усунення недоліків шляхом надання до суду: доказів про сплату судового збору у сумі 118092,00 грн або надати документи, які підтверджують підстави звільнення/відстрочення від сплати судового збору відповідно до закону; доказів звернення позивача до оператора поштового зв`язку 14.04.2025, зокрема надати розрахунковий документ, що підтверджує надання послуг поштового зв`язку (касовий чек, розрахункова квитанція тощо), як належний доказ дати направлення позивачем позовної заяви на адресу суду, або звернутися із заявою в порядку статтею 123 КАС України про поновлення строку звернення до адміністративного суду, вказавши підстави для поновлення строку; копій доданих до позовної заяви документів відповідно до кількості учасників справи.

На підставі викладеного та керуючись статтями 160, 161, 169 КАС України,

УХВАЛИВ:

Адміністративний позов Товариства з обмеженою відповідальністю "КРАЇНА ІГРАШОК" до Головного управління ДПС в Одеській області, Державної податкової служби про визнання протиправними та скасування рішень, зобов`язати вчинити певні дії - залишити без руху

Надати позивачу 10-ти денний строк для усунення недоліків позовної заяви з дня отримання ухвали.

Роз`яснити позивачу, що у разі не усунення недоліків позовної заяви у встановлений судом строк, позов буде повернуто позивачеві відповідно до приписів пункту 1 частини 4 статті 169 КАС України.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Токмілова Л.М.