Справа № 380/12954/25
Суддя: Качур Роксолана Петрівна
Дата ухвалення: 2025-12-09 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ЛЬВІВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

09 грудня 2025 рокусправа № 380/12954/25
м. Львів

Львівський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Качур Р.П. розглянув у порядку спрощеного позовного провадження буз повідомлення сторін (у письмовому провадженні) адміністративну справу за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "К-АгроІнвест Трейд" до Головного управління Державної податкової служби у Львівській області про визнання протиправним і скасування податкового повідомлення-рішення, -

УСТАНОВИВ:

Товариство з обмеженою відповідальністю "К-АгроІнвест Трейд" (адреса: вул. Містки 1А с. Заболотці Золочівський район Львівська область 80630) (далі - позивач) звернулося до суду з позовом до Головного управління Державної податкової служби у Львівській області (адреса: вул. Стрийська 35 м. Львів 79026) (далі - ГУ ДПС у Львівській області, відповідач), в якому просить визнати протиправним та скасувати податкове повідомлення-рішення № 21244/13-01-07-10 від 14.05.2025 (Форма С) на суму штрафних (фінансових) санкцій (штрафу) та/або пені 534194,93 грн.

Позовні вимоги обґрунтовані тим, що податковий орган при прийнятті оскаржуваного податкового повідомлення-рішення не врахував, що відповідно до Закону України «Про валюту і валютні операції, яким передбачено, зупинення у зв`язку з виникненням форс-мажорних обставин, перебігу строку розрахунків, установленого згідно з частиною першою статті 6 та нарахування пені, відповідно до частини п`ятої цієї статті, зупиняється на весь період дії форс-мажорних обставин та поновлюється з дня, наступного за днем закінчення дії таких обставин.

Вказує, що підтвердив виникнення та закінчення дії форс-мажорних обставин довідкою уповноваженої організації (органу) країни розташування сторони зовнішньоекономічного договору (контракту) або третьої країни відповідно до умов договору.

Вважає, що доводи контролюючого органу про те, що надана довідка не легалізована у консульській установі та про відсутність оригіналу сертифікату уповноваженого органу країни виникнення форс-мажорних обставин, спростовуються приписами Закону України «Про міжнародне приватне право», а саме загальним порядком визнання в Україні іноземних офіційних документів, відповідно до якого документ, виданий уповноваженим органом іноземної держави в установленій формі, визнається дійсним в Україні у разі його легалізації, якщо інше не передбачено законом або міжнародним договором України.

Враховуючи те, що Україна та Королівство Бельгія є державами-учасницями Конвенції, що скасовує вимогу легалізації іноземних офіційних документів 1961 р. (далі Конвенція), засвідчення офіційних документів здійснюється шляхом проставлення на них апостиля. При цьому, апостиль проставляється на офіційних документах компетентним органом держави, в якій документ був складений. Просить врахувати те, що дія Конвенції не поширюється зокрема на адміністративні документи, що мають пряме відношення до комерційних або митних операцій. Таким чином, торговельні договори чи документи, які посвідчують торговельні/комерційні взаємовідносини не підлягають легалізації у відділі легалізації Федеральної державної служби закордонних справ, зовнішньої торгівлі та кооперації розвитку Королівства Бельгія, а також не підлягають апостилюванню у консульському відділі Посольства України в Королівстві Бельгія.

У частині легітимності засвідчення отриманого документа щодо перевищення встановлених термінів поставки обладнання бельгійською компанією «F.P.M. International NV» Посольством України в Королівстві Бельгія надіслано офіційний запит до Асоціації ТПП Фландрії «VOKA» щодо документа, посвідченого її антверпенським відділенням ТПП м. Антверпен-Васланд, зокрема щодо відповідності печатки, посади підписанта та відповідності документів, поданих бельгійською компанією «F.P.M. International NV».

Звернув увагу суду на те, що положення Закону № 2473-VIII не визначають жодним чином повноважень контролюючого органу на власний розсуд надавати оцінку висновку торгово-промислової палати щодо наявності форс-мажорних обставин, як і не покладає на суб`єкта господарювання обов`язок довести контролюючому органу наявність форс-мажорних обставин, а навпаки вказується лише про необхідність надати довідку (сертифікат) про існування форс-мажорних обставин у конкретно визначеній господарській операції. Тобто, частина шоста статті 13 Закону № 2473-VIII надає у спірних правовідносинах довідці (сертифікату) торгово-промислової палати ознаки преюдиційного характеру, оскільки визначає цей документ як достатній доказ існування форс-мажорних обставин у конкретному випадку, що не вимагає надання додаткових доказів та документів під час проведення перевірки або під час оскарження в судовому порядку її наслідків.

Вказав також на процедурні порушення, а саме на те, що відповідно до п. 86.8 ПК України ППР приймається в порядку, передбаченому статтею 58 ПК України, керівником (його заступником або уповноваженою особою) контролюючого органу протягом п`ятнадцяти робочих днів з дня, наступного за днем вручення платнику податків, його представнику або особі, яка здійснювала розрахункові операції, акта перевірки, та надсилається (вручається) платнику податків у порядку, визначеному статтею 42 ПК України. Із часу складення Акта перевірки (09.04.2025 р.) до моменту складення ППР (14.05.2025 р.) пройшло приблизно 25 робочих днів. Податкове повідомлення-рішення прийняте з порушенням строку, не відповідає вимогам п. 86.8 Податкового кодексу України, а тому має бути скасоване також і з цих підстав.

Просив позов задовольнити.

Ухвалою суду від 30.06.2025 року відкрито провадження у справі та вирішено здійснювати розгляд справи за правилами спрощеного позовного провадження без виклику сторін.

Відповідач надав суду відзив на позовну заяву (вх. № 62687 від 31.07.2025), у якому просить суд відмовити у задоволенні позову. Вказав, що позивачем порушено строки розрахунків у сфері ЗЕД. Вказав на те, що частина шоста статті 13 Закону України «Про валюту і валютні операції» передбачає: «у разі виникнення форс-мажорних обставин перебіг строку розрахунків зупиняється на весь строк дії таких обставин. Факт настання форс-мажору підтверджується відповідно до законодавства.» Проте застосування цієї норми не є автоматичним і вимагає обов`язкової перевірки кількох умов:

1. наявність сертифіката ТПП про форс-мажор.

2. доведення причинно-наслідкового зв`язку між обставинами і неможливістю виконання зобов`язання.

3. формальне виконання умов договору щодо повідомлення контрагента про обставини форс-мажору.

Вказує, що у спірному випадку, форс-мажорна подія бойові дії в районі Червоного моря хоч і екстраординарна, але потрібно було показати, як саме і з якого по яке число вона затримала поставку обладнання.

Позивач посилається, що контрактом передбачено автоматичне продовження строків у разі війни (п. 5.1 контракту). Однак контрактне застереження саме по собі не скасовує вимог валютного законодавства. Воно лише описує взаємні права сторін, але для цілей звільнення від санкцій перед державою потрібен документ, визнаний українським законом. Крім того, контракт визначає, що якщо форс-мажор триває понад 6 місяців, договір може бути розірваний тут же йдеться про затримку менше 6 місяців. Позивач мав би довести, що затримка з 08.09.2024 (граничні 180 днів від авансу 08.03.2024) до 18.11.2024 безпосередньо зумовлена бойовими діями. Однак у наявних матеріалах не видно, щоб лист завізований VOKA містив чіткий хронологічний період дії форс-мажору чи детальний опис його впливу йдеться лише про факт перевищення строків поставки через війну на морі. Отже, навіть змістовно документ позивача може бути недостатнім: він підтверджує форс-мажорну подію, але не обов`язково доводить, що саме ця подія робила неможливою поставку весь час прострочення. Звернув увагу, що Верховний Суд наголошує, що звільнення від відповідальності можливе лише якщо невиконання зобов`язання є наслідком форс-мажору, доведеним у встановленому порядку. Вважає, що позивач не належно і не повно довів форс-мажорних обставин.

Щодо процедурних порушень, звернув увагу на те, що посилання позивача на пункт 86.8 ПК України є помилковим з огляду на неправильне тлумачення моменту початку перебігу 15-денного строку для прийняття ППР. Відповідно до прямого змісту цієї норми, перебіг строку розпочинається не з дати складення акта перевірки, а з наступного дня після його вручення платнику податків, його представнику або уповноваженій особі, що підтверджується формулюванням «з дня, наступного за днем вручення акта перевірки».

Таким чином, визначальним для обчислення строку є дата фактичного вручення акта, а не дата його підписання. У випадку, коли акт вручено платнику пізніше дати його складення, початок строку відтерміновується відповідно до дати вручення. Якщо ж позивач не зазначає дату отримання акта перевірки або умисно її замовчує, то його посилання на формальне порушення строку є необґрунтованими та не підтвердженими належними доказами. Крім того, навіть у разі наявності незначного формального порушення строку прийняття ППР, така обставина не може бути самостійною підставою для його скасування, якщо не доведено істотне порушення прав платника. Верховний Суд неодноразово зазначав, що формальні процедурні порушення не призводять до визнання дій контролюючого органу протиправними, якщо платник податків мав можливість реалізувати своє право на захист (у т.ч. подати заперечення, оскаржити ППР тощо). Просив відмовити у задоволенні позову.

Позивач надав суду відповідь на відзив (вх. № 67433 від 19.08.2025), в якому вказав, що відповідно до абз. 2 ч. 6 ст. 13 ЗУ «Про валюту і валютні операції» підтвердженням виникнення та закінчення дії форс-мажорних обставин є відповідна довідка уповноваженої організації (органу) країни розташування сторони зовнішньоекономічного договору (контракту) або третьої країни відповідно до умов цього договору (контракту). Він таку довідку надав.

Положення Закону № 2473-VIII не визначають жодним чином повноважень контролюючого органу на власний розсуд надавати оцінку висновку торгово-промислової палати щодо наявності форс-мажорних обставин, як і не покладає на суб`єкта господарювання обов`язок довести контролюючому органу наявність форс-мажорних обставин, а навпаки - вказується лише про необхідність надати довідку (сертифікат) про існування форс-мажорних обставин у конкретно визначеній господарській операції. При цьому покликається на постанову Верховного Суду від 16.01.2025 у справі № 580/4079/23 з якої слідує, що:

- положення Закону № 2473-VIII не визначають жодним чином повноважень контролюючого органу на власний розсуд надавати оцінку висновку торгово-промислової палати щодо наявності форс-мажорних обставин, як і не покладає на суб`єкта господарювання обов`язок довести контролюючому органу наявність форс-мажорних обставин, а навпаки - вказується лише про необхідність надати довідку (сертифікат) про існування форс-мажорних обставин у конкретно визначеній господарській операції;

- частина шоста статті 13 Закону № 2473-VIII надає у спірних правовідносинах довідці (сертифікату) торгово-промислової палати ознаки преюдиційного характеру, оскільки визначає цей документ як достатній доказ існування форс-мажорних обставин у конкретному випадку, що не вимагає надання додаткових доказів та документів під час проведення перевірки або під час оскарження в судовому порядку її наслідків ;

- це кореспондується з критеріями допустимості доказів, що визначені для адміністративного судочинства статтею 74 Кодексу адміністративного судочинства України. Так, частиною другою цієї статті визначено, що обставини справи, які відповідно до законодавства повинні бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися іншими засобами доказування;

- тому, якщо Закон № 2473-VIII передбачає, що на підтвердження існування форс-мажорних обставин необхідно надавати відповідну довідку уповноваженої організації (органу) країни розташування сторони зовнішньоекономічного договору (контракту) або третьої країни відповідно до умов цього договору (контракту), то контролюючий орган не має права вимагати від суб`єкта господарювання інші докази на підтвердження факту існування обставин непереборної сили

Просив позов задовольнити.

Суд, дослідив письмові докази, наявні у матеріалах справи, та встановив таке.

Головним управлінням ДПС у Львівській області на підставі наказу від 24.03.2025 № 1969 Про проведення документальної позапланової виїзної перевірки ТОВ «К-Агроінвест Трейд», згідно із пп. 191.1.4 п. 191.1 ст. 191, пп. 20.1.4 п. 20.1 ст. 20, пп. 78.1.1 п. 78.1 ст. 78, п. 82.2 ст. 82 Податкового кодексу України від 02.12.2010 № 2755-VI (із змінами і доповненнями), проведено документальну позапланову перевірку ТОВ «К-Агроінвест Трейд» з питань дотримання вимог валютного законодавства по імпортному зовнішньоекономічному контракту від 29.02.2024 № UA-5, укладеному з F.P.M. INTERNATIONAL N.V./S.A (Бельгія) за період діяльності з 29.02.2024 по 26.03.2025 відповідно до отриманої інформації АТ «Банк Український Капітал» (МФО 320371) про виявлені факти ненадходження у встановлені Національним банком України граничні строки розрахунків грошових коштів чи товарів.

За наслідками перевірки складено Акт від 09.04.2025 № 16223/13-01-07-10/39266874 у якому вказано про встановлені порушення позивачем частини 3 статті 13 Закону України від 21.06.2018 № 2473-VIII Про валюту і валютні операції, з врахуванням вимог пункту 142 Постанови Правління Національного банку України від 24.02.2022 № 18 «Про роботу банківської системи в період запровадження воєнного стану (із внесеними змінами), в результаті чого допущено порушення законодавчо встановлених строків розрахунків по імпортному зовнішньоекономічному контракту від 29.02.2024 № UA-5, укладеному з F.P.M. INTERNATIONAL N.V./S.A (Бельгія) за період діяльності з 29.02.2024 по 26.03.2025 в частині несвоєчасного надходження товару по імпорту.

Висновки акту перевірки обґрунтовані таким.

ТОВ "К-АГРОІНВЕСТ ТРЕЙД" укладено контракт від 29.02.2024 № UA-5 з фірмою нерезидентом F.P.M. INTERNATIONAL N.V./S.A (Бельгія) в особі генерального директора Jan Leuridan, предметом якого є купівля товару.

Реквізити нерезидента: F.P.M. International N.V/S.A., Бельгія, 2920, Kalmthout, Franseweg, 33, Belgium, банківські реквізити: BNP Paribas Fortis, Kapellensteenweg 484, 2920 Kalmthout, Belgium, Account no. 001-5492406-51, IBAN code: BE75-0015 4924-0651, Swit/bic code: GEBABEBB.

На виконання умов зовнішньоекономічного контракту від 29.02.2024 № UA 5, укладеного з нерезидентом F.P.M. INTERNATIONAL N.V./S.A (Бельгія), ТОВ "К-АГРОІНВЕСТ ТРЕЙД" здійснено переказ коштів на користь нерезидента в сумі 51444,90 євро згідно з swift-повідомлення на оплату від 08.03.2024. В платіжному документі вказано призначення платежу контракт від 29.02.2024 № UA 5, рахунок-фактура від 01.03.2024 № 010324, отримувач F.P.M. INTERNATIONAL N.V./S.A (Бельгія). Відповідно до ч. 1 ст. 13 Закону № 2473-VIII, з врахуванням вимог п. 14 Постанови Правління Національного банку України від 24.02.2022 № 18 "Про роботу банківської системи в період запровадження воєнного стану" (із внесеними змінами, далі Постанова НБУ № 18), граничний строк розрахунків за даним авансовим платежем становив 03.09.2024 року.

Товар (промислове обладнання для обробки птиці, код товару ) надійшов на митну територію України від нерезидента F.P.M. INTERNATIONAL N.V./S.A (Бельгія) згідно з митною декларацією від 18.11.2024 № 24UA98U5 в сумі 171483,00 євро (в частині 51444,90 євро з порушенням граничних строків розрахунків). У митній декларації зазначено відправник F.P.M. INTERNATIONAL N.V./S.A (Бельгія), фінансові та банківські відомості АТ "Банк "Український Капітал", МФО 320371, , контракт від 29.02.2024 № UA-5. Кількість днів прострочення 76.

Згідно з даними бухгалтерського обліку ТОВ "К-АГРОІНВЕСТ ТРЕЙД" по контракту від 29.02.2024 № UA-5, укладеному з F.P.M. INTERNATIONAL N.V./S.A (Бельгія), станом на 29.02.2024 (на дату підписання контракту) сальдо розрахунків складало Дт/Кт в сумі 0,00 євро. Дебетовий оборот за період з 29.02.2024 по 26.03.2025 склав 171483,00 євро. Кредитовий оборот за даний період склав 171483,00 євро. Станом на 27.03.2025 обліковується сальдо розрахунків Дт/Кт в сумі 0,00 євро.

Зведені дані щодо імпортних операцій ТОВ "К-АГРОІНВЕСТ ТРЕЙД" по контракту від 29.02.2024 № UA-5 та стан розрахунків з нерезидентом F.P.M. INTERNATIONAL N.V./S.A (Бельгія), за період діяльності з 29.02.2024 по 26.03.2025 наведено у додатку № 1 до акта перевірки.

Правові засади здійснення валютних операцій, валютного регулювання і валютного нагляду, права та обов`язки суб`єктів валютних операцій і уповноважених установ визначає Закон № 2473-VIII, який і встановлює відповідальність за порушення ними валютного законодавства.

Відповідно до ч. 4 ст. 13 Закону № 2473-VIII за окремими операціями з експорту та імпорту товарів граничні строки розрахунків, встановлені Національним банком України, можуть бути подовжені центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізовує державну політику у сфері економічного розвитку, шляхом видачі висновку. ТОВ "К-АГРОІНВЕСТ ТРЕЙД" до перевірки не представлено висновку на продовження термінів розрахунків по контракту від 29.02.2024 № UA-5, укладеному з F.P.M. INTERNATIONAL N.V./S.A (Бельгія).

Відповідно до ч. 4 ст. 13 Закону № 2473-VIII, за окремими операціями з експорту та імпорту товарів граничні строки розрахунків, встановлені Національним банком України, можуть бути подовжені центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну політику у сфері економічного розвитку, шляхом видачі висновку.

В акті перевірки зазначено, що позивачем до перевірки не представлено висновку на продовження термінів розрахунків по контракту від 29.02.2024 № UA-5, укладеному з F.P.M. INTERNATIONAL N.V./S.A (Бельгія).

Відповідно до ч. 6 ст. 13 Закону № 2473-VIII, у разі якщо виконання договору, передбаченого частинами другою або третьою цієї статті, зупиняється у зв`язку з виникненням форс-мажорних обставин, перебіг строку розрахунків, установленого згідно з частиною першою цієї статті, та нарахування пені відповідно до частини п`ятої цієї статті зупиняється на весь період дії форс-мажорних обставин та поновлюється з дня, наступного за днем закінчення дії таких обставин. Підтвердженням виникнення та закінчення дії форс-мажорних обставин є відповідна довідка уповноваженої організації (органу) країни розташування сторони зовнішньоекономічного договору (контракту) або третьої країни відповідно до умов цього договору (контракту). ТОВ "К-АГРОІНВЕСТ ТРЕЙД" представлено до перевірки лист (договір про відстрочку поставки UA-5 від 29.02.2024) від нерезидента F.P.M. INTERNATIONAL N.V./S.A (Бельгія) про відстрочку поставки засвідчений візою Торгово-промислової палати Антверпен Васланд. Компанія F.P.M. INTERNATIONAL N.V./S.A (Бельгія) повідомляє, що не змогла виконати контракт в узгоджені терміни і поставити обладнання, у зв`язку з форс-мажорними обставинами, пов`язаними із затримкою поставки комплектуючих і матеріалів для виготовлення обладнання через значне збільшення термінів поставки цих комплектуючих від їхніх постачальників через збільшення часу логістики у зв`язку з військовими нападами єменських ополченців хуситів на цивільні транспортні судна в Червоному морі, починаючи з 15.05.2024 і до теперішнього часу.

Також, до перевірки представлено лист ТОВ "К-АГРОІНВЕСТ ТРЕЙД" від 21.08.2024, скерований на адресу нерезидента F.P.M. INTERNATIONAL N.V./S.A (Бельгія) з проханням повернути до 30.08.2024 включно 51444,90 євро, які оплачені 08.03.2024 року.

Відповідно до п. 3.1 Регламенту засвідчення Торгово-промисловою палатою України та регіональними торгово-промисловими палатами форс-мажорних обставин (обставин непереборної сили), затвердженого Рішенням президії ТПП України від 15.07.2014 № 40(3) (надалі Регламент), форс-мажорні обставини (обставини непереборної сили) це надзвичайні та невідворотні обставини, які об`єктивно впливають на виконання зобов`язань, передбачених умовами договору (контракту, угоди тощо), обов`язків за законодавчими і іншими нормативними актами, дію яких неможливо було передбачити та дія яких унеможливлює їх виконання протягом певного періоду часу. Водночас, не є форс-мажорними обставинами (обставинами непереборної сили), згідно з п. 3.2 Регламенту, фінансова та економічна криза, дефолт, зростання офіційного та комерційного курсів іноземної валюти до національної валюти, недодержання/порушення своїх обов`язків контрагентом боржника, відсутність на ринку потрібних для виконання зобов`язання товарів, відсутність у боржника необхідних коштів тощо.

Тому під час проведення перевірки контролюючий орган дійшов висновку, що лист (договір про відстрочку поставки UA-5 від 29.02.2024) від нерезидента F.P.M. INTERNATIONAL N.V./S.A (Бельгія) про відстрочку поставки, засвідчений візою Торгово-промислової палати Антверпен Васланд, в якому вказується на форс-мажорні обставини, не може вважатися беззаперечним доказом про їх існування, оскільки зазначені у ньому обставини не є підставою для звільнення ТОВ "К-АГРОІНВЕСТ ТРЕЙД" як від виконання основного зобов`язання, так і від відповідальності за його невиконання, оскільки: відсутній оригінал сертифікату уповноваженого органу країни виникнення форс-мажорних обставин.

Також в акті перевірки контролюючий орган вказав, що на момент укладання зовнішньоекономічного контракту від 29.02.2024 № UA-5 збройний конфлікт у Червоному морі вже тривав з 19 жовтня 2023 року (дані обставини були загальновідомими фактами), а тому ТОВ "К-АГРОІНВЕСТ ТРЕЙД" повинно було враховувати вказані обставини та вчинити дії щодо полегшення / усунення впливу наслідків таких обставин, зокрема врахувати збільшення строку доставки товару у зв`язку із зміною логістичних маршрутів та інших постачальників комплектуючих і матеріалів для виготовлення обладнання.

За наслідками перевірки відповідачем прийнято податкове повідомлення-рішення № 21244/13-01-07-10 від 14.05.2025, яким застосовано пеню за порушення термінів розрахунків у сфері зовнішньоекономічної діяльності у розмірі 534194,93 грн.

Позивач вважає вказане податкове повідомлення-рішення протиправним і таким що слід скасувати, тому звернувся до суду з позовом.

Вирішуючи спір, суд керується таким.

Згідно з частиною 2 статті 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Приписами статті 1 Закону України Про зовнішньоекономічну діяльність встановлено, що господарська діяльність - будь-яка діяльність, в тому числі підприємницька, пов`язана з виробництвом і обміном матеріальних та нематеріальних благ, що виступають у формі товару.

Зовнішньоекономічна діяльність - діяльність суб`єктів господарської діяльності України та іноземних суб`єктів господарської діяльності, а також діяльність державних замовників з оборонного замовлення у випадках, визначених законами України, побудована на взаємовідносинах між ними, що має місце як на території України, так і за її межами.

При цьому, правові засади здійснення валютних операцій, валютного регулювання та валютного нагляду, права та обов`язки суб`єктів валютних операцій і уповноважених установ, відповідальність за порушення ними валютного законодавства визначає Закон України Про валюту і валютні операції.

За визначенням понять, наведених у ст. 1 Закону України Про валюту і валютні операції, валютна операція - операція, що має хоча б одну з таких ознак: а) операція, пов`язана з переходом права власності на валютні цінності та (або) права вимоги і пов`язаних з цим зобов`язань, предметом яких є валютні цінності, між резидентами, нерезидентами, а також резидентами і нерезидентами, крім операцій, що здійснюються між резидентами, якщо такими валютними цінностями є національна валюта; б) торгівля валютними цінностями; в) транскордонний переказ валютних цінностей та транскордонне переміщення валютних цінностей.

Цією ж нормою вказаного Закону визначено, що валютне регулювання - діяльність Національного банку України та в установлених цим Законом випадках Кабінету Міністрів України, спрямована на регламентацію здійснення валютних операцій суб`єктами валютних операцій і уповноваженими установами; валютний нагляд - система заходів, спрямованих на забезпечення дотримання суб`єктами валютних операцій і уповноваженими установами валютного законодавства.

Водночас, стаття 1 Закону України Про валюту і валютні операції серед іншого, визначає, що резидентом є юридична особа та інший суб`єкт господарювання з місцезнаходженням на території України, які здійснюють свою діяльність відповідно до законодавства України.

Відповідно до ч. 1 ст. 3 Закону України Про валюту і валютні операції відносини, що виникають у сфері здійснення валютних операцій, валютного регулювання і валютного нагляду, регулюються Конституцією України, цим Законом, іншими законами України, а також нормативно-правовими актами, прийнятими відповідно до цього Закону.

При цьому, приписами ст. 4 Закону України Про валюту і валютні операції визначено, що валютні операції здійснюються без обмежень відповідно до законодавства України, крім випадків, встановлених законами України, що регулюють відносини у сферах забезпечення національної безпеки, запобігання та протидії легалізації (відмиванню) доходів, одержаних злочинним шляхом, або фінансуванню тероризму чи фінансуванню розповсюдження зброї масового знищення, виконання взятих Україною зобов`язань за міжнародними договорами, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, а також випадків запровадження Національним банком України відповідно до цього Закону заходів захисту.

Свобода здійснення валютних операцій забезпечується шляхом дотримання принципів валютного регулювання, встановлених Законом України Про валюту і валютні операції.

Згідно з ч. 4 ст. 4 Закону України Про валюту і валютні операції резиденти мають право придбавати валютні цінності за кордоном, здійснювати їх транскордонне переміщення та (або) транскордонний переказ з урахуванням обмежень, визначених цим Законом.

За змістом ч. 5 ст. 11 Закону України Про валюту і валютні операції, Національний банк України у визначеному ним порядку здійснює валютний нагляд за уповноваженими установами, а відповідно до ч. 1 ст. 13 вказаного закону, Національний банк України має право встановлювати граничні строки розрахунків за операціями з експорту та імпорту товарів.

Положеннями ч. 2 ст. 13 Закону України Про валюту і валютні операції визначено що, у разі встановлення Національним банком України граничного строку розрахунків за операціями резидентів з експорту товарів грошові кошти підлягають зарахуванню на рахунки резидентів у банках України у строки, зазначені в договорах, але не пізніше строку та в обсязі, встановлених Національним банком України. Строк виплати заборгованості обчислюється з дня митного оформлення продукції, що експортується, а в разі експорту робіт, послуг, прав інтелектуальної власності та (або) інших немайнових прав - з дня оформлення у письмовій формі (у паперовому або електронному вигляді) акта, рахунка (інвойсу) або іншого документа, що засвідчує їх надання.

Згідно з ч. 3 ст. 13 Закону України Про валюту і валютні операції, у разі встановлення Національним банком України граничного строку розрахунків за операціями резидентів з імпорту товарів їх поставка має здійснюватися у строки, зазначені в договорах, але не пізніше встановленого Національним банком України граничного строку розрахунків з дня здійснення авансового платежу (попередньої оплати).

Згідно ч. 5 ст. 13 ЗУ порушення резидентами строку розрахунків, встановленого згідно із цією статтею, тягне за собою нарахування пені за кожний день прострочення в розмірі 0,3 відсотка суми неодержаних грошових коштів за договором (вартості недопоставленого товару) у національній валюті (у разі здійснення розрахунків за зовнішньоекономічним договором (контрактом) у національній валюті) або в іноземній валюті, перерахованій у національну валюту за курсом Національного банку України, встановленим на день виникнення заборгованості. Загальний розмір нарахованої пені не може перевищувати суми неодержаних грошових коштів за договором (вартості недопоставленого товару).

Положеннями ст. 44 Закону України Про Національний банк України визначено, що Національний банк України діє як уповноважена державна установа при застосуванні валютного законодавства, і до компетенції Національного банку України у сфері валютного регулювання та нагляду належать, зокрема, видання нормативно-правових актів щодо ведення валютних операцій.

За п. 14-2 Постанови Правління НБУ №18 від 24.02.2022 р. граничні строки розрахунків за операціями з експорту та імпорту товарів становлять 180 календарних днів та застосовуються до операцій, здійснених з 05 квітня 2022 року.

За п. 14-4 Постанови Правління НБУ №18 від 24.02.2022 р. розрахунки за операціями резидентів з експорту та імпорту товарів здійснюються не пізніше строку, визначеного в пункті 14-2 цієї постанови, з урахуванням вимог пункту 14-3 цієї постанови в повному обсязі, з урахуванням вимог пункту 14-3 цієї постанови стосовно операцій з експорту, імпорту товарів у незначній сумі (уключаючи незавершені розрахунки за операцією). Грошові кошти від нерезидента за операціями резидента з експорту товарів підлягають зарахуванню на рахунок резидента в банку в Україні.

Згідно пп. 2 п. 7 розділу II Інструкції, затвердженої Постановою Правління НБУ від 02.01.2019 № 7, банк розпочинає відлік установлених Національним банком граничних строків розрахунків з дати: здійснення платежу (списання коштів з рахунку клієнта), а в разі застосування розрахунків у формі документарного акредитива здійснення банком платежу на користь нерезидента (списання коштів з рахунку банку) - за операціями з імпорту товарів.

Датою здійснення платежу на користь нерезидента - постачальника товару вважається дата здійснення банком платежу на користь нерезидента - постачальника товару, якщо оплата зобов`язань резидента за операцією з імпорту товару здійснюється за рахунок коштів, отриманих від банку на підставі кредитного договору без зарахування цих коштів на поточний рахунок такого резидента в банку.

Відповідно до ч. 6 ст. 13 Закону України «Про валюту і валютні операції» у разі якщо виконання договору, передбаченого частинами другою або третьою цієї статті, зупиняється у зв`язку з виникненням форс-мажорних обставин, перебіг строку розрахунків, установленого згідно з частиною першою цієї статті, та нарахування пені відповідно до частини п`ятої цієї статті зупиняється на весь період дії форс-мажорних обставин та поновлюється з дня, наступного за днем закінчення дії таких обставин .

Підтвердженням виникнення та закінчення дії форс-мажорних обставин є відповідна довідка уповноваженої організації (органу) країни розташування сторони зовнішньоекономічного договору (контракту) або третьої країни відповідно до умов цього договору (контракту).

Як встановлено судом з матеріалів справи, листом від 15.05.2024 контрагент позивача повідомив його, що через неочікувану затримку деяких запчастин від одного з Постачальників Контрагента Товар із ЗЕД не зможе бути доставлений протягом узгодженого в ЗЕД часу через форс-мажорні обставини, пов`язані з воєнними діями в Червоному морі.

Позивачем Контрагенту надсилався Лист вих. №483/24 від 21.08.2024 р. із проханням повернути кошти у сумі 51 444 євро 90 євроцентів (п`ятдесят одну тисячу чотириста сорок чотири євро 90 євроцентів), оплачені 08.03.2024р., до 30 серпня 2024р. включно.

Листом від 10.11.2024 р. Контрагент повідомив, що не зміг виконати ЗЕД в узгоджені терміни та поставити Товар через обставини непереборної сили, пов`язані із затримкою поставки комплектуючих та матеріалів для виготовлення обладнання через значне підвищення у часі доставки цих компонентів від постачальників Контрагента через збільшення часу логістики у зв`язку з воєнними атаками єменських ополченців хуситів на цивільні транспортні судна в Червоному морі з 15.05.2024 і до дати написання Листа від 10.11.2024 р.

Вказаний лист у відповідності до національного законодавства Бельгії про виникнення форс-мажорних обставин від 10.11.2024 р. засвідчено Торгово промисловою палатою Антверпен-Васланд , що на думку позивача означає наявність форс-мажорних обставин при виконанні ЗЕД.

Відповідач щодо цих доводів позивача заперечив і зазначив, що офіційне підтвердження виникнення форс-мажорних обставин повинно бути легалізоване в консульській установі України в державі, де відбулися обставини непереборної сили, або засвідчене в посольстві відповідної держави в Україні та легалізоване в Міністерстві закордонних справ України. Вважає лист (договір про відстрочку поставки UA-5 від 29.02.2024) від нерезидента F.P.M. INTERNATIONAL N.V./S.A (Бельгія) про відстрочку поставки, засвідчений візою Торгово-промислової палати Антверпен Васланд, в якому вказується на форс-мажорні обставини, не є беззаперечним доказом про їх існування, оскільки зазначені у ньому обставини не є підставою для звільнення ТОВ "К-АГРОІНВЕСТ ТРЕЙД" як від виконання основного зобов`язання, так і від відповідальності за його невиконання, оскільки: відсутній оригінал сертифікату уповноваженого органу країни виникнення форс-мажорних обставин.

З цього приводу суд зазначає таке.

Як свідчать матеріали справи, зокрема лист F.P.M. INTERNATIONAL N.V./S.A (Бельгія) від 10.11.2024 про неможливість виконати контракт в узгоджені терміни і поставити обладнання, зазначене в Додатку № 1 до Контракту, у зв`язку з форс-мажорними обставинами, у відповідності до національного законодавства Бельгії про виникнення форс-мажорних обставин засвідчено Торгово промисловою палатою Антверпен-Васланд.

На запит позивача на отримання публічної інформації до Міністерства закордонних справ України (Запит вих. №169/25 від 31.03.2025 р.) МЗС України листом № 51/36-200-40433 від 07.04.2025 р. повідомило позивача про те, що відповідно до встановленого статтею 13 Закону України «Про міжнародне приватне право» загального порядку визнання в Україні іноземних офіційних документів, документ, виданий уповноваженим органом іноземної держави в установленій формі, визнається дійсним в Україні у разі його легалізації, якщо інше не передбачено законом або міжнародним договором України.

Враховуючи те, що Україна та Королівство Бельгія є державами-учасницями Конвенції, що скасовує вимогу легалізації іноземних офіційних документів 1961 р. (далі Конвенція), засвідчення офіційних документів здійснюється шляхом проставлення на них апостиля.

При цьому, апостиль проставляється на офіційних документах компетентним органом держави, в якій документ був складений.

При цьому слід врахувати, що дія Конвенції не поширюється зокрема на адміністративні документи, що мають пряме відношення до комерційних або митних операцій.

Таким чином, торговельні договори чи документи, які посвідчують торговельні/комерційні взаємовідносини не підлягають легалізації у відділі легалізації Федеральної державної служби закордонних справ, зовнішньої торгівлі та кооперації розвитку Королівства Бельгія, а також не підлягають апостилюванню у консульському відділі Посольства України в Королівстві Бельгія.

Листом № 51/36-200-51890 від 01.05.2025 р. МЗС України повідомило позивача, що відповідно до листа, отриманого від Генерального директора Асоціації ТПП Фландрії «VOKA» п. Люка Лювеля (додається), «VOKA» підтверджує автентичність офіційної печатки V 99 2025 00022 та підпису, накладених на лист-відповідь бельгійської компанії «F.P.M. International NV» українському торговельному партнеру. Цей факт може бути перевірений кінцевими користувачами, з відскануванням QR-коду, який знаходиться ліворуч від печатки. Печатка (у бельгійській термінології віза) це офіційний штамп, який бельгійські торгово-промислові палати можуть накладати на певні документи комерційного характеру. Часто таку візу потребують торговельні партнери бельгійських компаній-експортерів або ж вона є обов`язковою складовою комерційних документів згідно з вимогами місцевих економічних правил у країні отримувачі документа. Накладати таку візу можуть лише посадові особи «VOKA», уповноважені Федеральною державною службою економіки Королівства Бельгія. Незважаючи на той факт, що пані Нуланд не є Генеральним директором Асоціації ТПП Фландрії «VOKA», її посада є достатньою для накладення візи. Водночас зазначено, що уповноважені посадовці не можуть накладати свою візу на будь-який документ, не провівши попередньо необхідні перевірки автентичності та розбірливості тексту поданих документів. (а.с. 72).

Також суд враховує те, що у своєму листі від 28.05.2025 р. (а.с. 74) Контрагент також підтвердив, що відповідно до національного законодавства Бельгії щодо визнання форс-мажорних обставин, лист зі штампом (візою) Торгово-промислової палати Асоціації ТПП Фландрії «VOKA» після попередніх перевірок дійсно підтверджує настання форс-мажорних обставин при виконанні контракту, засвідчує походження документу та підтверджує справжність підпису та печатки.

Суд вважає, що лист F.P.M. INTERNATIONAL N.V./S.A (Бельгія) від 10.11.2024 про неможливість виконати контракт в узгоджені терміни і поставити обладнання, зазначене в Додатку № 1 до Контракту, у зв`язку з форс-мажорними обставинами, у відповідності до національного законодавства Бельгії про виникнення форс-мажорних обставин засвідчено Торгово промисловою палатою Антверпен-Васланд в сукупності з листом від 28.05.2025 р., яким підтверджено, що відповідно до національного законодавства Бельгії щодо визнання форс-мажорних обставин, лист зі штампом (візою) Торгово-промислової палати Асоціації ТПП Фландрії «VOKA» після попередніх перевірок дійсно підтверджує настання форс-мажорних обставин при виконанні контракту, засвідчує походження документу та підтверджує справжність підпису та печатки є довідкою, яка підтверджує форс-мажорні обставини.

Крім того, суд вважає, що позивач вживав заходи для уникнення порушення граничних строків розрахунків за операціями резидентів з імпорту товарів, надіслав контрагенту Лист вих. №483/24 від 21.08.2024 р. із проханням повернути кошти у сумі 51 444 євро 90 євроцентів (п`ятдесят одну тисячу чотириста сорок чотири євро 90 євроцентів), оплачені 08.03.2024р., до 30 серпня 2024 року включно.

Листом від 10.11.2024 р. Контрагент повідомив, що не зміг виконати ЗЕД в узгоджені терміни та поставити Товар через обставини непереборної сили, пов`язані із затримкою поставки комплектуючих та матеріалів для виготовлення обладнання через значне підвищення у часі доставки цих компонентів від постачальників Контрагента через збільшення часу логістики у зв`язку з воєнними атаками єменських ополченців хуситів на цивільні транспортні судна в Червоному морі з 15.05.2024 і до дати написання Листа від 10.11.2024 р

Враховуючи наведене суд критично оцінює доводи відповідача про те, що надані позивачем листа F.P.M. INTERNATIONAL N.V./S.A (Бельгія) від 10.11.2024, засвідченого Торгово-промисловою палатою Антверпен-Васланд та листа F.P.M. INTERNATIONAL N.V./S.A (Бельгія) від 28.05.2025 р. про підтвердження що відповідно до національного законодавства Бельгії щодо визнання форс-мажорних обставин, лист зі штампом (візою) Торгово-промислової палати Асоціації ТПП Фландрії «VOKA» після попередніх перевірок дійсно підтверджує настання форс-мажорних обставин при виконанні контракту, не є документами в розумінні частини 6 статті 13 Закону України «Про валюту і валютні операції».

При прийнятті рішення суд враховую листи Міністерства внутрішніх справ України № 51/36-200-40433 від 07.04.2025 і № 5136-200-51890 від 01.05.2025, в яких роз`яснено про відсутність потреби проставлення апостиля для легалізації іноземних офіційних документів та підтвердження легітимності документа, яким антверпенське відділення Асоціації ТПП Фландрії «VOKA» засвідчило факт перевищення встановлених термінів поставки обладнання.

З викладеного слідує, що нарахування пені відповідно до частини п`ятої статті 13 Закону зупиняється у разі якщо виконання договору (контракту) зупиняється у зв`язку з виникненням форс-мажорних обставин.

Позивачем надано докази виникнення форс-мажорних обставин, а тому підстав для нарахування пені відповідно до частини п`ятої статті 13 Закону за порушення строків розрахунків у даному випадку немає.

Окрім того, відповідно до п. 109.1 ст. 109 Податкового кодексу України, податковим правопорушенням є протиправне, винне (у випадках, прямо передбачених цим Кодексом) діяння (дія чи бездіяльність) платника податку (в тому числі осіб, прирівняних до нього), контролюючих органів та/або їх посадових (службових) осіб, інших суб`єктів у випадках, прямо передбачених цим Кодексом.

Діяння вважаються вчиненими умисно, якщо існують доведені контролюючим органом обставини, які свідчать, що платник податків удавано, цілеспрямовано створив умови, які не можуть мати іншої мети, крім як невиконання або неналежне виконання вимог, установлених цим Кодексом та іншим законодавством, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи.

Згідно з положеннями п. п. 112.1, 112.2, 112.7 ст. 112 Податкового кодексу України особа може бути притягнута до фінансової відповідальності за вчинення податкового правопорушення за умови наявності в її діянні (дії або бездіяльності) вини, крім випадків, передбачених цим Кодексом.

Особа вважається винною у вчиненні правопорушення, якщо буде встановлено, що вона мала можливість для дотримання правил та норм, за порушення яких цим Кодексом передбачена відповідальність, проте не вжила достатніх заходів щодо їх дотримання.

Вжиті платником податків заходи щодо дотримання правил та норм податкового законодавства вважаються достатніми, якщо контролюючий орган не доведе, що, вчиняючи певні дії або допускаючи бездіяльність, за які передбачена відповідальність, платник податків діяв нерозумно, недобросовісно та без належної обачності.

У разі якщо контролюючий орган не доведе, що платник податків мав можливість для дотримання правил та норм, за порушення яких цим Кодексом передбачена відповідальність, проте не вжив достатніх заходів щодо їх дотримання, платник податків не може бути притягнутий до відповідальності за таке порушення. Положення цього пункту застосовуються виключно в разі, якщо умовою притягнення до фінансової відповідальності за податкове правопорушення є наявність вини платника податків.

Позивач надав суду докази вжиття всіх залежних від нього заходів щодо уникнення порушення граничних строків розрахунків у сфері ЗЕД .

Відповідно до ч. 1, ч. 2 ст. 77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу. В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Оцінюючи правомірність дій та рішень органів владних повноважень, суд керується критеріями, закріпленими у ст. 2 КАС України, які певною мірою відображають принципи адміністративної процедури.

Згідно із ст. 90 КАС України суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні.

Відповідно до ч. 1, ч. 5 ст. 242 КАС України рішення суду повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим.

Отже, виходячи з меж заявлених позовних вимог, системного аналізу положень чинного законодавства України, доказів, наявних в матеріалах справи, суд дійшов висновку про обґрунтованість позовних вимог та вважає їх такими, що підлягають задоволенню, а податкове повідомлення-рішення Головного управління ДПС у Львівській області № 21244/13-01-07-10 від 14.05.2025 (Форма «С») на суму штрафних (фінансових) санкцій (штрафу) та/або пені 534194,93 грн визнанню протиправним і скасуванню.

Відповідно до частин першої, третьої статті 139 КАС України при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі.

Враховуючи те, що позов задоволено, понесені позивачем судові витрати у вигляді сплаченого судового збору підлягають стягненню на його користь за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень.

Керуючись ст.ст. 72-77, 90, 139, 241-246, 250, 255, 293, 295 КАС України, суд -

ВИРІШИВ:

1. Адміністративний позов задовольнити частково.

2. Визнати протиправним та скасувати податкове повідомлення-рішення Головного управління ДПС у Львівській області № 21244/13-01-07-10 від 14.05.2025 р. (Форма «С») про застосування пені на суму 534194,93 грн.

3. Стягнути з Головного управління ДПС у Львівській області за рахунок його бюджетних асигнувань на користь Товариства з обмеженою відповідальністю «К-АГРОІНВЕСТ ТРЕЙД» судовий збір у розмірі 6410 (шість тисяч чотириста десять) грн 34 коп.

Позивач: Товариство з обмеженою відповідальністю «К-АГРОІНВЕСТ ТРЕЙД» (80630 Львівська область Золочівський район село Заболотці, вул. Містки будинок 1А, )

Відповідач: Головне управління ДПС у Львівській області (79003 м. Львів вул. Стрийська, 35, )

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається до Восьмого апеляційного адміністративного суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Суддя Качур Р.П.