Справа № 320/14149/24
Суддя: Парінов Андрій Борисович
Дата ухвалення: 2025-11-25 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ШОСТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

25 листопада 2025 року м. Київ

Шостий апеляційний адміністративний суд у складі колегії суддів:

головуючий суддя Парінов А.Б.,

судді: Беспалов О.О.,

Кобаль М.І.,

при секретарі судового засідання: Андрейченко А.Е.,

від позивача (апелянта): Плясун О.І.;

від відповідача: Свердловська І.В.;

розглянувши у відкритому судовому засіданні апеляційну скаргу Приватного акціонерного товариства "Акціонерна компанія "Київводоканал" на рішення Київського окружного адміністративного суду від 07 серпня 2025 року у справі за позовом Приватного акціонерного товариства "Акціонерна компанія "Київводоканал" до Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг, про зобов`язання вчинити певні дії,-

В С Т А Н О В И В:

До суду звернулось Приватне акціонерне товариство "Акціонерна компанія "Київводоканал" з позовом до Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг, в якому позивач просив суд

- визнати протиправною бездіяльність Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг, щодо не встановлення для ПрАТ «АК «Київводоканал» економічно обґрунтованих тарифів на централізоване водопостачання та централізоване водовідведення, які розраховані у відповідності до Порядку формування тарифів на централізоване водопостачання та централізоване водовідведення, затвердженого постановою НКРЕКП від 10.03.2016 № 302, та які подані ПрАТ «АК «Київводоканал» до НКРЕКП для їх встановлення на 2024 рік;

- зобов`язати Національну комісію, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг установити для ПрАТ «АК «Київводоканал» економічно обґрунтовані тарифи на 2024 рік:

а) на централізоване водопостачання:

- споживачам, які є суб`єктами господарювання у сфері централізованого водопостачання та водовідведення, - 11,0836 грн за 1 куб. м (без податку на додану вартість);

- споживачам, які не є суб`єктами господарювання у сфері централізованого водопостачання та водовідведення, - 25,0974 грн за 1 куб. м (без податку на додану вартість);

б) на централізоване водовідведення:

- споживачам, які є суб`єктами господарювання у сфері централізованого водопостачання та водовідведення, - 7,5424 грн за 1 куб. м (без податку на додану вартість);

- споживачам, які не є суб`єктами господарювання у сфері централізованого водопостачання та водовідведення, - 20,3994 грн за 1 куб. м (без податку на додану вартість);

- зобов`язати Національну комісію, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг, подати у місячний строк, з дня вступу рішення у законну силу, звіт про виконання судового рішення, а в разі неподання - накласти на керівника Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг, відповідального за виконання рішення, штраф у сумі сорока розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Рішенням Київського окружного адміністративного суду від 07 серпня 2025 року у задоволенні адміністративного позову відмовлено.

Не погоджуючись з рішенням першої інстанції Приватним акціонерним товариством "Акціонерна компанія "Київводоканал" подано апеляційну скаргу, в якій апелянт просить скасувати рішення Київського окружного адміністративного суду від 07 серпня 2025 року та ухвалити нове рішення, яким задовольнити адміністративний позов.

Вимоги апеляційної скарги обґрунтовані неправильним застосуванням судом норм матеріального права та порушенням норм процесуального права, крім того в порушення чинного законодавства не з`ясовані всі обставини справи, що призвело до необ`єктивного вирішення справи.

Ухвалами Шостого апеляційного адміністративного суду від 03 жовтня 2025 року відкрито апеляційне провадження за апеляційною скаргою Приватного акціонерного товариства "Акціонерна компанія "Київводоканал" на рішення Київського окружного адміністративного суду від 07 серпня 2025 року у справі за позовом Приватного акціонерного товариства "Акціонерна компанія "Київводоканал" до Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг, про зобов`язання вчинити певні дії та призначено справу до апеляційного розгляду у судовому засіданні, продовживши строк розгляду справи на підставі ч. 2 ст.309 КАС України.

До Шостого апеляційного адміністративного суду надійшов відзив на апеляційну скаргу від відповідача, в якому останній посилаючись на безпідставність доводів апелянта, просив суд відмовити в задоволенні апеляційної скарги Приватного акціонерного товариства "Акціонерна компанія "Київводоканал", а рішення Київського окружного адміністративного суду від 07 серпня 2025 року залишити без змін.

21 листопада 2025 року від апелянта надійшли додаткові пояснення.

24 листопада 2025 року від Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг надійшли додаткові пояснення.

До залу судового засідання з`явився представник апелянта - підтримав обрану правову позицію: просив задовольнити апеляційну скаргу Приватного акціонерного товариства "Акціонерна компанія "Київводоканал", скасувати рішення Київського окружного адміністративного суду від 07 серпня 2025 року та ухвалити нове рішення, яким задовольнити адміністративний позов в повному обсязі.

Представник відповідача, просив залишити апеляційну скаргу Приватного акціонерного товариства "Акціонерна компанія "Київводоканал" без задоволення, а рішення Київського окружного адміністративного суду від 07 серпня 2025 року без змін.

Заслухавши суддю-доповідача, заслухавши доводи учасників справи, дослідивши матеріали справи та доводи апеляційної скарги, перевіривши законність та обґрунтованість рішення суду першої інстанції, колегія суддів приходить до висновку про відмову в задоволенні апеляційної скарги, мотивуючи це наступним.

Судом першої інстанції встановлено та матеріалами справи підтверджується, що Листом від 24.08.2023 № 3486/11/36/02-23 ПрАТ «АК «Київводоканал» було надано до НКРЕКП (далі - НКРЕКП / Регулятор) заяву щодо встановлення тарифів на централізоване водопостачання та/або централізоване водовідведення на 2024 рік разом з додатками.

Листом від 24.08.2023 № 7/11/36/02-23 позивач звернувся до Київської міської військової адміністрації з метою отримання погодження на встановлення тарифів на централізоване водопостачання та/або централізоване водовідведення на 2024 рік.

ПрАТ «АК «Київводоканал» листом від 27.09.2023 № 4039/11/36/02-23 також звернулося до Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг з проханням розглянути надані розрахунки планових витрат на виробництво послуг із централізованого водопостачання та централізованого водовідведення на 2024 рік та надало підтвердні матеріали і документи, що використовувалися під час проведення таких розрахунків. Вказані розрахунки планових витрат на виробництво послуг із централізованого водопостачання та централізованого водовідведення на 2024 рік були виконані ПрАТ «АК «Київводоканал» відповідно до Порядку формування тарифів на централізоване водопостачання та централізоване водовідведення, затвердженого Постановою Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг від 10.03.2016 № 302.

Листом від 09.01.2023 №4186/11/36/02-23 ПрАТ «АК «Київводоканал» надано до НКРЕКП погодження Київської міської військової адміністрації від 05.10.2023 № 001-1549.

Листом від 24.10.2023 № 11435/19.2.1/7-23 повідомив, що, згідно Процедури встановлення тарифів на централізоване водопостачання та централізоване водовідведення, затвердженої Постановою НКРЕКП від 24.03.2016 № 364, планові обсяги з централізованого водопостачання та централізованого водовідведення, направлені листом до НКРЕКП, мають бути враховані у річному плані ліцензованої діяльності (додаток 3 до Процедури) та погоджені органом місцевого самоврядування.

ПрАТ «АК «Київводоканал» листом від 03.11.2023 № 4553/11/36/02-23 звернулося до НКРЕКП з проханням актуалізувати статті витрат та надало підтвердні матеріали.

НКРЕКП в межах розгляду заяви ПрАТ «АК «Київводоканал» від 24.08.2023 № 3486/11/36102-23, листів від 27.09.2023 № 4039/11/36102-23, від 09.10.2023 № 4186/11/36/02-23 та матеріалів щодо встановлення тарифів на централізоване водопостачання та централізоване водовідведення на 2024 рік Приватного акціонерного товариства «Акціонерна компанія «Київводоканал», керуючись п. 3.5 розділу III Процедури для подальшого розгляду матеріалів ПрАТ «АК «Київводоканал» звернулося до останнього з листом від 26.10.2023 № 11544/19.1.2/7-23 з проханням надати інформацію щодо фактичних витрат на пально-мастильні матеріали (за видами палива), реагенти, опалення у натуральному вигляді та оборотно-сальдові відомості за звітний період (ІІ півріччя 2022 року та І півріччя 2023 року). Також просило надати за звітний період підтверджуючі документи (оборотно-сальдові відомості), що засвідчують фактичні витрати з охорони праці, послуги з підкачки води сторонніми організаціями та перекачування зворотних вод Бортницькою станцією аерації.

Витребувані документи були надані товариством до НКРЕКП разом з листом від 16.11.2023 № 4759/11/36/02-23.

Листом від 23.11.2023 № 4842/11/36/02-23 товариство звернулося до Регулятора з проханням врахувати суми виділених коштів резервного фонду при встановленні економічно обґрунтованих тарифів для можливості виконання умови п. 1.4 Договору № 56 та забезпечення джерел фінансування витрат з повернення коштів до резервного фонду м. Києва в сумі 218 254 916,00 грн до 30.12.2024.

Листом від 07.11.2023 № 11972/19.1.2/7-23 НКРЕКП, керуючись п. 3.5 розділу III Процедури для подальшого розгляду матеріалів для встановлення ПрАТ «АК «Київводоканал» тарифів на централізоване водопостачання та централізоване водовідведення на 2024 рік, звернулося до ПрАТ «АК «Київводоканал» з проханням надати: пооб?єктний розрахунок амортизації на плановий 2024 рік та пояснення щодо збільшення амортизації відносно факту звітного періоду (II півріччя 2022 року та І півріччя 2023 року) та плану на 2024 рік (підтвердити актами введення в експлуатацію основних засобів); штатний розпис та розрахунок заробітної плати на плановий 2024 рік відповідно до ЗУ «Про оплату праці»; розрахунок фінансового лізингу, угоди та підтвердження фактичних витрат за звітний період (II півріччя 2022 року та І півріччя 2023 року).

Листом від 30.11.2023 № 4923/11/36/02-23 позивачем до НКРЕКП було надано документи, які були останнім витребувані листом від 07.11.2022 № 11972/19.1.2/7-23.

Листом від 12.12.2023 №5087/11/36/02-23 ПрАТ «АК «Київводоканал» звернулося до НКРЕКП з проханням актуалізувати статті витрат та надало підтвердні матеріали.

НКРЕКП, керуючись п. 3.5 розділу III Процедури для подальшого розгляду матеріалів для встановлення ПрАт «АК «Київводоканал» тарифів на централізоване водопостачання та централізоване водовідведення на 2024 рік, листом від 06.12.2023 № 13221/19.3.2/7-23 звернулося до ПрАТ «АК «Київводоканал» з проханням надати: копії договорів на виконання науково-технічної розробки «Підбір нової технологічної схеми очищення та знезараження води на Деснянській водопровідній станції, параметрів роботи та конструкцій очисних споруд», на послуги з діагностики, технічного обслуговування, на регламентні роботи з дистанційного обслуговування систем обліку обсягів поданої води, інформацію щодо фактичних витрат на природний газ у натуральному вигляді та оборотно-сальдові відомості за звітний період (ІІ півріччя 2022 року та І півріччя 2023 року). Також просило надати та звітний період підтвердні документи (оборотно-сальдові відомості), що засвідчують фактичні витрати по статтям «шини та акумулятори», витрати на упорядкування архівних документів та палітурні роботи, відрядження та службові роз?їзди.

З листом від 21.12.2023 № 5258/11/36/02-23 товариством до НКРЕКП було надано документи, які були останнім витребувані листом від 06.12.2023 № 13221/19.3.2/7-23.

Листом від 26.12.2023 № 14364/19.3.2/7-23 Регулятор повідомив ПрАТ «АК «Київводоканал» про те, що після детального опрацювання усіх наданих матеріалів на відкрите засідання НКРЕКП буде винесено питання щодо прийняття тарифів на централізоване водопостачання та централізоване водовідведення на 2024 рік.

Листом від 26.12.2023 № 14361/19.3.2/7-23 НКРЕКП було витребувано від ПрАТ «АК «Київводоканал» підтвердження цін та обсягів на реагенти за 9 місяців 2023 року; пояснення щодо статті витрат «Розрахунково-касове обслуговування та інші послуги банків» по головному офісу товариства.

Також листом від 16.01.2024 № 543/19.3.2/7-24 НКРЕКП витребувано копію договору на постачання природного газу на 2024 рік; інформацію відповідно до таблиці «Розподіл витрат ліцензіата НКРЕКП між ліцензованими видами діяльності (централізоване водопостачання та централізоване водовідведення)» та іншими видами діяльності».

Позивач листом від 24.01.2024 № 274/12/36/02-24 надав до НКРЕКП матеріали, витребувані листами від 26.12.2023 № 14361/19.3.2/7-23 та від 16.01.2024 № 543/19.3.2/7-24.

Листом від 26.02.2024 № 2082/19.3.2/7-24 Регулятор витребував y ПрАТ «АК «Київводоканал» копії статистичної звітності за 2023 рік.

Листом від 05.03.2024 № 837/11/36/02-24 позивачем до НКРЕКП було надано копії статистичної звітності ПрАТ «АК «Київводоканал» за 2023 рік.

Листом від 22.03.2024 № 1040/11/36/02-24 ПрАТ «АК «Київводоканал» звернулося до НКРЕКП з проханням якнайшвидше встановити економічно обгрунтовані тарифи на централізоване водопостачання та централізоване водовідведення.

Опрацювавши відповідну інформацію НКРЕКП направлено до позивача листи від 05.04.2024 № 3578/19.3.2/7-24 та від 09.04.2024 № 3723/19.3.2/7-24 щодо надання звіту щодо результату проведеного обов`язкового аудиту фінансової звітності за 2022 рік та актуалізованих розрахунків щодо планового нарахування відсотків та тіла кредиту в тарифах на 2024 рік.

Листами від 17.04.2024 № 1423/11/36/02-24 та від 19.04.2024 № 1477/11/26/36/02-24 ПрАТ «АК «Київводоканал» надано витребувані документи та інформацію.

Не погоджуючись з правомірністю бездіяльності відповідача щодо невстановлення для ПрАТ «АК «Київводоканал» економічно обґрунтованих тарифів на централізоване водопостачання та централізоване водовідведення на 2024 рік, позивач звернувся з позовом до суду.

Суд першої інстанції приймаючи рішення про відмову в задоволенні адміністративного позову дійшов висновку, що відповідачем доведено, а позивачем не спростовано наявність станом на час судового розгляду справи факту бездіяльності НКРЕКП при встановленні економічно обґрунтованих тарифів на централізоване водопостачання та централізоване водовідведення на 2024 рік, оскільки постановою НКРЕКП від 28.05.2024 № 1019 було встановлено для ПрАТ «АК «Київводоканал» тарифи на централізоване водопостачання та централізоване водовідведення на 2024 рік. Крім того, зазначив, що позовні вимоги про зобов`язання НКРЕКП установити для ПрАТ «АК «Київводоканал» економічно обґрунтовані тарифи на 2024 рік та зобов`язання НКРЕКП подати у місячний строк, з дня вступу рішення у законну силу, звіт про виконання судового рішення, також не підлягають задоволенню, оскільки у задоволенні вищевказаної основної позовної вимоги було відмовлено судом.

Надаючи правову оцінку спірним правовідносинам, що виникли між сторонами та висновкам суду першої інстанції, колегія суддів зазначає наступне.

Згідно із ч. 2 ст. 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Статтею 55 Конституції України кожному гарантовано право на оскарження в суді рішень, дій чи бездіяльності органів державної влади, органів місцевого самоврядування, посадових і службових осіб.

Статтею 2 Кодексу адміністративного судочинства України визначено, що завданням адміністративного судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.

У справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: 1) на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; 2) з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; 3) обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); 4) безсторонньо (неупереджено); 5) добросовісно; 6) розсудливо; 7) з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; 8) пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); 9) з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; 10) своєчасно, тобто протягом розумного строку.

Відповідно до ч. 1 ст. 5 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України) кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до адміністративного суду, якщо вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб?єкта владних повноважень порушені її права, свободи або законні інтереси.

Статтею 12 Господарського кодексу України на момент виникнення спірних правовідносин передбачалось, що серед засобів державного регулювання господарської діяльності передбачає регулювання цін і тарифів. Умови, обсяги, сфери та порядок застосування окремих видів засобів державного регулювання господарської діяльності визначаються цим Кодексом, іншими законодавчими актами, а також програмами економічного і соціального розвитку.

Відповідно до ст. 8 цього Закону України "Про природні монополії" державна цінова політика у сфері діяльності суб`єктів природних монополій та суб`єктів господарювання, що здійснюють діяльність на суміжних ринках реалізується відповідно до законодавства про природні монополії та інших законів України.

Зазначеним законом визначено принципи державного регулювання діяльності суб`єктів природних монополій, серед яких є принцип самоокупності суб`єктів природних монополій.

Однак, цим Законом не врегульовано відносин щодо встановлення державних регульованих цін.

Відповідно до ч. 2 та 3 ст. 12 Закону "Про природні монополії" державні регульовані ціни повинні бути економічно обґрунтованими (забезпечувати відповідність ціни на товар витратам на його виробництво, продаж (реалізацію) та прибуток від його продажу (реалізації).

Зміна рівня державних регульованих цін здійснюється в порядку і строки, що визначаються органами, які відповідно до цього Закону здійснюють державне регулювання цін.

Відповідно до абз. 1 ч. 1 ст. 1 Закону України "Про Національну комісію, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг" (далі - Закон про НКРЕКП) Національна комісія, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг, є постійно діючим центральним органом виконавчої влади зі спеціальним статусом, який утворюється Кабінетом Міністрів України.

Відповідно до частини другої статті 3 Закону України «Про Національну комісію, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг» Національна комісія, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг (далі - Регулятор), здійснює державне регулювання з метою досягнення балансу інтересів споживачів, суб`єктів господарювання, що провадять діяльність у сферах енергетики та комунальних послуг, і держави, забезпечення енергетичної безпеки, європейської інтеграції ринків електричної енергії та природного газу України

Регулятор здійснює державне регулювання шляхом: нормативно-правового регулювання у випадках, коли відповідні повноваження надані Регулятору законом; ліцензування діяльності у сферах енергетики та комунальних послуг; формування цінової і тарифної політики у сферах енергетики та комунальних послуг та реалізації відповідної політики у випадках, коли такі повноваження надані Регулятору законом; державного контролю та застосування заходів впливу; використання інших засобів, передбачених законом (ч. 2 ст. 3 Закону про НКРЕКП).

При цьому, основними завданнями Регулятора є: 1) забезпечення ефективного функціонування та розвитку ринків у сферах енергетики та комунальних послуг; 2) сприяння ефективному відкриттю ринків у сферах енергетики та комунальних послуг для всіх споживачів і постачальників та забезпечення недискримінаційного доступу користувачів до мереж/трубопроводів; 6) реалізація цінової і тарифної політики у сферах енергетики та комунальних послуг; 7) сприяння впровадженню заходів з енергоефективності, збільшенню частки виробництва енергії з відновлюваних джерел енергії та захисту навколишнього природного середовища; 8) створення сприятливих умов для залучення інвестицій у розвиток ринків у сферах енергетики та комунальних послуг; 9) сприяння розвитку конкуренції на ринках у сферах енергетики та комунальних послуг; 10) інші завдання, передбачені законом.

Частиною шостою статті 6 Закону України «Про державне регулювання у сфері комунальних послуг» передбачено, що НКРЕКП: бере участь у формуванні та реалізації державної політики у сфері теплопостачання і централізованого водопостачання та централізованого водовідведення; здійснює, зокрема: ліцензування господарської діяльності з централізованого водопостачання та централізованого водовідведення в обсягах, що перевищують рівень, який встановлюється умовами та правилами провадження господарської діяльності (ліцензійними умовами); розроблення і затвердження ліцензійних умов і порядку контролю за їх дотриманням; встановлення тарифів на комунальні послуги суб?єктам природних монополій та суб?єктам господарювання на суміжних ринках, ліцензування діяльності яких здійснюється Національною комісією, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг.

Згідно з пунктами 1, 11, 13, 14, частини першої статті 17 Закону про НКРЕКП, для ефективного виконання завдань державного регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг Регулятор, зокрема: приймає обов?язкові до виконання рішення з питань, що належать до його компетенції; встановлює державні регульовані ціни і тарифи на товари (послуги) суб?єктів природних монополій та інших суб?єктів господарювання, що провадять діяльність на ринках у сферах енергетики та комунальних послуг, якщо відповідні повноваження надані Регулятору законом, та змінює їх за результатами перевірки або моніторингу; забезпечує захист прав та законних інтересів споживачів товарів (послуг), які виробляються (надаються) суб?єктами господарювання, що провадять діяльність у сферах енергетики та комунальних послуг.

Пунктом 13 частини 1 статті 17 Закону № 1540-VIII передбачено, що до повноважень Регулятора належить встановлення державних регульованих цін і тарифів на товари (послуги) суб`єктів природних монополій.

Поряд з цим, при встановленні або перегляді тарифів на централізоване водопостачання та водовідведення НКРЕКП застосовує Порядок формування тарифів на централізоване водопостачання та централізоване водовідведення, затверджений постановою НКРЕКП від 10.03.2016 № 302, зареєстрований в Міністерстві юстиції України 19.04.2016 за № 593/28723 (далі - Порядок № 302), та Процедуру встановлення тарифів на централізоване водопостачання та водовідведення, затверджену постановою НКРЕКП від 24.03.2016 № 364, зареєстровану в Міністерстві юстиції України 27.04.2016 за № 643/28773 (далі - Процедура № 364).

У відповідності до п. 1.9 Порядку № 302 для встановлення тарифів на централізоване водопостачання та/або централізоване водовідведення ліцензіат подає до НКРЕКП у термін до 01 червня кожного року у друкованому та електронному вигляді заяву про встановлення тарифів та розрахунки тарифів за встановленими формами з підтвердними матеріалами і документами, що використовувалися для розрахунків.

Розділ 3 Порядку № 364 регулює Порядок та строки розгляду заяви про встановлення тарифів.

Заява про встановлення тарифів та зазначені в розділі ІІ цієї Процедури документи подаються до НКРЕКП.

У разі якщо заява та додані до неї документи не відповідають вимогам розділу ІІ цієї Процедури, заява залишається без розгляду, про що НКРЕКП письмово повідомляє ліцензіата протягом 10 робочих днів з дня надходження заяви.

У разі відповідності заяви та доданих до неї документів вимогам, встановленим у розділі ІІ цієї Процедури, НКРЕКП розглядає їх з метою подальшого прийняття рішення про встановлення тарифів.

НКРЕКП може ініціювати проведення експертизи розрахунків і обґрунтувань ліцензіата із залученням відповідних фахівців, про що НКРЕКП письмово повідомляє ліцензіата.

НКРЕКП може звернутися до ліцензіата з метою отримання у визначений НКРЕКП строк додаткових письмових обґрунтувань та пояснень щодо наданих матеріалів, які необхідні для підтвердження розрахунків тарифів та вирішення спірних питань, що виникли при розгляді заяви про встановлення тарифів.

Розгляд заяви призупиняється на строк проведення експертизи розрахунків і обґрунтувань ліцензіата, передбаченої пунктом 3.4 цього розділу, а також на строк, передбачений абзацом першим цього пункту, про що НКРЕКП письмово повідомляє ліцензіата.

Якщо ліцензіат не надав додаткових пояснень та обґрунтувань на звернення НКРЕКП у визначений строк, розгляд заяви призупиняється до дня надходження зазначених пояснень та обґрунтувань.

Як вірно встановлено судом першої інстанції та не заперечується апелянтом, листом від 24.08.2023 № 3486/11/36/02-23 ПрАТ «АК «Київводоканал» було надано до НКРЕКП заяву щодо встановлення тарифів на централізоване водопостачання та/або централізоване водовідведення на 2024 рік разом з додатками.

НКРЕКП зверталось до заявника з письмовими зверненнями про надання додаткових письмових обґрунтувань та пояснень щодо наданих матеріалів, які необхідні для підтвердження розрахунків тарифів та вирішення спірних питань, що виникли при розгляді заяви про встановлення тарифів, що підтверджується листами НКРЕКП від 24.10.2023 № 11435/19.2.1/7-23, від 26.10.2023 № 11544/19.1.2/7-23, від 07.11.2023 № 11972/19.1.2/7-23, від 06.12.2023 № 13221/19.3.2/7-23, від 26.12.2023 № 14361/19.3.2/7-23, від 16.01.2024 № 543/19.3.2/7-24, від 26.02.2024 № 2082/19.3.2/7-24, після чого листами від 05.03.2024 № 837/11/36/02-24 та від 22.03.2024 № 1040/11/36/02-24 ПрАТ «АК «Київводоканал» було надано інформацію та документи, що випробовувались НКРЕКП.

Опрацювавши відповідну інформацію НКРЕКП направлено до позивача листи від 05.04.2024 № 3578/19.3.2/7-24 та від 09.04.2024 № 3723/19.3.2/7-24 щодо надання звіту щодо результату проведеного обов`язкового аудиту фінансової звітності за 2022 рік та актуалізованих розрахунків щодо планового нарахування відсотків та тіла кредиту в тарифах на 2024 рік.

Листами від 17.04.2024 № 1423/11/36/02-24 та від 19.04.2024 № 1477/11/26/36/02-24 ПрАТ «АК «Київводоканал» надано витребувані документи та інформацію.

На засідання НКРЕКП 28.05.2024, було розглянуто питання про прийняття постанови НКРЕКП щодо встановлення тарифів на централізоване водопостачання та централізоване водовідведення, зокрема для ПрАТ «АК «Київводоканал», в результаті чого було прийнято постанову від 28.05.2024 № 1019 «Про встановлення тарифів на централізоване водопостачання та централізоване водовідведення ПрАТ «КИЇВВОДОКАНАЛ».

З огляду на вищезазначене, а саме - наявність постанови від 28.05.2024 № 1019 «Про встановлення тарифів на централізоване водопостачання та централізоване водовідведення ПрАТ «КИЇВВОДОКАНАЛ» на момент розгляду справи судом першої інстанції, не підлягають задоволенню позовні вимоги в частині наявності підстав зобов`язати Національну комісію, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг установити для ПрАТ «АК «Київводоканал» економічно обґрунтовані тарифи на 2024 рік у відповідних розмірах та похідна від неї- зобов`язати відповідача подати у місячний строк, з дня вступу рішення у законну силу, звіт про виконання судового рішення, а в разі неподання - накласти на керівника Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг, відповідального за виконання рішення, штраф у сумі сорока розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що не заперечувалось представником апелянта в судовому засіданні.

Варто зазначити, що право на захист виникає у випадку порушення суб?єктом владних повноважень прав, свобод та інтересів особи, яка звертається за захистом порушеного її права.

Однак, протиправна бездіяльність суб?єкта владних повноважень має місце у тому випадку, коли в межах повноважень суб?єкта владних повноважень існує обов`язок вчинити конкретні дії, але такий обов`язок не виконаний.

У постанові Верховного Суду від 11.08.2020 у справі № 320/5970/17 викладено висновок, відповідно до якого бездіяльність (відсутність діяльності, пасивність) з боку органів влади, органів місцевого самоврядування, їхніх посадових і службових осіб має місце у тому випадку, коли вони зобов`язані були прийняти рішення або вчинити дію протягом визначеного законодавством строку, але цього не зробили, і це призвело до порушення прав і свобод фізичних та/чи юридичних осіб.

Однак в результаті аналізу норм законодавства, колегією суддів встановлено, що законодавство чинне на момент виникнення спірних правовідносин не передбачає чітко визначеного строку розгляду Відповідачем відповідної заяви про встановлення тарифів, з огляду на зазначене судом відхиляються доводи апеляційної скарги в частині логічності висновку, що тарифи на централізоване водопостачання та централізоване водовідведення мають бути встановлені до початку планового періоду.

Відтак, колегія суддів дійшла переконання, що судом першої інстанції дійшов відного висновку про відсутність підстав для задоволення позовної вимоги про визнання протиправною бездіяльності НКРЕКП щодо невстановлення для ПрАТ «АК «Київводоканал» економічно обґрунтованих тарифів на централізоване водопостачання та централізоване водовідведення на 2024 рік.

На підставі вищенаведеного у сукупності колегія суддів зауважує, що доводи апеляційної скарги не спростовують висновків суду першої інстанції і не дають підстав для висновку, що судом першої інстанції при розгляді справи неповно з`ясовано обставини, що мають значення для справи, неправильно застосовано норми матеріального права, які регулюють спірні правовідносини, чи порушено норми процесуального права, тому не є підставою для скасування оскаржуваного рішення суду першої інстанції.

При цьому, колегія суддів зазначає, що згідно з п. 30. Рішення Європейського Суду з прав людини у справі "Hirvisaari v. Finland" від 27 вересня 2001 р., рішення судів повинні достатнім чином містити мотиви, на яких вони базуються для того, щоб засвідчити, що сторони були заслухані, та для того, щоб забезпечити нагляд громадськості за здійсненням правосуддя.

Однак, згідно з п. 29 Рішення Європейського Суду з прав людини у справі "Ruiz Torija v. Spain" від 9 грудня 1994 р., статтю 6 п. 1 не можна розуміти як таку, що вимагає пояснень детальної відповіді на кожний аргумент сторін. Відповідно, питання, чи дотримався суд свого обов`язку обґрунтовувати рішення може розглядатися лише в світлі обставин кожної справи.

Решта тверджень та посилань сторін судовою колегією апеляційного суду не приймається до уваги через їх неналежність до предмету позову або не підтвердженість матеріалами справи.

Згідно частин першої та другої статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу. В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Положеннями ст. 242 КАС України рішення суду повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права при дотриманні норм процесуального права. Обґрунтованим є рішення, ухвалене судом на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин в адміністративній справі, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні, з наданням оцінки всім аргументам учасників справи.

З підстав вищенаведеного, колегія суддів дійшла висновку, що суд першої інстанції вірно встановив фактичні обставини справи, дослідив наявні докази, надав їм належну оцінку та прийняв рішення, з дотриманням норм матеріального і процесуального права, а тому підстав для його скасування не вбачається.

Згідно п. 1 ч. 1 ст. 315 КАС України за наслідками розгляду апеляційної скарги на судове рішення суду першої інстанції суд апеляційної інстанції має право залишити апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення - без змін.

Відповідно до ст. 316 КАС України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Керуючись ст. ст. 242-245, 250, 308, 310, 312, 315, 316, 321, 322, 325, 328, 329 КАС України, суд, -

П О С Т А Н О В И В :

Апеляційну скаргу Приватного акціонерного товариства "Акціонерна компанія "Київводоканал" - залишити без задоволення.

Рішення Київського окружного адміністративного суду від 07 серпня 2025 року - залишити без змін.

Постанова набирає законної сили з дати її прийняття та може бути оскаржена до Верховного Суду в порядку і строки, визначені статтями 328, 329 КАС України.

Головуючий суддя А.Б. Парінов

Судді: О.О. Беспалов

М.І. Кобаль

(повний текст постанови суду виготовлено 09 грудня 2025 року)