Справа № 420/5053/25
Суддя: Єзеров А.А.
Дата ухвалення: 2025-12-08 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

УХВАЛА

про повернення касаційної скарги

08 грудня 2025 року

м. Київ

справа № 420/5053/25

адміністративне провадження № К/990/48207/25

Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду:

судді-доповідача - Єзерова А.А., суддів Кравчука В.М., Стародуба О.П.,

перевіривши касаційну скаргу Головного управління Національної поліції в Херсонській області на рішення Одеського окружного адміністративного суду від 04.06.2025 та постанову П`ятого апеляційного адміністративного суду від 23.10.2025 у справі № 420/5053/24 за позовом ОСОБА_1 до Головного управління Національної поліції в Херсонській області про визнання протиправною бездіяльності, зобов`язання вчинити певні дії,

УСТАНОВИВ:

У лютому 2025 року ОСОБА_1 (далі - позивач) звернувся до Одеського окружного адміністративного суду з позовом до Головного управління Національної поліції в Херсонській області (далі - відповідач, ГУ НП в Херсонські області) в якому просив:

визнати протиправною бездіяльність ГУ НП в Херсонській області, яка полягає, у не виконанні вимог Постанови Кабінету Міністрів України від 20.08.2014 № 413 «Про затвердження Порядку надання та позбавлення статусу учасника бойових дій осіб, які захищали незалежність, суверенітет та територіальну цілісність України і брали безпосередню участь в антитерористичній операції, забезпеченні її проведення чи у здійсненні заходів із забезпечення національної безпеки і оборони, відсічі і стримування збройної агресії російської федерації в Донецькій та Луганській областях, забезпеченні їх здійснення, у заходах, необхідних для забезпечення оборони України, захисту безпеки населення та інтересів держави у зв`язку з військовою агресією російської федерації проти України» (далі- Постанова №413), а саме не здійсненні підготовки та не наданні у період з 16.04.2022 по 24.05.2022, на розгляд комісії, утвореної в МВС України, документів (довідок за формою згідно з додатком 6 або додатком 7) для надання позивачу, статусу «учасник бойових дій»;

визнати протиправною бездіяльність ГУ НП в Херсонській області яка полягає, у не виконанні вимог пункту 12 частини першої статті 12 Закону України «Про статус ветеранів війни, гарантії їх соціального захисту», а саме не наданні у 2022-2024 роках позивачу, додаткової відпустки із збереженням заробітної плати строком 14 календарних днів на рік, як «учаснику бойових дій», та не проведенні виплати грошової компенсації, за 14 днів невикористаних щорічних додаткових оплачуваних відпусток за 2022-2024 роках, у сумі 46258,8 грн, при звільненні, та зобов`язати ГУ НП в Херсонській області провести нарахування на картковий рахунок позивача і виплату грошових коштів у сумі 46258,8 грн;

визнати протиправною бездіяльність ГУ НП в Херсонській області яка полягає, у не виконанні вимог частини четвертої статті 12 Закону України «Про статус ветеранів війни, гарантії їх соціального захисту», а саме не проведенні обчислення і нарахування на картковий рахунок позивача, як учаснику "бойових дій", до Дня Незалежності України, у 2022-2024 роках, разових грошових виплат у порядку та розмірах, визначених Кабінетом Міністрів України, в межах відповідних бюджетних призначень, встановлених законом про Державний бюджет України, та зобов`язати ГУ НП в Херсонській області провести нарахування на картковий рахунок позивача, грошової суми у розмірі 3000 грн, визначеному Кабінетом Міністрів України;

визнати протиправною бездіяльність ГУ НП в Херсонській області яка полягає, у не виданні в період з 01.05.2022 по 01.05.2024 позивачу посвідчення «учасника бойових дій», що у свою чергу позбавило його можливості користуватися пільгами передбаченими підпунктами 4,5 частини першої статті 12 Закону України «Про статус ветеранів війни, гарантії їх соціального захисту», а саме 75- процентною знижкою плати за користування житлом (квартирна плата) в межах норм, передбачених чинним законодавством (21 кв. метр загальної площі житла на кожну особу, яка постійно проживає у житловому приміщенні (будинку) і має право на знижку плати, та додатково 10,5 кв. метра на сім`ю), та 75-процентною знижкою плати за користування комунальними послугами (газом, електроенергією та іншими послугами) та скрапленим балонним газом для побутових потреб в межах середніх норм споживання, та проводити оплату спожитих комунальних послуг, у повному обсязі, та зобов`язати ГУ НП в Херсонській області провести нарахування на картковий рахунок позивача, грошову суму у розмірі встановленому законодавством України, не менше 1000 грн, на місяць, тобто 31000 грн;

визнати протиправною бездіяльність ГУ НП в Херсонській області яка полягає, у не виконанні вимог Постанови Кабінету Міністрів України від 17.07.1992 №393 (далі- Постанова №393) про затвердження "Порядку обчислення вислуги років, призначення та виплати пенсій і грошової допомоги особам, які мають право на пенсію відповідно до Закону України Про пенсійне забезпечення осіб, звільнених з військової служби, та деяких інших осіб, крім військовослужбовців строкової служби і членів їх сімей та прирівняних до них осіб», а саме в невірному зазначенні у наказі ГУ НП в Херсонській області від 26.09.2024 №431 о/с, яким позивача, звільнено з лав Національної поліції України, вислуги років у пільговому обчисленні, а також невірному зазначенні вислуги років у пільговому обчисленні у розрахунку вислуги років для призначенні пенсії, грошовому атестаті № 72 від 02.10.2024, і довідці про щомісячні додаткові види грошового забезпечення, та премію для призначення пенсії №422 від 02.10.2024, та зобов`язати ГУ НП в Херсонській області, провести розрахунок вислуги років у пільговому обчисленні, і внести зміни у наказ ГУНП в Херсонській області від 26.09.2024 №431 о/с, розрахунок вислуги років для призначенні пенсії, грошовий атестат № 72 від 02.10.2024, довідці про щомісячні додаткові види грошового забезпечення, та премію для призначення пенсії №422 від 02.10.2024;

зобов`язати ГУ НП в Херсонській області скласти та надати після виконання рішення суду, до Головного управління Пенсійного фонду у Кіровоградської області, оновлені - наказ ГУНП в Херсонській області від 26.09.2024 року №431 о/с, розрахунок вислуги років для призначенні пенсії, грошовий атестат № 72 від 02.10.2024, довідку про щомісячні додаткові види грошового забезпечення, та премію для призначення пенсії №422 від 02.10.2024 замість раніше наданих.

Одеський окружний адміністративний суд рішенням від 04.06.2025, залишеним без змін постановою П`ятого апеляційного адміністративного суду від 23.10.2025, позов задовольнив частково. Визнав протиправною бездіяльність ГУ НП в Херсонській області, яка полягає у невиконанні вимог Порядку надання та позбавлення статусу учасника бойових дій осіб, які захищали незалежність, суверенітет та територіальну цілісність України і брали безпосередню участь в антитерористичній операції, забезпеченні її проведення чи у здійсненні заходів із забезпечення національної безпеки і оборони, відсічі і стримування збройної агресії російської федерації в Донецькій та Луганській областях, забезпеченні їх здійснення, у заходах, необхідних для забезпечення оборони України, захисту безпеки населення та інтересів держави у зв`язку з військовою агресією російської федерації проти України, затвердженого Постановою № 413, щодо своєчасної підготовки та надання на розгляд Комісії Національної поліції України з питань розгляду матеріалів про визнання учасниками бойових дій, учасниками війни поліцейських, державних службовців та інших працівників Національної поліції України Довідки про безпосередню участь особи у заходах, необхідних для забезпечення оборони України, захисту безпеки населення та інтересів держави у зв`язку з військовою агресією російської федерації проти України (Додаток 6 до Порядку, затвердженого Постановою № 413) та відповідних документів для надання Позивачу статусу учасника бойових дій, внаслідок того, що в період з 24.10.2022 по 19.11.2022, 22.11.2022, 23.11.2022, 12.12.2022, 17.12.2022 він брав участь у заходах, необхідних для забезпечення оборони України, захисту безпеки населення та інтересів держави у зв`язку з військовою агресією російської федерації проти України, перебуваючи в Херсонській області. Визнав протиправною бездіяльність ГУ НП в Херсонській області щодо розрахунку вислуги років позивача у пільговому обчисленні на підставі Довідки №4100/01/2 від 20.11.2024 про участь позивача у заходах, необхідних для забезпечення оборони України, захисту безпеки населення та інтересів держави у зв`язку з військовою агресією російської федерації проти України, а також усіх наявних наказів про залучення позивача до участі у заходах, необхідних для забезпечення оборони України, захисту безпеки населення та інтересів держави у зв`язку з військовою агресією російської федерації проти України. Зобов`язав ГУ НП в Херсонській області провести перерахунок вислуги років позивача у пільговому обчисленні, відповідно до Постанови № 393, на підставі Довідки №4100/01/2 від 20.11.2024 про участь позивача у заходах, необхідних для забезпечення оборони України, захисту безпеки населення та інтересів держави у зв`язку з військовою агресією російської федерації проти України, а також усіх наявних наказів про залучення позивача до участі у заходах, необхідних для забезпечення оборони України, захисту безпеки населення та інтересів держави у зв`язку з військовою агресією російської федерації проти України, про що внести відповідні зміни до наказу від 26.09.2024 № 431 о/с та Розрахунку вислуги років для призначенні пенсії. У задоволенні решти позовних вимог відмовив.

Не погодившись з рішенням суду першої інстанції та постановою суду апеляційної інстанції, відповідач оскаржив їх у касаційному порядку, просив їх скасувати та ухвалити нове рішення, яким у задоволенні позову відмовити повністю.

Відповідно до частини першої статті 334 Кодексу адміністративного судочинства України (надалі - КАС України) за відсутності підстав для залишення касаційної скарги без руху, повернення касаційної скарги чи відмови у відкритті касаційного провадження суд касаційної інстанції постановляє ухвалу про відкриття касаційного провадження у справі.

Вирішуючи питання щодо можливості відкриття касаційного провадження, суд виходить із такого.

Відповідно до частини першої статті 328 КАС України учасники справи, а також особи, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, свободи, інтереси та (або) обов`язки, мають право оскаржити в касаційному порядку рішення суду першої інстанції після апеляційного перегляду справи, а також постанову суду апеляційної інстанції повністю або частково у випадках, визначених цим Кодексом.

Імперативними приписами частини четвертої статті 328 КАС України обумовлено, що підставами касаційного оскарження судових рішень, зазначених у частині першій цієї статті, є неправильне застосування судом норм матеріального права чи порушення норм процесуального права виключно в таких випадках: 1) якщо суд апеляційної інстанції в оскаржуваному судовому рішенні застосував норму права без урахування висновку щодо застосування норми права у подібних правовідносинах, викладеного у постанові Верховного Суду, крім випадку наявності постанови Верховного Суду про відступлення від такого висновку; 2) якщо скаржник вмотивовано обґрунтував необхідність відступлення від висновку щодо застосування норми права у подібних правовідносинах, викладеного у постанові Верховного Суду та застосованого судом апеляційної інстанції в оскаржуваному судовому рішенні; 3) якщо відсутній висновок Верховного Суду щодо питання застосування норми права у подібних правовідносинах; 4) якщо судове рішення оскаржується з підстав, передбачених частинами другою і третьою статті 353 цього Кодексу.

Згідно з пунктом 4 частини другої статті 330 КАС України у касаційній скарзі зазначаються підстава (підстави), на якій (яких) подається касаційна скарга з визначенням передбаченої (передбачених) статтею 328 цього Кодексу підстави (підстав).

У якості підстави касаційного оскарження, скаржник посилається на пункт 3 частини четвертої статті 328 КАС України та зазначає, що відповідно до пункту 3 частини четвертої статті 328 КАС України підставами касаційного оскарження судових рішень цієї статті, є неправильне застосування норм матеріального права чи порушення норм процесуального права, у випадку якщо відсутній висновок Верховного Суду щодо застосування норми права у подібних правовідносинах.

У свою чергу, посилання у касаційній скарзі на пункт 3 частини четвертої статті 328 КАС України, безпідставне, оскільки відповідач не конкретизує, який, на його думку, правовий висновок має бути висловлений у цій справі та який, одночасно, відсутній у рішеннях Верховного Суду та які відповідні норми права необхідно застосовувати, на думку, скаржника, а також не обґрунтував необхідність такого висновку у взаємозв`язку з посиланням на обставини справи, які можливо, на думку скаржника, мають певну своєрідність.

Верховний Суд наголошує, що у разі подання касаційної скарги на підставі пункту 3 частини четвертої статті 328 КАС України треба зазначати, щодо яких саме правовідносин Верховний Суд ще не сформував правового висновку, а не абстрактно на це покликатися.

Також посилаючись на пункт 3 частини четвертої статті 328 КАС України, скаржником не зазначено:

1) які саме норми матеріального та/або процесуального права необхідно застосувати для формування вказаного вище висновку;

2) за результатами розгляду касаційної скарги, який саме висновок має бути сформований Верховним Судом з урахуванням зазначених нею норм матеріального та/або процесуального права.

Тож, саме по собі посилання на відсутність висновку Верховного Суду щодо застосування норми права у подібних правовідносинах, за відсутності мотивованих аргументів неправильного застосування певної норми права, не є підставою для відкриття касаційного провадження.

Також, слід зауважити, що правові висновки Верховний Суд формулює лише щодо конкретно визначених правовідносин, а не висновок, який на думку скаржника буде підставою для відкриття касаційного провадження.

Однак, у цілому у касаційній скарзі лише викладено обставини, які стали підставою для прийняття спірних у цій справі рішень, з абстрактним зазначенням, що судами попередніх інстанцій рішення ухвалені з порушенням норм матеріального права, що не є належним правовим обґрунтуванням підстави касаційного оскарження судових рішень, передбаченої пунктом 3 частини четвертої статті 328 КАС України.

Суд звертає увагу скаржника, що обґрунтування без чіткої вказівки на норму права (пункт, частину, статтю), щодо застосування якої відсутній висновок Верховного Суду, не може вважатись належним виконанням вимог пункту 3 частини четвертої статті 328 КАС України.

Суд касаційної інстанції не може самостійно визначати підстави касаційного оскарження, так само, як і визначити норму права, яку на думку скаржника, застосовано судами без врахування висновків Верховного Суду, такий обов`язок покладено на особу, яка оскаржує судові рішення, оскільки, в ухвалі про відкриття касаційного провадження зазначаються підстава (підстави) відкриття касаційного провадження (частина третя статті 334 КАС України).

Підстави касаційного оскарження викладаються в касаційній скарзі з вказівкою на конкретні висновки судів, рішення яких оскаржуються, із одночасним зазначенням положень (пункту, частини, статті) закону або іншого нормативно-правового акта, який застосований цими судами при прийнятті відповідного висновку. Це дозволяє суду касаційної інстанції на виконання вимог статті 341 КАС України перевірити правильність застосування норм матеріального і процесуального права у конкретній справі.

Однак, всупереч такими вимогам КАС України, скаржником не наведено чіткого переліку норм, які судами застосовані неправильно.

При цьому, з урахуванням змін до КАС України, які набрали чинності 08.02.2020, суд касаційної інстанції переглядає судові рішення в межах доводів та вимог касаційної скарги, які стали підставою для відкриття касаційного провадження, а тому відсутність у касаційній скарзі визначених законом підстав касаційного оскарження унеможливлює її прийняття та відкриття касаційного провадження.

Згідно з пунктом 4 частини п`ятої статті 332 КАС України касаційна скарга не приймається до розгляду і повертається суддею-доповідачем також, якщо у касаційній скарзі не викладені передбачені цим Кодексом підстави для оскарження судового рішення в касаційному порядку.

За таких обставин касаційна скарга підлягає поверненню особі, що її подала.

Варто зазначити, що відповідно до статті 44 КАС України учасники справи, маючи намір добросовісно реалізувати належне їм право на касаційне оскарження судового рішення, повинні забезпечити неухильне виконання вимог процесуального закону, зокрема, стосовно строку подання касаційної скарги, її форми та змісту.

У касаційній скарзі скаржник повинен навести мотиви незгоди з судовим рішенням із урахуванням передбачених КАС України підстав для його скасування або зміни (статті 351-354 Кодексу) з вказівкою на конкретні висновки суду (судів), рішення якого (яких) оскаржується, із одночасним зазначенням норм права (пункт, частина, стаття), які неправильно застосовані цим судом. Скаржник повинен чітко вказати, яку саме норму права судами першої та/або апеляційної інстанцій застосовано без урахування висновку щодо застосування норми права у подібних правовідносинах, викладеного у постанові Верховного Суду, крім випадку наявності постанови Верховного Суду про відступлення від такого висновку, або обґрунтувати необхідність відступлення від висновку щодо застосування норми права у подібних правовідносинах, викладеного у постанові Верховного Суду та застосованого судом апеляційної інстанції в оскаржуваному судовому рішенні.

Отже, касаційна скарга повинна містити посилання на конкретні порушення відповідної норми (норм) права чи неправильність її (їх) застосування. Скаржник повинен зазначити конкретні порушення, що є підставами для скасування або зміни судового рішення (рішень), які, на його думку, допущені судом при його (їх) ухваленні, та навести аргументи в обґрунтування своєї позиції.

Керуючись статтями 328, 330, 332, 334 КАС України,

УХВАЛИВ:

Касаційну скаргу касаційну скаргу Головного управління Національної поліції в Херсонській області на рішення Одеського окружного адміністративного суду від 04.06.2025 та постанову П`ятого апеляційного адміністративного суду від 23.10.2025 у справі № 420/5053/24 повернути скаржнику.

Роз`яснити скаржнику, що повернення касаційної скарги не позбавляє права повторного звернення до суду касаційної інстанції в порядку, встановленому законом.

Копію ухвали про повернення касаційної скарги надіслати учасникам справи. Скаржнику надіслати копію ухвали про повернення касаційної скарги разом з касаційною скаргою та доданими до скарги матеріалами.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання і не оскаржується.

Суддя-доповідач А.А. Єзеров