Справа № 826/6015/17
Суддя: Луцович М.М.
Дата ухвалення: 2025-12-08 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ЗАКАРПАТСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Р І Ш Е Н Н Я

і м е н е м У к р а ї н и

08 грудня 2025 року м. Ужгород№ 826/6015/17
Закарпатський окружний адміністративний суд у складі:

головуючого судді Луцович М.М.

при секретарі судового засідання Пішта І.І.

та осіб, що беруть участь у справі:

представник позивача Галкіна І.В.,

представник відповідача не з`явився,

розглянувши у відкритому судовому засіданні адміністративну справу за позовом товариства з обмеженою відповідальністю «Істрейт» (49069, Дніпропетровська область, місто Дніпро, пр. Богдана Хмельницького, буд. 13, ) до Департаменту з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) (01001, місто Київ, вулиця Хрещатик, буд. 32а, ) про визнання протиправним та скасування рішення, -

В С Т А Н О В И В:

Товариство з обмеженою відповідальністю «Істрейт» звернулося до Окружного адміністративного суду міста Києва з позовом до Департаменту з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації), в якому просить: визнати протиправною та скасувати постанову Департаменту з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва від 20.04.2017 №27/17/073-3435 про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності.

Заявлені позовні вимоги обґрунтовує тим, що 06.04.2017 відповідачем було проведено позапланову перевірку дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил товариством з обмеженою відповідальністю «Істрейт» та ТОВ «Будпроект плюс» стосовно об`єкта будівництва «Реконструкція нежитлових приміщень з прибудовою під магазин продовольчих та непродовольчих товарів за адресою: м. Київ, Деснянський район, просп. Лісовий. 4», за наслідками якої складено Акт перевірки від 06.04.2017. Відповідач в акті приходить до висновку, що об`єкт будівництва на просп. Лісовому, 4 у Деснянському районі м. Києва експлуатується під розміщення магазину «АТБ» без прийняття в експлуатацію у встановленому порядку, чим порушено ч. 8 ст. 39 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», з огляду на що відповідачем винесено крім іншого постанову від 20.04.2017 № 27/17/073-3435 про накладення на позивача штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності. Позивач не погоджується з такою постановою та вказує, що під час перевірки не було встановлено факт здійснення реконструкції у нежитлових приміщеннях, оскільки декларація про початок виконання будівельних робіт надає замовнику будівництва право виконувати будівельні роботи, але строк, протягом якого такі роботи повинні були розпочатись діючим законодавством не встановлений. Також сам факт реєстрації декларації про початок виконання будівельних робіт не свідчить про те, що об`єкт експлуатується без документів, що підтверджують його прийняття до експлуатації. Крім того, відповідачем в акті перевірки від 06.04.2017 взагалі не зазначається, на підставі чого відповідач зробив висновок про те, що станом на 06.04.2017 вже була проведена реконструкція на об`єкті, оскільки сам факт експлуатації об`єкту під магазин «АТБ» не може свідчити про факт проведення реконструкції на об`єкті. Вищевикладене підтверджує відсутність доведеного відповідачем факту експлуатації неприйнятого в експлуатацію об`єкту будівництва жодною особою.

Ухвалою Окружного адміністративного суду міста Києва від 24.07.2017 прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито провадження у справі в порядку загального позовного провадження.

Представником відповідача подано відзив на позовну заяву, в якому проти задоволення позову заперечив з мотивів безпідставності такого. В обґрунтування своєї позиції зазначив, що об`єкт будівництва на просп. Лісовому, 4 у Деснянському районі м. Києва експлуатується під розміщення магазину «АТБ» без прийняття в експлуатацію у встановленому порядку, чим порушено ч.8 ст. 39 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності». За результатами перевірки посадовою особою Департаменту складено акт перевірки дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил від 06.04.2017, видано припис про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил від 06.04.2017, та стосовно позивача складено протокол про правопорушення у сфері містобудівної діяльності від 06.04.2017. Розглянувши матеріали справи про правопорушення у сфері містобудівної діяльності, Департаментом було винесено постанову про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності від 20.04.2017 № 27/17/073-3435, якою товариство з обмеженою відповідальністю «Істрейт» визнано винним у вчиненні правопорушення, передбаченого абз. 4 п. 6 ч. 2 ст. 2 Закону України «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності» та накладено штраф у розмірі 144 000 гривень. Враховуючи вищевикладене, при виконанні своїх повноважень відповідач та його посадові особи діяли виключно на підставі, в межах повноважень і у спосіб, що передбачені Конституцією і законами України.

Ухвалою Окружного адміністративного суду міста Києва від 14.11.2017 зупинено провадження у справі № 826/6015/17 до набрання законної сили судовим рішенням Окружного адміністративного суду міста Києва у справі №826/7797/17.

Законом України «Про ліквідацію Окружного адміністративного суду міста Києва та утворення Київського міського окружного адміністративного суду» від 13.12.2022 №2825-IX (далі Закон №2825-IX) Окружний адміністративний суд міста Києва ліквідовано, утворено Київський міський окружний адміністративний суд із місцезнаходженням у місті Києві.

На підставі пункту 2 розділу ІІ «Прикінцеві та перехідні положення» Закону №2825-IX (в редакції Закону №3863-ІХ) проведений автоматизований розподіл адміністративних справ, які не розглянуті Окружним адміністративним судом міста Києва, між окружними адміністративними судами України з урахуванням навантаження, за принципом випадковості та відповідно до хронологічного надходження справ відповідно до Порядку передачі судових справ, нерозглянутих Окружним адміністративним судом міста Києва, затвердженому наказом Державної судової адміністрації України від 16.09.2024 №399.

За результатами автоматизованого розподілу адміністративних справ, які не розглянуті Окружним адміністративним судом міста Києва, між окружними адміністративними судами України, справа №826/6015/17 передана на розгляд та вирішення Закарпатському окружному адміністративному суду.

Відповідно до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями Закарпатського окружного адміністративного суду таку передано для розгляду судді Луцович М.М.

Ухвалою Закарпатського окружного адміністративного суду від 10 березня 2025 року суддею Луцович М.М. прийнято до провадження адміністративну справу №826/6015/17.

Ухвалою суду від 18 липня 2025 року поновлено провадження в даній адміністративній справі.

Ухвалою Закарпатського окружного адміністративного суду від 01 жовтня 2025 року закрито пiдготовче провадження та призначено справу до судового розгляду по суті.

Представник позивача у судовому засіданні підтримала позовні вимоги у повному обсязі та просила такі задовольнити з підстав, наведених у позовній заяві.

Представник відповідача у судове засідання не з`явився, хоча був належним чином повідомлений про дату, час і місце розгляду справи. У матеріалах справи міститься заява представника відповідача про розгляд справи у його відсутності.

На виконання вимог ч. 13 ст. 10 та ч. 1 ст. 229 Кодексу адміністративного судочинства України суд під час судового розгляду адміністративної справи здійснює повне фіксування судового засідання за допомогою відео- та (або) звукозаписувального технічного засобу в порядку, визначеному Положенням про Єдину судову інформаційно-телекомунікаційну систему.

Дослідивши подані сторонами документи та матеріали справи, заслухавши пояснення представника позивача, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд дійшов наступних висновків.

Судом встановлено, що Департаментом з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) на підставі звернення Деснянської районної в місті Києві державної адміністрації від 24.02.2017 №102/02/39-1501 згідно наказу №140 від 01.03.2017 «Про проведення позапланової перевірки» та направлення для проведення позапланової перевірки б/н від 30.03.2017, проведено позапланову перевірку дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил ТОВ «Істрейт».

За наслідками проведеної позапланової перевірки Департаментом з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) складено акт перевірки дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил від 06.04.2017, згідно якого встановлено:

- проектну документацію розроблено в одну стадію (стадія «РП»), чим порушено п. 4.6.2 ДБН А.2.2-3:2014 «Склад та зміст проектної документації на будівництво»;

- проектна документація розроблена без проведення та врахування інженерно-геологічних вишукувань та обстежень технічного стану конструкцій, можливість реконструкції з прибудовою не підтверджена розрахунками, чим порушено вимоги п. 9.3, 9.10, 9.11 ДБН В.3.2-2-2009 «Житлові будинки. Реконструкція та капітальний ремонт», п.4.1 ДБН А.2.2-3-2014 «Склад та зміст проектної документації на будівництво»;

- не оформлений належним чином титульний аркуш проектної документації, а саме: підпис керівника проектної організації та підпис головного архітектора проекту не завірені печаткою організації та персональною печаткою (де наведено дані про № кваліфікаційного сертифіката архітектора та ким він видавався), чим порушено вимоги п. 10.3.1 ДСТУ Б А.2.4-4:2009 «Основні вимоги до проектної та робочої документації»;

- не оформлений належним чином запис про відповідність проекту (робочого проекту) відповідно до чинних норм, правил та стандартів, а саме: підписи головного архітектора проекту та головного інженера проекту не завірені печаткою (де наведено дані про № кваліфікаційного сертифіката архітектора та ким він виданий), чим порушено п. 10.7 ДСТУ Б А.2.4-4:2009 «Основні вимоги до проектної та робочої документації»;

- проектом не передбачено та не виконано заходи з безперешкодного доступу для людей, які відносяться до маломобільних груп населення, а саме: інженерно- технічного обладнання, чим порушені вимоги п. 5.10 ДБН В.2.2-17:2006 «Будинки і споруди. Доступність будинків і споруд для маломобільних груп населення».

Проектна документація розроблена ТОВ «Будпроект плюс» з порушеннями вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, чим порушено абз. 5 ст. 26 Закону України «Про архітектурну діяльність» та абз. 1 ч. 1 ст. 31 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності».

В подальшому, замовником будівництва затверджено проектну документацію, яка суперечить вимогам законодавства у сфері містобудівної діяльності, чим порушено ст. 23 Закону України «Про архітектурну діяльність».

Одночасно було встановлено, що зазначений об`єкт будівництва на просп. Лісовому, 4 у Деснянському районі м. Києва експлуатується під розміщення магазину «АТБ» без прийняття в експлуатацію у встановленому порядку, чим порушено ч.8 ст.39 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності».

За результатами проведеної перевірки відповідачем видано припис від 06 квітня 2017 року щодо усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил, яким з 07.04.2017 заборонено експлуатацію нежитлових приміщень з прибудовою під магазин продовольчих та непродовольчих товарів (магазин «АТБ») на просп. Лісовому, 4 у Деснянському районі м.Києва до усунення виявлених порушень у сфері містобудівної діяльності та зобов`язано усунути допущені порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності у термін до 06.06.2017 та складено протокол про правопорушення у сфері містобудівної діяльності від 06.04.2017.

Розглянувши матеріали справи про правопорушення у сфері містобудівної діяльності, відповідачем було винесено постанову про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності від 20.04.2017 № 27/17/073-3435, якою товариство з обмеженою відповідальністю «Істрейт» визнано винним у вчиненні правопорушення, передбаченого абз. 4 п. 6 ч. 2 ст. 2 Закону України «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності» та накладено штраф у розмірі 144 000 гривень.

Позивач, вважаючи постанову про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності від 20.04.2017 № 27/17/073-3435 протиправною, звернувся до суду з даним позовом за захистом своїх прав та законних інтересів.

Надаючи оцінку спірним правовідносинам, суд виходить з наступного.

Відповідно до ч. 2 ст. 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Правові та організаційні основи містобудівної діяльності встановлені Законом України «Про регулювання містобудівної діяльності» (в редакції на момент виникнення спірних правовідносин), який спрямований на забезпечення сталого розвитку територій з урахуванням державних, громадських та приватних інтересів.

Частина 1 статті 41 цього Закону передбачає, що державний архітектурно-будівельний контроль - сукупність заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт. Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється органами державного архітектурно-будівельного контролю в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.

Відповідно до пункту 5 Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 23 травня 2011 року № 553 (далі - Порядок № 553) державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у порядку проведення планових та позапланових перевірок за територіальним принципом.

Пункт 7 Порядку № 553 передбачає, зокрема, що позаплановою перевіркою вважається перевірка, яка не передбачена планом роботи органу державного архітектурно-будівельного контролю. Підставами для проведення позапланової перевірки є звернення фізичних чи юридичних осіб про порушення суб`єктом містобудування вимог містобудівного законодавства.

Відповідно до пункту 9 Порядку № 553 державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у присутності суб`єктів містобудування або їх представників, які будують або збудували об`єкт будівництва.

Пункт 11 Порядку № 553 передбачає, що посадові особи органів державного архітектурно-будівельного контролю під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю мають право, зокрема: складати протоколи про вчинення правопорушень та акти перевірок, і накладати штрафи у межах повноважень, передбачених законом; видавати обов`язкові для виконання приписи щодо усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил; проводити перевірку відповідності виконання підготовчих та будівельних робіт вимогам будівельних норм, державних стандартів і правил, затвердженим проектним вимогам, рішенням, технічним умовам, своєчасності та якості проведення передбачених нормативно-технічною і проектною документацією зйомок, замірів, випробувань, а також ведення журналів робіт, наявності у передбачених законодавством випадках паспортів, актів та протоколів випробувань, сертифікатів та іншої документації; здійснювати фіксування процесу проведення перевірки з використанням аудіо- та відеотехніки.

Згідно з пунктом 13 Порядку № 553 суб`єкт містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, має право: вимагати від посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю дотримання вимог законодавства; перевіряти наявність у посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю службових посвідчень; бути присутнім під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю; за результатами перевірки отримувати та ознайомлюватись з актом перевірки, складеним органом державного архітектурно-будівельного контролю; подавати в письмовій формі свої пояснення, зауваження або заперечення до акта перевірки, складеного органом державного архітектурно-будівельного контролю за результатами перевірки.

Як визначено п.п. 16, 17 Порядку № 553 за результатами державного архітектурно-будівельного контролю посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю складається акт перевірки відповідно до вимог, установлених цим Порядком. У разі виявлення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, крім акту перевірки, складається протокол разом з приписом про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил або приписом про зупинення підготовчих та будівельних робіт, які виконуються без повідомлення, реєстрації декларації про початок їх виконання або дозволу на виконання будівельних робіт.

Відповідальність юридичних осіб та фізичних осіб-підприємців (суб`єктів містобудування) за правопорушення у сфері містобудівної діяльності встановлює Закон України «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності» від 14 жовтня 1994 року № 208/94-ВР (далі - Закон України № 208/94-ВР).

Відповідно до статті 1 Закону України № 208/94-ВР правопорушеннями у сфері містобудівної діяльності є протиправні діяння (дії чи бездіяльність) суб`єктів містобудування - юридичних осіб та фізичних осіб - підприємців, що призвели до невиконання або неналежного виконання вимог, установлених законодавством, будівельними нормами, державними стандартами і правилами.

Вчинення суб`єктами містобудування правопорушень у сфері містобудівної діяльності тягне за собою відповідальність, передбачену цим та іншими законами України.

За приписами частини 2 статті 41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» орган державного архітектурно-будівельного контролю розглядає відповідно до закону справи про адміністративні правопорушення та справи про правопорушення у сфері містобудівної діяльності.

Процедуру накладення штрафів за правопорушення у сфері містобудівної діяльності (далі - штрафи), що передбачені Законом України № 208/94-ВР визначає Порядок накладення штрафів за правопорушення у сфері містобудівної діяльності, затверджений постановою Кабінету Міністрів України від 06 квітня 1995 року № 244 (в редакції, чинній на момент виникнення спірних правовідносин).

За правилами пункту 9 Порядку накладення штрафів за правопорушення у сфері містобудівної діяльності про вчинення правопорушення у сфері містобудівної діяльності посадові особи органів державного архітектурно-будівельного контролю, які згідно з функціональними обов`язками здійснюють державний архітектурно-будівельний контроль (далі - уповноважена посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю), складають протокол про правопорушення у сфері містобудівної діяльності.

Відповідно до пункту 10 Порядку накладення штрафів за правопорушення у сфері містобудівної діяльності уповноважена посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю складає протокол про правопорушення у сфері містобудівної діяльності у двох примірниках, один з яких надається під підпис суб`єкту містобудування, що притягається до відповідальності за правопорушення у сфері містобудівної діяльності, не пізніше трьох робочих днів з дня складення акта перевірки такого суб`єкта містобудування.

Пунктом 13 Порядку накладення штрафів за правопорушення у сфері містобудівної діяльності передбачено, що протокол про правопорушення у сфері містобудівної діяльності підписується особою, яка його склала, суб`єктом містобудування, який притягається до відповідальності за правопорушення у сфері містобудівної діяльності, а також свідками (у разі наявності).

Суб`єкт містобудування, який притягається до відповідальності за правопорушення у сфері містобудівної діяльності, має право подати пояснення і зауваження щодо змісту протоколу, які є його невід`ємною частиною, а також викласти мотиви своєї відмови від його підписання.

За приписами пункту 15 Порядку накладення штрафів за правопорушення у сфері містобудівної діяльності протокол про правопорушення у сфері містобудівної діяльності та інші матеріали подаються посадовій особі органу державного архітектурно-будівельного контролю, уповноваженій розглядати справу про правопорушення у сфері містобудівної діяльності, з метою вирішення питання притягнення до відповідальності та накладення штрафу протягом трьох днів після його складення.

Згідно пункту 16 Порядку накладення штрафів за правопорушення у сфері містобудівної діяльності справа про правопорушення у сфері містобудівної діяльності (далі - справа) розглядається посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю, до повноважень якої належить розгляд таких справ, протягом 15 днів з дня одержання зазначеною особою протоколу про правопорушення у сфері містобудівної діяльності та інших матеріалів справи.

Пунктом 17 Порядку накладення штрафів за правопорушення у сфері містобудівної діяльності передбачено, що справа може розглядатися за участю суб`єкта містобудування, який притягається до відповідальності, або його уповноваженого представника, експертів, інших осіб.

Відомості про час і місце розгляду справи повідомляються суб`єкту містобудування, який притягається до відповідальності, та іншим особам, які беруть участь у розгляді справи, не пізніше як за три доби до дня розгляду справи.

За приписами пункту 19 Порядку накладення штрафів за правопорушення у сфері містобудівної діяльності доказами у справі про правопорушення у сфері містобудівної діяльності є будь-які фактичні дані, на підставі яких встановлюється наявність чи відсутність правопорушення, винність відповідного суб`єкта містобудування в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Зазначені дані встановлюються на підставі протоколу про правопорушення у сфері містобудівної діяльності, у разі потреби на підставі пояснень суб`єкта містобудування, який притягається до відповідальності, свідків, а також інших документів.

Як вбачається з матеріалів справи, відповідачем згідно проведеної позапланової перевірки було встановлено, що Департамент зареєстрував замовнику будівництва - ТОВ «Істрейт» декларацію про початок виконання будівельних робіт: «Реконструкція нежитлових приміщень з прибудовою під магазин продовольчих та непродовольчих товарів за адресою: просп. Лісовий, 4 у Деснянському районі м. Києва» від 05.01.2017 №КВ 32.

Містобудівні умови та обмеження забудови земельної ділянки видані Департаментом містобудування та архітектури виконавчого органу Київської міської ради (КМДА) від 27.12.2016 № 1753/16/012/009-16.

Проектна документація розроблена ТОВ «Будпроект плюс» з порушеннями вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, чим порушено абз. 5 ст. 26 Закону України «Про архітектурну діяльність» та абз. 1 ч. 1 ст. 31 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності».

В подальшому, замовником будівництва затверджено проектну документацію, яка суперечить вимогам законодавства у сфері містобудівної діяльності, чим порушено ст. 23 Закону України «Про архітектурну діяльність».

З цих підстав Департаментом зроблено висновок про те, що згідно ст. 376 Цивільного кодексу України є підстави вважати об`єкт самочинним будівництвом.

Одночасно було встановлено, що зазначений об`єкт будівництва на просп. Лісовому, 4 у Деснянському районі м. Києва експлуатується під розміщення магазину «АТБ» без прийняття в експлуатацію у встановленому порядку, чим порушено ч.8 ст.39 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», що і слугувало підставою для винесення оскаржуваної постанови про накладення штрафу.

Судом встановлено, що позивачем було оскаржено до суду наказ Департаменту з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) № 110 від 06.04.2017 «Про скасування реєстрації декларації про початок виконання будівельних робіт».

Постановою Третього апеляційного адміністративного суду від 11 грудня 2019 року у справі № 200/7283/17, задоволено апеляційну скаргу товариства з обмеженою відповідальністю «Істрейт»: рішення Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 12.07.2019 р. скасовано та прийнято нову постанову, якою визнано протиправною та скасовано наказ Департаменту з питань державного архітектурно - будівельного контролю міста Києва № 110 від 06.04.2017 р.

Так, в межах адміністративної справи № 200/7283/17 апеляційним судом встановлено, що згідно висновку експертного дослідження № 172-04 від 30.05.2017 р. встановлено, що фактична категорія складності об`єкту, розташованого за адресою м. Київ, проспект Лісовий,4 є 111 категорія складності; стадійність проектування об`єкту дотримана у відповідності до вимог діючих нормативно - правових актів; об`єкт не є об`єктом самочинного будівництва у відповідності до вимог діючих нормативно - правових актів в галузі будівництва, та вимоги діючих нормативно - правових актів в галузі будівництва на даному об`єкті в частині забезпечення ліфтами, дотримано.

Також встановлено, що відповідно до висновку по інструментальному обстеженню та оцінці стану конструкцій будови перед реконструкцією на об`єкті в м. Київ проспект Лісний, 4, затвердженого в жовтні 2014 р. проректором з наукової роботи д.т.н., професором ОСОБА_2 … при реконструкції обов`язковою умовою є захист підвалу від підтоплення підземними водами. Запропонований варіант передбачає виконання робіт кваліфікованими спеціалістами профільної організації. …Пошкоджень в залізобетонних та кам`яних конструкціях будівлі, понижуючих несущу здатність, не виявлено. Їх стан кваліфікується від нормального категорії К-1 до задовільного категорії К-2. В цілому стіни та колони мають необхідні запаси для цілей збільшення нагрузки при надбудівлі другого поверху. …Демонтаж перегородок, ділянок стін по осям 1,6 і ряду «А» є технічно можливим засобом. Принципіальна схема демонтажу конструкцій, практично не вимагає додаткового посилення та приведена в додатку 1. …Результати контролю міцності матеріалів приведені в додатку 2, результати розрахунків основи і конструкцій, схеми захисту підвалу від підтоплення дані в додатках 3 та 4.

Також судом встановлено, що позивачем було оскаржено до суду припис відповідача від 06 квітня 2017 року щодо усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил.

Так, рішенням Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 15 квітня 2021 року у справі №200/6550/17, залишеного без змін постановою Третього апеляційного адміністративного суду від 28 липня 2021 року, задоволено позов товариства з обмеженою відповідальністю «Істрейт» до Департаменту з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва про визнання протиправним та скасування припису: визнано протиправним та скасовано припис від 06 квітня 2017 року, винесений стосовно Товариства з обмеженою відповідальністю «Істрейт», про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил, винесений Департаментом з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва.

В межах адміністративної справи №200/6550/17 суд вказав, що декларація про початок виконання будівельних робіт: «Реконструкція нежитлових приміщень з прибудовою під магазин продовольчих та непродовольчих товарів за адресою: просп. Лісовий, 4 у Деснянському районі м. Києва» зареєстрована Департаментом 05.01.2017 за № КВ 32. При цьому, згідно із ч. 4 ст. 36 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» орган державного архітектурно-будівельного контролю повертає декларацію про початок виконання будівельних робіт замовникові для усунення виявлених недоліків, якщо у декларації не відображено інформації щодо замовника, назви чи адреси об`єкта будівництва, документа, що підтверджує право власності чи користування земельною ділянкою (крім випадків, визначених частиною четвертою статті 34 цього Закону), містобудівних умов та обмежень (крім об`єктів будівництва, для проектування яких містобудівні умови та обмеження не надаються), проектувальника, головного архітектора та/або головного інженера проекту, осіб, відповідальних за проведення авторського і технічного нагляду, з обґрунтуванням причини у строк, передбачений для її реєстрації. Отже, оскільки Департамент зареєстрував декларацію про початок робіт, то дані обставини підтверджують правильність та повноту даних вказаних позивачем в декларації на початок робіт. Таким чином, висновок відповідача про здійснення позивачем самовільного будівництва не знайшов підтвердження.

Законом України «Про регулювання містобудівної діяльності», а саме ч. 1 ст. 41 передбачено, що Державний архітектурно-будівельний контроль - сукупність заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт.

При цьому на органи контролю покладається обов`язок по доведенню факту порушення замовниками проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм.

В межах адміністративної справи №200/6550/17 суд зазначив, що відповідачем не підтверджено наявність порушень з боку ТОВ «Істрейт» Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності». Під час перевірки не було встановлено факт здійснення реконструкції у нежитлових приміщеннях, оскільки декларація про початок виконання будівельних робіт надає замовнику будівництва право виконувати будівельні роботи, але строк, протягом якого такі роботи повинні були розпочатись діючим законодавством не встановлений, а відтак сам факт реєстрації декларації про початок виконання будівельних робіт не свідчить і про те, що об`єкт експлуатується без документів, що підтверджують його прийняття до експлуатації. Отже, судом встановлено відсутність доказів того, що станом на 06.04.2017 вже була проведена реконструкція на об`єкті, оскільки сам факт експлуатації об`єкту під магазин «АТБ» не може свідчити про факт проведення реконструкції.

Відповідно до частини 4 статті 77 КАС України обставини, встановлені рішенням суду у господарській, цивільній або адміністративній справі, що набрало законної сили, не доказуються при розгляді іншої справи, у якій беруть участь ті самі особи або особа, стосовно якої встановлено ці обставини, якщо інше не встановлено законом.

Отже, з огляду на встановлені обставини в адміністративних справах № 200/6550/17 та №200/7283/17 щодо відсутності порушень з боку позивача вимог положень ч.8 ст.39 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», які встановлені в акті перевірки дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил від 06.04.2017 та стали підставою для винесення оскаржуваної постанови від 20.04.2017 № 27/17/073-3435, суд приходить висновку, що оскаржувана постанова не відповідає вимогам чинного законодавства, яке регулює спірні правовідносини, оскільки вказані у ній порушення, які були виявлені в ході проведення заходу будівельно-архітектурного контролю не знайшли свого підтвердження під час розгляду справи, спростовуються встановленими судом обставинами, у зв`язку з чим така постанова є неправомірною та підлягає скасуванню.

Відповідно до частини 1 статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

У таких справах суб`єкт владних повноважень не може посилатися на докази, які не були покладені в основу оскаржуваного рішення, за винятком випадків, коли він доведе, що ним було вжито всіх можливих заходів для їх отримання до прийняття оскаржуваного рішення, але вони не були отримані з незалежних від нього причин (ч. 2 цієї статті).

За наведеного правового регулювання та встановлених обставин, суд приходить до висновку про обґрунтованість доводів позивача та наявність підстав для задоволення позовних вимог.

Згідно із частиною першою статті 139 КАС України при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.

Отже, на користь позивача необхідно стягнути за рахунок бюджетних асигнувань відповідача судовий збір в розмірі 1600,00 грн., сплачений згідно з квитанцією.

Керуючись ст. 77, 139, 241, 243, 255, 295 Кодексу адміністративного судочинства України, суд,-

В И Р І Ш И В:

Адміністративний позов товариства з обмеженою відповідальністю «Істрейт» (49069, Дніпропетровська область, місто Дніпро, пр. Богдана Хмельницького, буд. 13, ) до Департаменту з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) (01001, місто Київ, вулиця Хрещатик, буд. 32а, ) про визнання протиправним та скасування рішення задовольнити.

Визнати протиправною та скасувати постанову Департаменту з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) від 20.04.2017 №27/17/073-3435 про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності на товариство з обмеженою відповідальністю «Істрейт».

Стягнути на користь товариства з обмеженою відповідальністю «Істрейт» (49069, Дніпропетровська область, місто Дніпро, пр. Богдана Хмельницького, буд. 13, ) за рахунок бюджетних асигнувань Департаменту з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) (01001, місто Київ, вулиця Хрещатик, буд. 32а, ) сплачений судовий збір у розмірі 1600,00 грн (одна тисяча шістсот гривень).

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду. Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, або у разі розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення. Апеляційна скарга подається безпосередньо до суду апеляційної інстанції.

СуддяМ.М. Луцович

Відповідно до ч. 3 ст. 243 КАС України рішення суду у повному обсязі складено та підписано протягом 08.12.2025 року.