Справа № 440/13080/25
Суддя: В.І. Бевза
Дата ухвалення: 2025-12-09 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ПОЛТАВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
УХВАЛА

про витребування доказів

09 грудня 2025 рокум. ПолтаваСправа № 440/13080/25

Полтавський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Бевзи В.І., розглянувши матеріали справи за адміністративним позовом Товариство з обмеженою відповідальністю "ОІЛ ЦЕНТР РІТЕЙЛ" до Головне управління ДПС у Полтавській області про визнання протиправним та скасування рішення,

В С Т А Н О В И В:

Позивач Товариство з обмеженою відповідальністю "ОІЛ ЦЕНТР РІТЕЙЛ" звернувся до Полтавського окружного адміністративного суду з позовною заявою до Головне управління ДПС у Полтавській області про визнання протиправним та скасування рішення, а саме просить:

- визнати протиправним та скасувати податкове повідомлення-рішення форми «С» від 04.07.2025 №5 на загальну суму штрафних санкцій в розмірі 827565,01 гривень, за встановлені порушення пунктів 1, 2, 12 статті 3 Закону України «Про застосування реєстраторів розрахункових операцій у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг».

Ухвалою Полтавського окружного адміністративного суду від 29 вересня 2025 року провадження у справі відкрито, постановлено розгляд справи проводити за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи (у письмовому провадженні), зобов`язано відповідача надати докази.

Вказану ухвалу суду відповідач отримав 29.09.2025 в електронному кабінеті підсистеми ЄСІТС "Електронний суд", натомість відзив надав до суду 17.10.2025, тобто у порушення п`ятнадцятиденного строку, встановленого ухвалою суду.

Ухвалою суду від 29.09.2025 суд витребував від відповідача:

"Витребувати від відповідача належним чином засвідченні копії:

1) акту перевірки зі всіма додатками до цього акту, що є його невід`ємною частиною; документів щодо підстав та порядку проведення/призначення перевірки, оформленої актом (наказу на проведення перевірки, документів, що є підставою для призначення перевірки, направлень на проведення перевірки, доказів направлення та вручення всіх документів, інших доказів); всіх інших документів та матеріалів, які можуть бути використані як докази у справі;

2) розрахунок суми штрафних (фінансових) санкцій, визначених позивачу податковим повідомленням-рішенням;

3) письмові пояснення з питання, чи оскаржувалося позивачем податкове повідомлення-рішення в адміністративному порядку, засвідчену належним чином копію рішення, прийнятого за результатами такого оскарження та докази на підтвердження дати вручення такого рішення позивачу.

4) докази, на підставі яких винесений наказ про призначення та проведення перевірки;

5) інші докази, які стосуються премдемату, підстав та обставин позову."

Витребувані документи надати до суду у п`ятнадцятиденний строк з дня отримання копії ухвали про відкриття провадження у справі.

1. Щодо невиконання ухвали про відкриття провадження у справі від 29.09.2025.

Відповідач не надав суду та не виконав ухвалу суду від 29.09.2025 в частині:

"1) акту перевірки зі всіма додатками до цього акту, що є його невід`ємною частиною; документів щодо підстав та порядку проведення/призначення перевірки, оформленої актом (наказу на проведення перевірки, документів, що є підставою для призначення перевірки, направлень на проведення перевірки, доказів направлення та вручення всіх документів, інших доказів);

4) докази, на підставі яких винесений наказ про призначення та проведення перевірки;"

Ухвалою суду від 17.10.2025 клопотання представника відповідача про розгляд справи за правилами загального позовного провадження залишено без задоволення.

Розглянувши матеріали справи, суд встановив, що на виконання ухвали суду від 29.09.2025 відповідач не надав, зокрема, усі додатки до акту перевірки (відповіді позивача під час перевірки із усіма додатками) докази, на підставі яких винесений наказ про призначення та проведення перевірки (доповідні, службові записки, листи ДПС України із додатками, звернення Народного депутата України тощо); усі заперечення позивача під час проведення перевірки та усі відповідь (висновки) на них відповідача із усіма додатками, що долучені під час розгляду таких заперечень; також не наданий запит контролюючого органу до ТУ БЕБ у Закарпатській області.

Надані часткові заперечення позивача на висновки акту перевірки перша і остання сторінка.

Перевірка проведена Головним управління ДПС у Закарпатській області, отже у Головного управління ДПС у Полтавській області, яке прийняло оспорюване податкове повідомлення-рішення, повинні бути у наявності всі документи/матеріали перевірки, а також жодних перешкод в отриманні доказів на підставі ухвали суду про відкриття провадження у відповідача відсутні, оскільки головні управління ДПС у областях - це структурні територіальні органи ДПС України, які зобов`язані виконувати рішення суду, у даному випадку - ухвалу суду про відкриття провадження.

2. Щод невиконання ухвали суду від 28.11.2025 про витребування доказів.

Ухвалою від 28.11.2025 суд повторно витребував від відповідача докази, виконання ухвали покладене особисто на керівника відповідача:

Витребувати відповідача повторно:

"- пояснення керівника відповідача щодо причин невиконання вимог ухвали суду від 29.09.2025 у цій справі у строк визначений судом щодо ненадання всіх витребуваних доказів;

- докази, на підставі яких винесений наказ про призначення та проведення перевірки (доповідні, службові записки, листи ДПС України із додатками, звернення Народного депутата України тощо);

- всі докази, які надавались позивачем під час перевірки усі заперечення позивача під час проведення перевірки та усі відповіді на них відповідача; - запит до ТУ Бюро економічної безпеки у Закарпатській області;

- зазначити перелік щодо кожного доказу із його реквізитами, який наданий суду під час відкриття провадження та під час виконання цієї ухвали суду;

Витребувати від позивача і відповідача в межах повноважень:

- акцизні накладні щодо порушень у акті перевірки - позивач/відповідач;

- відомості із системи обліку даних СОД РРО щодо реєстрації розрахункових документів - відповідач;

- пояснення керівника відповідача із питання: яким чином порушення в акті перевірки встановлені з 22.05.2025 з 11:05 год, якщо наказ та повідмлення про проведення фактичної перевірки вручені позивачу 22.05.2025 о 12 год. 51 хв., на якій правовій підставі контролюючий орган розпочав фактичну перевірку із 22.05.2025, 11:05 год."

Ухвалу суду від 28.11.2025 відповідач отримав 01.12.2025, у той же час, відповідач посилається на неможливість виконання ухвали від 28.11.2025 та від 29.09.2025, оскільки докази знаходяться у ГУ ДПС у Закарпатській області, проте відповідач звернувся до ГУ ДПС у Закарпатській області не невідкладно, а тільки в передостанній день строку для надання доказів 05.12.2025 (лист від 05.12.2025 №2718/7/16-31-05-04).

Відповідач не надав пояснень, з яких підстав не звернувся до ГУ ДПС у Закарпатській області для виконання ухвали від 29.09.2025 у повній мірі та з яких підстав не виконав ухвалу суду від 29.09.2025, та які перешкоди існували виконати ухвалу із 29.09.2025 по 28.11.2025.

Таким чином, із 29.09.2025 по 05.12.2025 відповідач жодних дій для виконання ухвали суду від 29.09.2025 про відкриття провадження у повній мірі до ГУ ДПС у Закарпатській області не здійснював.

На обгрунтування неможливості, наданий лист від 05.12.2025 №2718/7/16-31-05-04.

Докази направлення запиту листа від 05.12.2025 №2718/7/16-31-05-04 до ГУ ДПС у Закарпатській області відповідач не надав.

Суд вважає таку поведінку відповідача, як направлення запиту у передостанній день строку для надання доказів та відсутність пояснень, з яких підстав не виконана ухвала суду від 29.09.2025 у строк визначений судом, як зловживання процесуальним правом, шляхом ненадання доказів у строк визначений судом та недобросовісне виконання процесуального обов`язку.

Суд відмовляє у продовженні процесуального строку.

Таким чином суд констатує факт невиконання відповідачем вдруге ухвали суду (від 29.09.2025 та від 28.11.2025), та невиконання ухвали суду від 28.11.2025 в частині:

- керівник відповідача не зазначив, які підстави невиконання ухвали суду від 29.09.2025 та з яких пісдав відповідач не звернувся із 29.09.2025 по 28.11.2025 до ГУ ДПС у Закарпатській області щодо повного виконання ухвали сулу від 29.09.2025 - пояснення в цій частині не надані;

- не зазначений перелік щодо кожного доказу із його реквізитами, який наданий суду під час відкриття провадження та під час виконання цієї ухвали суду від 29.09.2025 - пояснення щодо неможливості виконання в цій частині ухвали суду відповідач не надав;

- акцизні накладні щодо порушень у акті перевірки, відповідач має доступ до Єдиного реєстру акцизних накладних, - пояснення щодо неможливості виконання в цій частині ухвали суду відповідач не надав;

- відомості із системи обліку даних СОД РРО щодо реєстрації розрахункових документів, відповідач має доступ до СОД РРО, - пояснення щодо неможливості виконання в цій частині ухвали суду відповідач не надав;

- пояснення щодо неможливості виконання ухвали суду про відкриття провадження та ухвали суду від 28.11.2025 - надання відповіді на заперечення та заперечення платника податку (такі докази наявні у відповідача, оскільки саме відповідач приймав оспорюване податкове повідомлення-рішення);

- не надані суду обгрунтовані пояснення, чому відповідач не звернувся до ГУ ДПС у Закарпатській області невідкладно одразу після отримання не всіх доказів, які витребувані судом ухвалою про відкриття провадження від 29.09.2025 у справі, та чому суду надані не всі докази на виконання ухвали про відкриття провадження у справі, з яких підстав відповідач надав не всі докази у справі і не здійснював подальших дій для повного виконання ухвали суду;

- не надані суду обгрунтовані пояснення, чому відповідач не звернувся до ГУ ДПС у Закарпатській області невідкладно одразу після отримання ухвали про витребування доказів від 28.11.2025, яку отримав 01.12.2025, а тільки 05.12.2025.

- суду не надані докази направлення листа від 05.12.2025 №2718/7/16-31-05-04 до ГУ ДПС у Закарпатській області.

Керівник відповідача Сергій ЛЕВЧЕНКО у своїх поясненнях суду без дати та номеру, які подані до суду 08.12.2025, не зазначив про неможливість виконання ухвали про відкриття провадження від 29.09.2025 в частині, яка не виконана, та з яких правових підстав відповідач не виконав процесуальний обов`язок щод подання всіх доказів на виконання ухвали суду про відкриття провадження у справі у строк визначений судом.

Визнати повторне ненадання доказів доказів відповідачем та його керівником Сергієм ЛЕВЧЕНКО (на якого покладений обов`язок виконання ухвали суду від 28.11.2025) у строк встановлений судом, зловживанням процесуальним правом відповідача та недобросовісною процесуальною поведінкою сторони, що перешкоджає своєчасному розгляду справи судом та офіційного з`ясування всіх обставин справи та полягає у невиконанні своїх процесуальних обов`язків.

У своїй Окремій ухвалі від 10.03.2025 у справі №320/10183/22 Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду вказав, наступні висновки:

"1) у разі виявлення зловживання процесуальнимиправами суд зобов`язаний ужити заходів, спрямованих на попередження та/або протидію такому зловживанню, що зумовлено необхідністю: а) захисту процесуальних прав інших сторін, зокрема, щодо розгляду та вирішення справ у розумні строки; б) гарантувати дотримання всіма учасниками справи обов`язку виявляти повагу до суду та до інших учасників судового процесу; в) захисту довіри до суду ,професійності та авторитету суддів; г) своєчасного, всебічного, повного та об`єктивного встановлення всіх обставин справи, вирішеннясправи, а також винесення рішення за умови правильного застосування норм матеріального права, дотримання норм процесуального права; ґ) гарантувати виконання всіма учасниками судового процесу всіх процесуальних обов`язків, визначених законом або судом.

Водночас учасники справи також повинні мати активну позицію щодо інформування суду про виявлені випадки зловживання процесуальнимиправами іншими учасниками з викладенням відповідних доводів і наданням доказів;

2) заходи процесуального примусу, які можуть застосовуватись адміністративним судом із метою протидії зловживанню процесуальними правами, можна класифікувати на заходи прямоївідповідальності (попередження, видалення із зали судових засідань, привід, штраф, винесення окремої ухвали) та заходи непрямої (додаткової) відповідальності (залишення без розгляду або повернення позову, апеляційної чи касаційної скарги, заяви, клопотання; покладення на сторону, яка допустила зловживання процесуальними правами, судових витрат повністю або частково, незалежно відрезультатів вирішення спору; припинення врегулювання спору за участю судді тощо);

3) особливості адміністративного судочинства певним чином впливають на можливість визнання тієї чи іншої дії (бездіяльності) учасника справи зловживанням процесуальними правами,а також обрання судом заходів із протидії такому зловживанню, зокрема: а) розмір штрафу, визначений у КАС України; б) значна частина позивачів, зокрема у соціальних спорах, звільнена від сплати судового збору, тому до цих осіб, за загальним правилом, неможливозастосувати такий захід, як покладення на позивача судових витрат; в) суб`єкт владних повноважень може неправомірно (об`єктивно або суб`єктивно) перешкоджати ефективному розгляду справи (неявка, ненадання відзиву, неякісна підготовка апеляційних та касаційнихскарг, пропуск процесуального строку, несплата судового збору тощо), посилаючись на бюрократичні процедури та колективну відповідальність; надалі такий суб`єкт владних повноважень може вказати на поганий суд, який нібито не дозволив захистити суспільн іінтереси або інтереси держави; г) наявність у деяких спорах (екологія, благоустрій, надра тощо) третьої неявної сторони - суспільства (суспільних інтересів), не представлених у суді жодним спеціальним суб`єктом (представником).

У частині другій статті 45 КАС України наведений перелік дій, що можуть бути визнані судом зловживанням процесуальними правами, який, однак, не є вичерпним, оскільки суд може визнати таким зловживанням також інші дії, які мають відповідну спрямованість іхарактер. При цьому вирішення питання про наявність чи відсутність факту зловживання віднесено на розсуд суду, що розглядає справу.

Колегія суддів враховує, що суспільна небезпека зловживання процесуальними правами в адміністративному судочинстві полягає у тому, що дії (бездіяльність), які становлять зміст такого зловживання правом, спричиняють настання негативних наслідків, що можуть проявлятися для учасників справи у недосягненні судом завдань адміністративного судочинства, визначених у частині першій статті 2 КАС України, та для суду та усієї судової системи - у зниженні рівня довіри до судової гілки влади, у поставленні під сумнів професійності та авторитету".

Відповідно до частини першої статті 249 Кодексу адміністративного судочинства України суд, виявивши під час розгляду справи порушення закону, може постановити окрему ухвалу і направити її відповідним суб`єктами владних повноважень для вжиття заходів щодо усунення причин та умов, що сприяли порушенню закону.

У порядку частини 1 статті 78 Кодексу адміністративного судочинства України, обставини, які визнаються учасниками справи, не підлягають доказуванню, якщо суд не має обґрунтованого сумніву щодо достовірності цих обставин або добровільності їх визнання. Обставини, які визнаються учасниками справи, зазначаються в заявах по суті справи, поясненнях учасників справи, їх представників.

Згідно із статтею 159 Кодексу адміністративного судочинства України (далі КАС України), відповідач не скористався своїм диспозитивним правом на подання відзиву чи іншої заяви по суті спору із запереченнями щодо обставин, викладених у позовній заяві.

Суд оцінює поведінку відповідача, стосовно ненадання відповідачем доказів, які витребувані судом ухвалами від 29.09.2025, 28.11.2025, як зловживання процесуальним правом сторони (відповідача суб?єкта владних повноважень) та невиконання процесуального обов`язку суб?єктом владних повноважень.

Ненадання доказів суб`єктом владних повноважень не спростовує підтвердження відповідачем порушеного права позивача, яке є предметом спору.

Суд визнає, що ненадання доказів порушує принцип змагальності сторін та ускладнює встановлення істини у справі, але й підриває авторитет судової влади, нівелює довіру суспільства до правосуддя та перешкоджає своєчасному та ефективному розгляду справ.

Необхідність подання відзиву та доказів у справі суб?єктом владних повноважень зумовлена їх особливим статусом, як представників публічного інтересу, а також того, що всі негативні наслідки ухвалення рішення покладаються на державний бюджет України, який наповнюється платниками податків.

Протиправні дії суб?єкта владних повноважень у подальшому спричиняють збільшення витрат із державного бюджету, що призводить до нераціонального витрачання коштів платників податків. Саме на суб?єкта владних повноважень покладається покладається підвищена відповідальність за участь у судових процесах (як особиста явка їх представників так і подання заяв по суті спору) та, в подальшому, забезпечення виконання рішень суду.

Дії суб`єкта владних повноважень або бездіяльність мають прямий вплив на ефективність функціонування судової системи та дотримання принципів верховенства права.

Таким чином, оскільки відповідач та його керівник Сергій ЛЕВЧЕНКО ухиляються від виконання процесуального обов`язку, тобто невиконання територіальним контролюючим органом, необхідним є витребування доказів від Державної податкової служби України, якому підпорядковується контролюючий орган та його керівник, що зловживають процесуальним правом, в порядку статтей 9, 77, 80 КАС України.

Керуючись статтями 9, 77, 80, 248, 256 Кодексу адміністративного судочинства України,

П О С Т А Н О В И В:

Відмовити у продовженні процесуального строку для надання доказів відповідачем для виконання ухвали суду від 28.11.2025.

Витребувати від Державної податкової служби України (Львівська площа, буд.8, м. Київ, 04053, ) наступні докази у строк п`ять днів із дня отримання цієї ухвали суду, що є підставою та предметом позову у цій справі, та про які зазначені в акті фактичної перевірки від 02.06.2025 №9683/Ж5/0716/1603/РРО/44702151:

- докази, на підставі яких винесений наказ про призначення та проведення перевірки (доповідні, службові записки, листи ДПС України із додатками, звернення Народного депутата України тощо);

- всі докази, які надавались позивачем під час перевірки, усі заперечення позивача під час проведення перевірки та усі відповіді на них відповідача із усіма додатками;

- запит до ТУ Бюро економічної безпеки у Закарпатській області;

- акцизні накладні щодо порушень у акті перевірки;

- відомості із системи обліку даних СОД РРО щодо реєстрації розрахункових документів, порушень у акті перевірки;

Копію ухвали направити особам, які беруть участь у справі.

Ухвала оскарженню не підлягає і набирає законної сили з моменту постановлення.

Повідомити учасників процесу про наслідки невиконання цієї ухвали суду визначені Кодексом адміністративного судочинства України - процесуальний примус (штраф), окрема ухвала.

Суддя В.І. Бевза