Справа № 160/28808/25
Суддя: Златін Станіслав Вікторович
Дата ухвалення: 2025-12-09 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
УХВАЛА

09 грудня 2025 року Справа 160/28808/25

Дніпропетровський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Златіна С.В., розглянувши у порядку письмового провадження клопотання позивача про зміну предмету позову та клопотання відповідача про закриття провадження у справі та про розгляд справи у порядку загального позовного провадження у справі за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Мінімі Бьюті» до Головного управління ДПС у Дніпропетровській області про визнання протиправним та скасування податкового повідомлення-рішення

УСТАНОВИВ:

Позивач звернувся до суду з адміністративним позовом до Головного управління ДПС у Дніпропетровській області, в якому просить визнати протиправним та скасувати податкове повідомлення-рішення Головного управління ДПС у Дніпропетровській області № від 23.07.2025 року.

Ухвалою суду від 13.10.2025 року відкрито провадження у справі та вирішено здійснювати розгляд справи за правилами спрощеного позовного провадження без виклику учасників справи.

28.10.2025 року позивач подав заяву про зміну предмету позову, у якій просить суд визнати протиправним та скасувати податкове повідомлення - рішення від 01.10.2025 року № . Заява обгрунтована тим, що відповідач на підставі рішення ДПС України від 29.09.2025 року № 28226/6/99-00-06-03-02-06 виніс нове податкове повідомлення рішення № від 01.10.2025 року, відповідно до якого ТОВ «Мінімі Бьюті» нараховано грошові зобов`язання у розмірі 239 762,85 грн. До заяви позивач надав докази вручення відповідачу нової редакції позовної заяви, де предметом позову є саме податкове повідомлення - рішення від 01.10.2025 року № .

У відповідості до вимог ч.1 ст. 47 КАС України крім прав та обов`язків, визначених у статті 44 цього Кодексу, позивач має право на будь-якій стадії судового процесу відмовитися від позову. Позивач має право змінити предмет або підстави позову, збільшити або зменшити розмір позовних вимог шляхом подання письмової заяви до закінчення підготовчого засідання або не пізніше ніж за п`ять днів до першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження.

Враховуючи викладане, а також вручення відповідачу нової редакції позовної заяви, де предметом позову є саме податкове повідомлення - рішення від 01.10.2025 року № , суд приймає до розгляду заяву позивача про зміну предмету позову від 28.10.2025 року.

27.10.2025 року відповідач подав клопотання про закриття провадження у справі, оскільки податкове повідомлення-рішення Головного управління ДПС у Дніпропетровській області № від 23.07.2025 року є скасованим у адміністративному порядку; замість скасованого податкового повідомлення - рішення винесено податкове повідомлення - рішення від 01.10.2025 року № .

Згідно п.8 ч.1 ст. 238 КАС України суд закриває провадження у справі щодо оскарження рішень, дій або бездіяльності суб`єкта владних повноважень, якщо оскаржувані порушення були виправлені суб`єктом владних повноважень і при цьому відсутні підстави вважати, що повне відновлення законних прав та інтересів позивача неможливе без визнання рішень, дій або бездіяльності суб`єкта владних повноважень протиправними після такого виправлення.

Враховуючи те, що суд прийняв до розгляду заяву позивача про зміну предмету позову, згідно якої передметом позову є податкове повідомлення - рішення від 01.10.2025 року № , то відсутні підстави для закриття провадження у справі, оскільки податкове повідомлення - рішення від 01.10.2025 року № не є скасованим відповідачем.

Стосовно клопотання відповідача про розгляд справи у порядку загального позовного провадження.

Предметом спору у даній справі є податкове повідомлення - рішення від 01.10.2025 року № на загальну суму 239 762,85 грн.

Приписами ст. 12 КАС України визначено, що адміністративне судочинство здійснюється за правилами, передбаченими цим Кодексом, у порядку позовного провадження (загального або спрощеного).

Згідно п.4 ч.4 ст. 12 КАС України виключно за правилами загального позовного провадження розглядаються справи у спорах: щодо оскарження рішення суб`єкта владних повноважень, на підставі якого ним може бути заявлено вимогу про стягнення грошових коштів у сумі, що перевищує: для юридичних осіб - п`ятсот розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб; для фізичних осіб та фізичних осіб - підприємців - вісімдесят розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Відповідно до положень ч. 2 ст. 257 КАС України, за правилами спрощеного позовного провадження може бути розглянута будь-яка справа, віднесена до юрисдикції адміністративного суду, за винятком справ, зазначених у частині четвертій цієї статті.

Згідно з ч. 3 ст. 257 КАС України, при вирішенні питання про розгляд справи за правилами спрощеного або загального позовного провадження суд враховує: значення справи для сторін; обраний позивачем спосіб захисту; категорію та складність справи; обсяг та характер доказів у справі; кількість сторін та інших учасників справи; чи становить розгляд справи значний суспільний інтерес; думку сторін щодо необхідності розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження.

Також відповідно до ч. 5 ст. 262 КАС України за клопотанням однієї із сторін або з власної ініціативи суду розгляд справи проводиться в судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін.

Аналіз вищевикладених норм показує, що КАС України визначає право адміністративного суду на призначення справи до розгляду в порядку спрощеного позовного провадження в судовому засіданні з повідомленням сторін за їх клопотанням або загального позовного провадження, з урахуванням встановлених КАС України обмежень.

Суд зазначає, що принцип змагальності сторін під час розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження, учасники справи реалізують, обґрунтовуючи свої доводи чи заперечення, можуть подати до суду заяви по суті справи у спрощеному позовному провадженні.

Тому, з огляду на предмет спору між сторонами, характер спірних правовідносин, предмет доказування та склад учасників у цій адміністративній справі, а також те, що КАС України не відносить справи, у яких предметом позову є рішення суб`єкта владних повноважень на суму менше п`ятсот розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, до справ, які підлягають розгляду виключно за правилами загального позовного провадження, то суд дійшов висновку про відсутність підстав для розгляду справи у порядку загального позовного провадження, а відтак суд відмовляє у задоволенні означеного клопотання.

Разом з цим суд також звертає увагу на те, що Практика Європейського суду з прав людини (далі - ЄСПЛ) з питань гарантій публічного характеру провадження у судових органах в контексті пункту 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод (далі - Конвенція), свідчить про те, що публічний розгляд справи може бути виправданим не у кожному випадку (рішення від 8 грудня 1983 року у справі Ахеп v. Germany, заява №8273/78, рішення від 25.04.2002 року Varela Assalino contre le Portugal, заява №64336/01). Так, y випадках, коли мають бути вирішені тільки питання права, то розгляд письмових заяв, на думку ЄСПЛ, є доцільнішим, ніж усні слухання, і розгляд справи на основі письмових доказів є достатнім. Заявник (не в одній із зазначених справ) не надав переконливих доказів на користь того, що для забезпечення справедливого судового розгляду після обміну письмовими заявами необхідно було провести також усні слухання. Зрештою, у певних випадках влада має право брати до уваги міркування ефективності й економії. Зокрема, коли фактичні обставини не є предметом спору, а питання права не становлять особливої складності, та обставина, що відкритий розгляд не проводився, не є порушенням вимоги пункту 1 статті 6 Конвенції про проведення публічного розгляду справи.

Також, положення Кодексу адміністративного судочинства України гарантують права учасників справи безпосередньо знайомитись з матеріалами справи, зокрема і з аргументами іншої сторони та інших учасників та реагувати на ці аргументи відповідно до процесуального законодавства.

Таким чином, розгляд справ у порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами жодним чином не свідчить про порушення принципів верховенства права, законності, рівності всіх учасників адміністративного процесу, змагальності сторін, диспозитивності та офіційного з`ясування усіх обставин справи.

Водночас, суд зазначає, що будь-який спір з огляду на дії позивача щодо його ініціювання є значимими для нього, так само як і для відповідача, оскільки судове провадження має наслідком ухвалення судового рішення, яким вирішується спір між ними.

Суд зазначає, що оцінити "значення справи для сторін" і "значний суспільний інтерес" має суд в рамках конкретних правовідносин, з яких виник спір. Це означає, що вказані підстави (для розгляду справи за правилами загального позовного провадження) повинні мати своєрідне "конкретизоване" пояснення у вимірі певної справи; посилання на ці підстави безвідносно до конкретних фактичних підстав не достатньо для того, щоб вимагати розгляду справи за правилами загального позовного провадження.

Такий правовий висновок викладено Верховним Судом в численних постановах, зокрема, від 26.05.2022 у справі №640/594/20, від 22.10.2021 у справі №200/6491/20-а, від 07.10.2021 у справі №640/23517/20, від 05.10.2021 у справі №640/23385/20, від 05.08.2021 у справі №200/5490/20-а, від 29.07.2021 у справі №340/1727/20, від 28.07.2021 у справі №160/6740/20, від 27.07.2021 у справі №340/1901/20, від 22.07.2021 у справі №460/6542/20, від 23.06.2021 у справі №520/13014/2020 тощо.

Водночас, таке судове рішення підлягатиме оскарженню в порядку, визначеному КАС України.

При цьому, у поданому позивачем клопотанні не зазначено та не обґрунтовано, дослідження яких саме доказів є необхідним саме у судовому засіданні та яким чином розгляд справи за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін (у письмовому провадженні) вплине на об`єктивність з`ясування обставин справи, або їх повноту.

Крім того, рішенням Ради суддів України № 23 від 05 серпня 2022 р. затверджено рекомендації з організаційних питань роботи суддів в умовах воєнного стану. Цим рішенням звернуто увагу суддів на недопустимість ігнорування сигналів повітряної тривоги або інших сповіщень про небезпеку, які надходять від органів управління цивільного захисту.

Керуючись ст. 12,47,238,256,262 КАС України, суд -

ПОСТАНОВИВ:

Задовольнити заяву Товариства з обмеженою відповідальністю «Мінімі Бьюті» про зміну предмета позову від 28.10.2025 року.

Прийняти до розгляду заяву Товариства з обмеженою відповідальністю «Мінімі Бьюті» про зміну предмета позову від 28.10.2025 року, у якій предметом позову визначено податкове повідомлення - рішення від 01.10.2025 року № .

Відмовити у задоволенні клопотання ГУ ДПС у Дніпропетровській області про закриття провадження у справі.

Відмовити у задоволенні клопотання ГУ ДПС у Дніпропетровській області про розгляд справи у порядку загального позовного провадження.

Ухвала оскарженню не підлягає. Заперечення проти такої ухвали може бути включено до апеляційної чи касаційної скарги на рішення суду, прийняте за результатами розгляду справи.

Суддя С.В. Златін