Справа № 440/16260/25
Суддя: С.С. Сич
Дата ухвалення: 2025-12-08 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ПОЛТАВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
УХВАЛА

про залишення позовної заяви без руху

08 грудня 2025 рокум. ПолтаваСправа № 440/16260/25

Суддя Полтавського окружного адміністративного суду Сич С.С., перевіривши матеріали позову фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 до Головного управління ДПС України в Полтавській області про визнання протиправними та скасування податкових повідомлень-рішень,

В С Т А Н О В И В:

03 грудня 2025 року через систему "Електронний суд" до Полтавського окружного адміністративного суду надійшла позовна заява фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 до Головного управління ДПС у Полтавській області (сформована в системі "Електронний суд" 02 грудня 2025 року), у якій позивач просить:

1) визнати протиправним та скасувати податкове повідомлення-рішення від 24.07.2025 №5 про застосування штрафних фінансових санкцій у розмірі 130019,34 грн. на підставі абз. 4 п. 120-1.2 ст. 120-1 ПК України "через нібито не реєстрацію податкових накладних відповідно до п. 198.5 ст. 198 ПК України за березень 2019 року грудень 2023 року на загальний обсяг постачання (без ПДВ) в сумі 25551777,29 грн.";

2) визнати протиправним та скасувати податкове повідомлення-рішення від 24.07.2025 №5 про донарахування грошового зобов`язання з військового збору у розмірі 489467,46 грн., у тому числі щодо збільшення податкового зобов`язання у розмірі 391759,07 грн. та застосування штрафних (фінансових) санкцій (штрафів) у розмірі 97708,39 грн.;

3) визнати протиправним та скасувати податкове повідомлення-рішення від 24.07.2025 №5 про збільшення суми грошового зобов`язання за платежем з податку на доходи фізичних осіб у розмірі 5873609,35 грн., у тому числі щодо збільшення податкового зобов`язання у розмірі 4701108,76 грн. та застосування штрафних (фінансових) санкцій (штрафів) у розмірі 1172500,59 грн.;

4) визнати протиправним та скасувати податкове повідомлення-рішення від 24.07.2025 №5 про збільшення суми грошового зобов`язання за платежем з податку на додану вартість у розмірі 3329978,75 грн., у тому числі щодо збільшення податкового зобов`язання у розмірі 2663983 грн. та застосування штрафних (фінансових) санкцій (штрафів) у розмірі 665995,75 грн.

Пунктом 5 частини 1 статті 171 Кодексу адміністративного судочинства України встановлено, що суддя після одержання позовної заяви з`ясовує, чи позов подано у строк, установлений законом (якщо позов подано з пропущенням встановленого законом строку звернення до суду, то чи достатньо підстав для визнання причин пропуску строку звернення до суду поважними).

Частиною першою статті 122 Кодексу адміністративного судочинства України визначено, що позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Згідно з абзацом першим частини другої статті 122 Кодексу адміністративного судочинства України для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Відповідно до частини 4 статті 122 Кодексу адміністративного судочинства України (далі по тексту - КАС України), якщо законом передбачена можливість досудового порядку вирішення спору і позивач скористався цим порядком, або законом визначена обов`язковість досудового порядку вирішення спору, то для звернення до адміністративного суду встановлюється тримісячний строк, який обчислюється з дня вручення позивачу рішення за результатами розгляду його скарги на рішення, дії або бездіяльність суб`єкта владних повноважень.

Якщо рішення за результатами розгляду скарги позивача на рішення, дії або бездіяльність суб`єкта владних повноважень не було прийнято та (або) вручено суб`єктом владних повноважень позивачу у строки, встановлені законом, то для звернення до адміністративного суду встановлюється шестимісячний строк, який обчислюється з дня звернення позивача до суб`єкта владних повноважень із відповідною скаргою на рішення, дії або бездіяльність суб`єкта владних повноважень.

Відносини у сфері оподаткування, права та обов`язки платників податків і зборів, компетенцію контролюючих органів, повноваження та обов`язки їх посадових осіб під час адміністрування податків, а також відповідальність за порушення податкового законодавства регулює Податковий кодекс України (надалі - ПК України).

Пунктом 56.18 статті 56 ПК України визначено, що з урахуванням строків давності, визначених статтею 102 цього Кодексу, платник податків має право оскаржити в суді податкове повідомлення - рішення або інше рішення контролюючого органу у будь-який момент після отримання такого рішення.

Відповідно до пункту 56.19 статті 56 ПК України у разі коли до подання позовної заяви проводилася процедура адміністративного оскарження, платник податків має право оскаржити в суді податкове повідомлення-рішення або інше рішення контролюючого органу про нарахування грошового зобов`язання протягом місяця, що настає за днем закінчення процедури адміністративного оскарження відповідно до пункту 56.17 цієї статті.

У постанові від 26.11.2020 по справі №500/2486/19 Верховний Суд у складі судової палати з розгляду справ щодо податків, зборів та інших обов`язкових платежів Касаційного адміністративного суду виклав висновок щодо застосування норм пунктів 56.18, 56.19 статті 56 ПК України при оскарженні податкового повідомлення - рішення, згідно з яким строк звернення до суду з позовом про скасування податкових повідомлень - рішень, якщо такому позову передувало звернення платника податків з адміністративною скаргою до контролюючого органу, становить один місяць з дня завершення процедури адміністративного оскарження.

З матеріалів позову слідує, що позивач оскаржив податкові повідомлення-рішення Головного управління ДПС України у Полтавській області від 24.07.2025 №5, від 24.07.2025 №5, від 24.07.2025 №5, від 24.07.2025 №5 в адміністративному порядку та рішенням ДПС України про результати розгляду скарги №29581/6/99-00-06-01-02-06 від 10 жовтня 2025 року скарга ОСОБА_1 залишена без задоволення, а податкові повідомлення-рішення Головного управління ДПС України у Полтавській області від 24.07.2025 №5, від 24.07.2025 №5, від 24.07.2025 №5, від 24.07.2025 №5 - залишені без змін.

Позивач звернувся до суду з даним позовом 02 грудня 2025 року (позов сформовано в системі "Електронний суд"), тобто з пропуском місячного строку звернення до адміністративного суду, встановленого законом.

Прохальна частина позовної заяви містить клопотання позивача про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, в обґрунтування якого зазначено, що вперше позивач звернулася до суду з аналогічною позовною заявою 05.11.2025, тобто в межах встановленого законом місячного строку, ухвалою суду у справі №440/15157/25 позовна заява була залишена без руху та ухвалою суду у справі №440/15157/25 від 24.11.2025 позовна заява повернута позивачу у зв`язку з не усуненням недоліків позовної заяви, які, за твердженням позивача, не були усунуті через те, що з 20.11.2025 по 25.11.2025 позивач лікувалася.

Відповідно до частини першої статті 121 КАС України суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення.

Отже, строк, передбачений частиною другою статті 122 КАС України, є процесуальним строком, встановленим законом, який суд може поновити, якщо визнає причини його пропуску поважними.

Установлення законом процесуальних строків передбачено з метою дисциплінування учасників адміністративного судочинства та своєчасного виконання ними передбачених КАС України певних процесуальних дій. Інститут строків в адміністративному процесі сприяє досягненню юридичної визначеності в публічно-правових відносинах, а також стимулює учасників адміністративного процесу добросовісно ставитися до виконання своїх обов`язків. Ці строки обмежують час, протягом якого такі правовідносини можуть вважатися спірними; після їх завершення, якщо ніхто не звернувся до суду за вирішенням спору, відносини стають стабільними. Недотримання встановлених законом строків зумовлює чітко визначені юридичні наслідки.

Розумні строки в адміністративному судочинстві це найкоротші за конкретних обставин строки (якщо інше не визначено законом або встановлено судом), протягом яких сторона повинна вжити певних дій, демонструючи свою зацікавленість у їх результатах, і які об`єктивно оцінюються судом стосовно відповідності принципам добросовісності та розсудливості, а також на предмет дотримання прав інших учасників (забезпечення балансу інтересів).

Такі правові висновки викладені у постанові Великої Палати Верховного Суду від 08.12.2022 у справі № 990/102/22.

У постанові Верховного Суду від 17.09.2020 у справі №640/12324/19 викладено правовий висновок про те, що причина пропуску строку звернення до суду із адміністративним позовом може вважатися поважною, якщо вона відповідає одночасно усім таким умовам:

1) це обставина або кілька обставин, яка безпосередньо унеможливлює або ускладнює можливість вчинення процесуальних дій у визначений законом строк;

2) це обставина, яка виникла об`єктивно, незалежно від волі особи, яка пропустила строк;

3) ця причина виникла протягом строку, який пропущено;

4) ця обставина підтверджується належними і допустимими засобами доказування.

Тобто, поважними причинами можуть визнаватися лише такі обставини, які є об`єктивно непереборними, не залежать від волевиявлення особи, що звернулась з адміністративним позовом, пов`язані з дійсно істотними перешкодами чи труднощами для своєчасного вчинення процесуальних дій та підтверджені належним чином.

Отже, поновленню підлягають лише порушені з поважних причин процесуальні строки, встановлені законом.

Велика Палата Верховного Суду у постанові від 08.10.2020 у справі № 9901/32/20 дійшла висновку, що інакшого способу визначити, які причини належить віднести до поважних, ніж через зовнішню оцінку (кваліфікацію) змісту конкретних обставин, хронологію та послідовність дій суб`єкта правовідносин перед зверненням до суду за захистом свого права, немає. Під таку оцінку мають потрапляти певні явища, фактори та їх юридична природа; тривалість строку, який пропущений; те, чи могли і яким чином певні фактори завадити вчасно звернутися до суду, чи перебувають вони у причинному зв`язку із пропуском строку звернення до суду; яка була поведінка суб`єкта звернення протягом цього строку; які дії він вчиняв, і чи пов`язані вони з готуванням до звернення до суду тощо.

З матеріалів позову встановлено, що рішенням ДПС України про результати розгляду скарги №29581/6/99-00-06-01-02-06 від 10 жовтня 2025 року скарга ОСОБА_1 залишена без задоволення, а податкові повідомлення-рішення Головного управління ДПС України у Полтавській області від 24.07.2025 №5, від 24.07.2025 №5, від 24.07.2025 №5, від 24.07.2025 №5 - залишені без змін.

05 листопада 2025 року до Полтавського окружного адміністративного суду надійшла позовна фізична особа-підприємець ОСОБА_1 до Головного управління ДПС у Полтавській області про визнання протиправними та скасування податкових повідомлень-рішень.

Ухвалою Полтавського окружного адміністративного суду від 10.11.2025 у справі №440/15157/25 позовну заяву залишено без руху. Позивачу надано строк для усунення недоліків протягом десяти днів з дня вручення, шляхом надання до суду: позовної заяви оформленої у відповідності до пункту 4 частини п`ятої статті 160 Кодексу адміністративного судочинства України; документа про сплату судового збору у відповідному розмірі (1% від загальної суми оскаржуваних податкових повідомлень-рішень х на коефіцієнт 0,8) (за реквізитами для сплати судового збору: отримувач: ГУК у Полт.обл/тг м. Полтава/22030101; ; банк: Казначейство України (ЕАП); рахунок: UA4016719; призначення платежу: Судовий збір, за позовом____ (ПІБ чи назва установи, організації позивача), Полтавський окружний адміністративний суд) або документів, які підтверджують наявність підстав для звільнення позивача від сплати судового збору відповідно до закону.

Копію ухвали Полтавського окружного адміністративного суду від 10.11.2025 у справі №440/15157/25 доставлено в електронний кабінет позивача ОСОБА_1 10.11.2025 об 11:10.

Ухвалою Полтавського окружного адміністративного суду від 24 листопада 2025 року у справі №440/15157/25 позовну заяву фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 до Головного управління ДПС у Полтавській області про визнання протиправними та скасування податкових повідомлень-рішень повернуто позивачеві у зв`язку з не усуненням недоліків позовної заяви, яку залишено без руху, у встановлений судом строк.

Копія ухвали Полтавського окружного адміністративного суду від 24 листопада 2025 року у справі №440/15157/25 надіслана судом до електронного кабінету позивача ОСОБА_1 та судом отримано повідомлення про доставлення копії ухвали Полтавського окружного адміністративного суду від 24 листопада 2025 року у справі №440/15157/25 до електронного кабінету позивача ОСОБА_1 24 листопада 2025 року.

Суд зазначає, що не усунення недоліків позовної заяви, яку залишено без руху в іншій адміністративній справі №440/15157/25, не є поважною причиною пропуску строку у даній справі 440/16260/25, оскільки за своєю суттю така бездіяльність є неналежним використанням позивачем своїх процесуальних прав.

За змістом наданої позивачем до суду копії довідки КНП "Решетилівська центральна лікарня Решетилівської міської ради Полтавської області" №15 без дати ОСОБА_1 , працююча в дитячій школі мистецтв Решетилівської міської ради на посаді викладача, відвідувала лікаря поліклініки з 20 листопада 2025 року по 25 листопада 2025 року знаходилася на амбулаторному лікуванні.

У довідці окремо зазначено, що дана довідка надана для пред`явлення по місцю роботи та заміні на лікарняний лист та оплаті не підлягає.

Отже, зазначена довідка не підлягає заміні на лікарняний лист та оплаті, а отже, не є доказом на підтвердження тимчасової непрацездатності ОСОБА_1 у період з 20 листопада 2025 року по 25 листопада 2025 року. Вказана довідка без дати видана не для пред`явлення в суд, а виключно для пред`явлення по місцю роботи.

Така довідка взагалі не передбачена наказом Міністерства охорони здоров`я України від 14.02.2012 №110 "Про затвердження форм первинної облікової документації та Інструкцій щодо їх заповнення, що використовуються у закладах охорони здоров`я незалежно від форми власності та підпорядкування" та не відповідає формі первинної документації № 086/о «Медична довідка (витяг з медичної картки амбулаторного хворого)» чи будь-якій іншій формі первинної облікової документації, затвердженій наказом Міністерства охорони здоров`я України від 14.02.2012 №110.

З огляду на викладене, суд критично оцінює доводи позивача з посиланням на копію довідки КНП "Решетилівська центральна лікарня Решетилівської міської ради Полтавської області" №15 без дати.

Позивачем також не наведено жодних обставин, які були б об`єктивно непереборними, які б не залежали від його волевиявлення, та які б були пов`язані з дійсно істотними перешкодами чи труднощами для звернення до суду після отримання нею ухвали про повернення позовної заяви у справі №440/15157/25, тобто з 25 листопада 2025 року по 02 грудня 2025 року (дату звернення до суду в даній справі).

Наведені позивачем у клопотанні обставини носять суб`єктивний характер та не є достатніми для висновку про наявність підстав для поновлення строку звернення до суду.

Зважаючи на викладене вище, суд дійшов висновку, що підстави для поновлення строку, вказані позивачем у клопотанні про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, не є поважними причинами пропуску строку звернення до суду.

Згідно з частиною 1 статті 123 Кодексу адміністративного судочинства України у разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду з заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду або вказати інші підстави для поновлення строку.

Відповідно до частини 2 статті 123 Кодексу адміністративного судочинства України, якщо заяву не буде подано особою в зазначений строк або вказані нею підстави для поновлення строку звернення до адміністративного суду будуть визнані неповажними, суд повертає позовну заяву.

Таким чином, позовна заява підлягає залишенню без руху на підставі статті 123 Кодексу адміністративного судочинства України.

Частиною 3 статті 161 Кодексу адміністративного судочинства України визначено, що до позовної заяви додається документ про сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Позивач ОСОБА_1 у цій справі оскаржує:

1) податкове повідомлення-рішення Головного управління ДПС у Полтавській області від 24.07.2025 №5, яким до ОСОБА_1 застосовано штрафні (фінансові) санкції (штрафи) за платежем податок на додану вартість у розмірі 130 019,34 грн.;

2) податкове повідомлення-рішення Головного управління ДПС у Полтавській області від 24.07.2025 №5, яким ОСОБА_1 збільшено грошове зобов`язання з військового збору у загальному розмірі 489 467,46 грн.;

3) податкове повідомлення-рішення Головного управління ДПС у Полтавській області від 24.07.2025 №5, яким ОСОБА_1 збільшено грошове зобов`язання з податку на доходи фізичних осіб за результатами річного декларування у розмірі 5 873 609,35 грн.;

4) податкове повідомлення-рішення Головного управління ДПС у Полтавській області від 24.07.2025 №5, яким ОСОБА_1 збільшено грошове зобов`язання з податку на на додану вартість у розмірі 3 329 978,75 грн.

Позовні вимоги мають майновий характер, оскільки безпосереднім наслідком оскаржуваних податкових повідомлень-рішень є зміна майнового стану позивача.

Частиною 1 статті 4 Закону України "Про судовий збір" передбачено, що судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Відповідно до приписів пункту 3 частини 2 статті 4 Закону України "Про судовий збір" за подання фізичною особою або фізичною особою - підприємцем до адміністративного суду адміністративного позову майнового характеру, встановлюється ставка судового збору в розмірі 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Статтею 7 Закону України "Про Державний бюджет України на 2025 рік" установлено з 1 січня 2025 року прожитковий мінімум на одну особу в розрахунку на місяць для основних соціальних і демографічних груп населення, зокрема, працездатних осіб - 3028 гривень.

Згідно частини 3 статті 4 Закону України "Про судовий збір" при поданні до суду процесуальних документів, передбачених частиною другою цієї статті, в електронній формі - застосовується коефіцієнт 0,8 для пониження відповідного розміру ставки судового збору.

З огляду на викладене вище, позивач повинен сплатити за подання позовної заяви майнового характеру судовий збір у розмірі 12112 грн. =(3028грн.*5 *0,8).

Позивачем не надано до суду документа про сплату судового збору в розмірі 12112 грн. за подання позову або документів на підтвердження підстави звільнення позивача від сплати судового збору відповідно до закону.

Отже, позовну заяву подано без додержання вимог статті 161 Кодексу адміністративного судочинства України.

Частиною 1 статті 169 Кодексу адміністративного судочинства України передбачено, що суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Згідно частини 2 статті 169 Кодексу адміністративного судочинства України в ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху. Якщо ухвала про залишення позовної заяви без руху постановляється з підстави несплати судового збору у встановленому законом розмірі, суд в такій ухвалі повинен зазначити точну суму судового збору, яку необхідно сплатити (доплатити).

Таким чином, позовна заява підлягає залишенню без руху з наданням позивачу строку для усунення вказаних недоліків.

На підставі викладеного, керуючись статтями 121-123, 161, 169, 248, 256 Кодексу адміністративного судочинства України,

П О С Т А Н О В И В:

Визнати неповажними підстави, вказані фізичною особою-підприємцем ОСОБА_1 у клопотанні про поновлення строку звернення до адміністративного суду.

Позовну заяву фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 до Головного управління ДПС у Полтавській області про визнання протиправними та скасування податкових повідомлень-рішень залишити без руху.

Встановити позивачеві строк для усунення недоліків позовної заяви - десять днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Недоліки необхідно усунути шляхом надання до Полтавського окружного адміністративного суду:

- заяви про поновлення строку звернення до адміністративного суду та доказів поважності причин його пропуску;

- документа про сплату судового збору в розмірі 12112 грн. (дванадцять тисяч сто дванадцять гривень) на номер рахунку - UA4016719, код за ЄДРПОУ - 37959255, отримувач - ГУК у Полт.обл/тг м. Полтава/22030101, банк отримувача - Казначейство України (ЕАП), призначення платежу : Судовий збір, за позовом ______(ПІБ чи назва установи, організації позивача), Полтавський окружний адміністративний суд) або документів на підтвердження підстави звільнення позивача від сплати судового збору відповідно до закону.

Роз`яснити позивачу, якщо заяву про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду не буде подано особою в зазначений строк або вказані нею підстави для поновлення строку звернення до адміністративного суду будуть визнані неповажними, суд повертає позовну заяву.

Роз`яснити позивачу, що у разі не усунення недоліків позовної заяви, яку залишено без руху, у встановлений судом строк, позовна заява повертається позивачеві.

Копію ухвали надіслати особі, яка подала позовну заяву.

Ухвала оскарженню не підлягає та набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Суддя С.С. Сич