Справа № 640/6512/19
Суддя: Жук Р.В.
Дата ухвалення: 2025-12-05 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

КИЇВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

05 грудня 2025 року м. Київ справа №640/6512/19

Київський окружний адміністративний суд у складі судді Жука Р.В., розглянувши в порядку спрощеного позовного провадження адміністративну справу

за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Стандарт Білдінг»

до Державну інспекцію архітектури та містобудування України

про визнання протиправними дії, визнання протиправним та скасування наказу,-

ВСТАНОВИВ:

І. Зміст позовних вимог

До Окружного адміністративного суду міста Києва звернулось Товариство з обмеженою відповідальністю «Стандарт Білдінг» (далі ТОВ Стандарт Білдінг»/позивач) з адміністративним позовом до Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у Київській області (далі відповідач) у якому просить суд:

- визнати протиправними дії Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у Київській області щодо прийняття наказів №50П від 26.02.2019 року та №70П від 26.03.2019 року, видачі посвідчень (направлень) від 26.02.2019 року №106.19/01 та від 26.03.2019 року № 106.19/01/П, проведення позапланової перевірки з питань дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності суб`єкта містобудування - Товариства з обмеженою відповідальністю «СТАНДАРТ БІЛДІНГ» та складання за її результатами Акту перевірки №Т-2703/1 від 27.03.2019 року, протоколів про правопорушення у сфері містобудівної діяльності №1-Л-3-2703/6, №1-Л-3-2703/7, №1-Л-3-2703/8, №1-Л-3-2703/9 від 27.03.2019 року, приписів про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил №С-2703/4, №С-2703/5 від 27.03.2019 року, припису про зупинення підготовчих та будівельних робіт №С-2703/6 від 27.03.2019 року, постанов про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності від 09.04.2019 року.

- визнати протиправними та скасувати Накази №50П від 26.02.2019 року та №70П від 26.03.2019 року, Посвідчення (направлення) від 26.02.2019 року №106.19/01 та від 26.03.2019 року № 106.19/01 /П, Акт перевірки №Т-2703/1 від 27.03.2019 року, протоколи про правопорушення у сфері містобудівної діяльності № 1-Л-3-2703/6, №1-Л-3-2703/7, №1-Л-3-2703/8, №1-Л-3-2703/9 від 27.03.2019 року, приписи про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил №02703/4, №02703/5 від 27.03.2019 року, припис про зупинення підготовчих та будівельних робіт №02703/6 від 27.03.2019 року, постанови про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності від 09.04.2019 року № 3-0904/5-10/10-19/0904/06/02, № 3-0904/4-10/10-18/0904/06/02, № 3-0904/3-10/10-17/0904/06/02, № 3-0904/2-10/10-16/0904/06/02.

ІІ. Виклад позиції позивача та заперечень відповідача.

В обґрунтування позовних вимог позивач зазначає, що обов`язковою умовою оформлення документів, що дають право на проведення перевірки, є визначення підстави для проведення позапланового заходу. Позивач звертає увагу, що з формулювання підстав проведення перевірки, що містяться в Акті перевірки, не вбачається, що саме стало підставою проведення перевірки: звернення фізичних чи юридичних осіб про порушення суб`єктом містобудування вимог містобудівного законодавства чи вимога правоохоронних органів про проведення перевірки, і також є неможливим визначення обсягу питань, які повинні були перевірятись в рамках такої перевірки, що позбавляє можливості у повній мірі підтвердити чи спростувати набуття ДАБІ в установленому чинним законодавством порядку права на проведення перевірки.

Також позивач зазначає, що відповідач в порушення вимог діючого законодавства, здійснюючи перевірку суб`єкта господарювання ТОВ «СТАНДАРТ БІЛДІНГ», а ні керівнику Товариства, а ні належним чином уповноваженій особі Товариства, копія направлення на проведення перевірки вручена не була. При цьому, сама перевірка була здійснена з порушенням діючого законодавства: направлення вбачається, що направлення на перевірку від 26.02.2019 року №105.19/01 не відповідає вищевказаним вимогам законодавства, адже не містить інформацію щодо місцезнаходження суб`єкта господарювання та/або його відокремленого підрозділу, щодо діяльності яких здійснюється захід, а також інформацію про здійснення попереднього заходу (тип заходу і строк його здійснення); перевірка була здійснена ДАБІ з порушенням строків, визначених діючим законодавством, наданих перевіряючому органу; приписи №С-2703/4 від 27.03.2019 року, №С-2703/5 від 27.03.2019 року про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил та припису №02703/6 від 27.03.2019 року про зупинення підготовчих та будівельних робіт вбачається, що останні містять у собі абсолютно ідентичний опис виявлених у ході перевірки порушень, які зафіксовані в Акті перевірки, а саме - вимог ст. 31, 32, 37, 39 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», ст. 11 Закону України «Про архітектурну діяльність», п. 4.8., п. 5.3, п. 6 ДБН А.3.1.-5:2016 ДБН А.3.1-5:2016 «Організація будівельного виробництва», ДСТУ-Н Б В.1.2-16:2013 «Визначення класу наслідків (відповідальності) та категорії складності об`єктів будівництва».

Поряд з цим, позивач звертає увагу, що Департамент Державної архітектурно-будівельної інспекції у Київській області не є уповноваженою особою щодо розгляду справ про правопорушення у сфері містобудівної діяльності відносно суб`єктів містобудування, так як не наділений функцією їх контролю а здійснює лише нагляд у сфері містобудування. Проте, в порушення вимог діючого законодавства, Департамент Державної архітектурно-будівельної інспекції у Київській області не тільки здійснив розгляд справ про правопорушення у сфері містобудівної діяльності суб`єктом господарювання, а й не допустив представника Товариства до розгляду такої справи.

Відповідач, заперечуючи проти позовних вимог, зазначив, що при проведенні перевірки та прийнятті оскаржуваних рішень посадова особа Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у Київській області діяла у відповідності до чинного законодавства, на підставах та у спосіб, передбачений Конституцією України та чинними нормативно-правовими актами. Зокрема, відповідач звертав увагу, що позивач був завчасно повідомлений про розгляд справи про правопорушення у сфері містобудівної діяльності, а тому оскільки від останнього не надходило клопотання про відкладення розгляду справи, посадова особа розглянула дану справу за відсутності суб`єкта містобудування, за результатами якої було прийнято оскаржувані приписи та постанови про правопорушення у сфері містобудівної діяльності.

У поданій до суду відповіді на відзив відповідача, позивач не погоджувався з його доводами та просив позовні вимоги задовольнити повністю, обґрунтовуючи тим, що перевірка відповідачем була здійснена з порушенням чинного законодавства, починаючи з наказу про її призначення та закінчуючи прийняттям оскаржуваних приписів, протоколів та постанов.

Відповідач подав до суду заперечення на відповідь на відзив, в якому зазначив, що Департамент правомірно, як територіальний орган Держархбудінспекції, за наявності встановлених законом повноважень, через головних інспекторів будівельного нагляду Рубана Олександра Олександровича та Коваля Володимира Анатолійовича, здійснив відповідні заходи державного архітектурно- будівельного контролю на вказаному об`єкті будівництва. Також, відповідач звертав увагу, що перевірка відбувалась у чіткій послідовності та у визначені Порядком № 553 строки, а законодавчо не визначено обмеження Інспекції проведення перевірки строками встановленими правоохоронними чи іншими органами влади. Зокрема, відповідно до направлення на проведення перевірки та рішення про продовження перевірки її строк встановлено з 23 травня 2014 року по 28 травня 2014 року та з 16 червня 2014 року по 17 червня 2014 року, що вкладається у межі визначені Порядком № 553.»

ІІІ. Заяви (клопотання) учасників справи інші процесуальні дії у справі.

Ухвалою Окружного адміністративного суду міста Києва від 18.04.2019 відкрито провадження у справі за правилами спрощеного позовного провадження.

11.05.2019 позивачем подано до суду клопотання про долучення до справи уточнений адміністративний позов.

15.05.2019 відповідачем подано до суду відзив на позовну заяву.

23.05.2019 позивачем подано до суду заяву про ознайомлення з матеріалами справи.

03.06.2019 позивачем подано до суду відповідь на відзив.

07.06.2019 відповідачем подано до суду заперечення на відповідь на відзив.

28.05.2020 відповідачем подано до суду клопотання про долучення до матеріалів справи доказів.

Законом України від 13.12.2022 №2825-IX "Про ліквідацію Окружного адміністративного суду міста Києва та утворення Київського міського окружного адміністративного суду" (далі - Закон №2825-IX) Окружний адміністративний суд міста Києва ліквідовано, утворено Київський міський окружний адміністративний суд із місцезнаходженням у місті Києві.

Відповідно до п. 2 Прикінцевих та перехідних Закону №2825-IX, з дня набрання чинності цим Законом Окружний адміністративний суд міста Києва припиняє здійснення правосуддя; до початку роботи Київського міського окружного адміністративного суду справи, підсудні окружному адміністративному суду, територіальна юрисдикція якого поширюється на місто Київ, розглядаються та вирішуються Київським окружним адміністративним судом.

14.12.2022 вказаний Закон був опублікований в газеті "Голос України" №254 та набрав чинності 15.12.2022.

На адресу Київського окружного адміністративного суду супровідним листом "Про скерування за належністю справи" надійшли матеріали адміністративної справи №640/18164/21.

Відповідно до протоколу повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями справу передано на розгляд судді Київського окружного адміністративного суду Жуку Р.В.

Ухвалою Київського окружного адміністративного суду від 24.01.2024 прийнято адміністративну справу №640/6512/19 до провадження. Розгляд справи вирішено здійснювати за правилами спрощеного позовного провадження без виклику сторін.

Ухвалою Київського окружного адміністративного суду від 18.11.2025 замінено відповідача - Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у Київській області (01133, м. Київ, бульвар Лесі Українки, буд. 26; код ЄДРПОУ відсутній) на його правонаступника - Державну інспекцію архітектури та містобудування України (01133, м. Київ, бульвар Лесі Українки, 26; ).

04.12.2025 до суду від відповідача надійшов відзив на позовну заяву.

Інших заяв чи клопотань по суті справи учасниками справи до суду не подано.

Частиною п`ятою статті 262 Кодексу адміністративного судочинства України передбачено, що суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами, за відсутності клопотання будь-якої зі сторін про інше.

Згідно частини другої статті 262 КАС України розгляд справи по суті за правилами спрощеного позовного провадження починається з відкриття першого судового засідання. Якщо судове засідання не проводиться, розгляд справи по суті розпочинається через тридцять днів, а у випадках визначених статтею 263 цього Кодексу, - через п`ятнадцять днів з дня відкриття провадження у справі.

З урахуванням викладеного, керуючись положеннями частини другої статті 262 КАС України наявні підстави для розгляду справи в порядку письмового провадження.

ІV. Обставини встановлені судом, та зміст спірних правовідносин.

Розглянувши подані сторонами документи, з`ясувавши зміст спірних правовідносин з урахуванням доказів, судом встановлені наступні обставини.

Департаментом Державної архітектурно-будівельної інспекції у Київській області на підставі звернення Прокуратури Київської області від 13.02.2019 року №05/1-270вих-19 (вх. 10/10-1402/1 від 14.02.2019 року), наказу від 26.02.2019 року № 50П, направлення від 26.02.2019 року №106.19/01, наказу від 26.03.2019 року № 70П, направлення від 26.03.2019 року №106.19/01/П проведено позаплановий захід держаного нагляду (контролю) щодо дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, а саме дотримання суб`єктами містобудування вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил Замовником (ТОВ Стандарт Білдінг») на об`єкті: «Багатоквартирний житловий будинок із вбудовано-прибудованими приміщеннями комерційного призначення» по вул. Університетська, 2/1 (корпус 3) в м. Ірпінь, Київської області».

За результатами проведеного заходу, відповідачем складено Акт № Т-2703/1 від 27 березня 2019 року.

Висновками вказаного Акту перевірки встановлено, що:

- ТОВ Стандарт Білдінг» виконується будівельні роботи на об`єкті будівництва «Багатоквартирний житловий будинок з вбудовано-прибудованими приміщеннями комерційного призначення» по вул. Університетська, 2/1 (корпус 3) в м. Ірпінь, Київської області V - категорії складності та класу наслідків (відповідальності) ССЗ без дозволу на виконання будівельник робіт чим порушено ст. 37 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності»;

- ТОВ Стандарт Білдінг» вбудовано-прибудовані приміщення експлуатуються (здійснюється підприємницька діяльність з торгівлі різними видами товарів та наданні послуг) без прийняття в експлуатацію відповідно до норм чинного законодавства чим порушено ст. 39 Закою України «Про регулювання містобудівної діяльності»;

- ТОВ Стандарт Білдінг» не забезпечено здійснення авторського нагляду (під час виїзду на об`єкті будівництва був відсутній журнал авторського нагляду, також під час перевірки замовником не надано наказу на призначення відповідальної особи (осіб) за здійснення авторського нагляду) чим порушено ст. 11 Закону України «Про архітектурну діяльність»;

- ТОВ Стандарт Білдінг» не забезпечено здійснення технічного нагляду (під час виїзду на об`єкті будівництва був відсутній загальний журнал робіт, також під час перевірки замовником не надано наказу на призначення відповідальної особи за здійснення технічного нагляду) чим порушено ст. 11 Закону України «Про архітектурну діяльність».

За результатами проведеної перевірки, Департаментом Державної архітектурно-будівельної інспекції у Київській області відносно ТОВ Стандарт Білдінг» складено протоколи від 27 березня 2019 року:

- № 1-Л-3-2703/6, яким встановлено наявність правопорушення, відповідальність за яке передбачена п. 5 ч. 2 ст. 2 Закону України «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності».

- № l-Л-3-2703/7, яким встановлено наявність правопорушення, відповідальність за яке передбачена п. 6 ч. 2 ст. 2 Закону України «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності»;

- № 1-Л-З-2703/8, яким встановлено наявність правопорушення, відповідальність за яке передбачена абз. 4 п. 4 ч. 2 ст. 2 Закону України «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності»;

- № 1-Л-З-2703/9, яким встановлено наявність правопорушення, відповідальність за яке передбачена абз. 3 п. 3 ч. 2 ст. 2 Закону України «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності».

Також 27.03.2019 року на підставі висновків вказаного Акту перевірки, ТОВ Стандарт Білдінг» видано обов`язкові до виконання приписи:

- № С-2703/4 про зупинення експлуатацію об`єкта з 27.03.2019;

- № С-2703/5 про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил в термін до 27.05.2019;

- № С-2703/6 про зупинення виконання будівельних робіт з 27.03.2019.

Вищевказані Акт, протоколи та приписи було надіслано засобами поштового зв`язку на адресу позивача 28.03.2019, що підтверджується копіями опису вкладення в цінний лист, поштової накладної та фіскального чеку.

09.04.2019 року головним інспектором будівельного нагляду Рубаном Олександром Олександровичем розглянуто матеріали справи про правопорушення у сфері містобудівної діяльності та винесено відносно ТОВ Стандарт Білдінг»:

- постанову у справі про правопорушення у сфері містобудівної діяльності від 09.04.2019 року № З-0904/4-10/10-16/0904/06/02, якою позивача визнано винним у вчиненні правопорушення, відповідальність за яке визначена п. 5 ч. 2 ст. 2 Закону України «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності» (незабезпечення замовником здійснення технічного нагляду у випадках, якщо такий нагляд є обов`язковим згідно із законодавством, - у розмірі сорока прожиткових мінімумів для працездатних осіб), якою до позивача застосовано штраф у розмірі 76 840, 00 грн.;

- постанову у справі про правопорушення у сфері містобудівної діяльності від 09.04.2019 року № З-0904/4-10/10-17/0904/06/02, якою позивача визнано винним у вчиненні правопорушення, відповідальність за яке визначена п. 6 ч. 2 ст. 2 Закону України «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності» (незабезпечення замовником здійснення авторського нагляду у випадках, якщо такий нагляд є обов`язковим згідно із законодавством, - у розмірі п`ятдесяти прожиткових мінімумів для працездатних осіб), якою до позивача застосовано штраф у розмірі 96 050, 00 грн.;

- постанову у справі про правопорушення у сфері містобудівної діяльності від 09.04.2019 року № З-0904/4-10/10-18/0904/06/02, якою позивача визнано винним у вчиненні правопорушення, відповідальність за яке визначена абз. 4 п. 4 ч. 2 ст. 2 Закону України «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності» ((експлуатація або використання об`єктів будівництва, не прийнятих в експлуатацію, а також наведення недостовірних даних у декларації про готовність об`єкта до експлуатації чи в акті готовності об`єкта до експлуатації, вчинені щодо об`єктів, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів із значними наслідками (СС3), - у розмірі дев`ятисот прожиткових мінімумів для працездатних осіб), якою до позивача застосовано штраф у розмірі 1 728 900, 00 грн.;

- постанову у справі про правопорушення у сфері містобудівної діяльності від 09.04.2019 року № З-0904/5-10/10-19/0904/06/02, якою позивача визнано винним у вчиненні правопорушення, відповідальність за яке визначена абз. 3 п. 3 ч. 2 ст. 2 Закону України «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності» (виконання будівельних робіт без отримання дозволу на їх виконання на об`єктах, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів із значними наслідками (СС3), - у розмірі дев`ятисот прожиткових мінімумів для працездатних осіб), якою до позивача застосовано штраф у розмірі 1 728 900, 00 грн.

Вищевказані постанови було надіслано засобами поштового зв`язку на адресу позивача, 09.04.2019, що підтверджується копіями опису вкладення в цінний лист, поштової накладної та фіскального чеку.

Незгода позивача з діями відповідача щодо проведення заходу держаного нагляду (контролю) щодо дотримання ним вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, та прийнятими за її результатами рішеннями, обумовили на звернення до суду з даним позовом.

V. Оцінка суду.

Надаючи правову оцінку обґрунтованості аргументам, суд зазначає наступне.

Згідно з ст. 19 Конституції України правовий порядок в Україні ґрунтується на засадах, відповідно до яких ніхто не може бути примушений робити те, що не передбачено законодавством.

Органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Частиною 2 статті 2 КАС України передбачено, що у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); безсторонньо (неупереджено); добросовісно; розсудливо; з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; своєчасно, тобто протягом розумного строку.

Відповідно до частини першої статті 10 Закону України «Про архітектурну діяльність» від 20.05.1999 № 687-XІV (в редакції спірних правовідносин) для забезпечення під час забудови територій, розміщення і будівництва об`єктів архітектури додержання суб`єктами архітектурної діяльності затвердженої містобудівної та іншої проектної документації, вимог вихідних даних, а також з метою захисту державою прав споживачів будівельної продукції здійснюється в установленому законодавством порядку державний архітектурно-будівельний контроль та нагляд.

Згідно статті 41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» від 17.02.2011 № 3038-VІ (далі - Закон № 3038-VІ) (в редакції спірних правовідносин) державний архітектурно-будівельний контроль - це сукупність заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт.

Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється органами державного архітектурно-будівельного контролю в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.

Орган державного архітектурно-будівельного контролю розглядає відповідно до закону справи про правопорушення у сфері містобудівної діяльності (ч. 2 ст. 41 Закону № 3038-VІ).

Відповідно до пункту 6 статті 7 Закону № 3038-VІ управління у сфері містобудівної діяльності здійснюється шляхом контролю за дотриманням законодавства у сфері містобудівної діяльності, вимог будівельних норм, державних стандартів і правил, положень містобудівної документації всіх рівнів, вихідних даних для проектування об`єктів містобудування (далі - вихідні дані), проектної документації.

Відповідно до ч. 3 ст. 6 Закону № 3038-VІ до органів державного архітектурно-будівельного контролю належать:

1) структурні підрозділи з питань державного архітектурно-будівельного контролю Київської та Севастопольської міських державних адміністрацій;

2) виконавчі органи з питань державного архітектурно-будівельного контролю сільських, селищних, міських рад.

Органом державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду є центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду.

Примірне положення про органи державного архітектурно-будівельного контролю затверджується Кабінетом Міністрів України.

Так, відповідно до п. 1 Положення про Державну архітектурно-будівельну інспекцію України, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України №294 від 09.07.2014 року (в редакції спірних правовідносин) Державна архітектурно-будівельна інспекція України (Держархбудінспекція) є центральним органом виконавчої влади діяльність якого спрямовується і координується Кабінетом Міністрів України через Віце-прем`єр-міністра України - Міністра регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства і який реалізує державну політику з питань державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду.

Згідно Положення про Департамент Державної архітектурно-будівельної інспекції у Київській області, затвердженого наказом №925 від 12.06.2017 року, Департамент є територіальним органом, без статусу юридичної особи публічного права, утвореним як структурний підрозділ апарату Державної архітектурно-будівельної інспекції України.

Відповідно п. 3 до Положення про Департамент Державної архітектурно-будівельної інспекції у Київській області затвердженого наказом Державної архітектурно-будівельної інспекції України №925 від 12.06.2017 року основними завданнями Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції є забезпечення реалізації державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду у випадках, визначених Законом України «Про регулювання містобудівної діяльності» (далі-Закон) на території Київської області, а саме:

- здійснення державного архітектурно-будівельного нагляду за дотриманням уповноваженими органами містобудування та архітектури, виконавчими органами сільських, селищних, міських рад з питань державного архітектурно-будівельного контролю (далі - об`єкт нагляду), вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил під час провадження ними містобудівної діяльності;

- здійснення державного архітектурно-будівельного контролю за дотриманням замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями, а також особами відповідальними за здійснення авторського та/або технічного нагляду вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів І правил під час виконання підготовчих і будівельних робіт;

- виконання дозвільних та реєстраційних функцій у будівництві;

- здійснення контролю за додержанням суб`єктами господарювання ліцензійних умов провадження господарської діяльності, пов`язаної зі створенням об`єктів архітектури.

Проведення архітектурно-будівельного контролю регулюється «Порядком здійснення архітектурно-будівельного контролю», затвердженим постановою Кабінету Міністрів України від 23.05.2011р. №553 (надалі Порядок №553) (в редакції спірних правовідносин).

У відповідності до п. 1, 2 Порядку №553 цей Порядок визначає процедуру здійснення заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями (далі - суб`єкти містобудування) вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт.

Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється за дотриманням:

1) вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, проектної документації, будівельних норм, стандартів і правил, положень містобудівної документації всіх рівнів, вихідних даних для проектування об`єктів містобудування, технічних умов, інших нормативних документів під час виконання підготовчих і будівельних робіт, архітектурних, інженерно-технічних і конструктивних рішень, застосування будівельної продукції;

2) порядку здійснення авторського і технічного нагляду, ведення загального та (або) спеціальних журналів обліку виконання робіт (далі - загальні та (або) спеціальні журнали), виконавчої документації, складення актів на виконані будівельно-монтажні та пусконалагоджувальні роботи;

3) інших вимог, установлених законодавством, будівельними нормами, правилами та проектною документацією, щодо створення об`єкта будівництва.

Державний архітектурно-будівельний контроль на об`єктах будівництва, що є власністю іноземних держав, міжнародних організацій, іноземних юридичних і фізичних осіб та розташовані на території України, здійснюється відповідно до цього Порядку.

Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у порядку проведення планових та позапланових перевірок за територіальним принципом ( п.5 Порядку №553).

За змістом ч. 3 ст. 41 Закону № 3038-VІ посадові особи органів державного архітектурно-будівельного контролю під час перевірки мають право: 1) безперешкодного доступу до місць будівництва об`єктів та до об`єктів, що підлягають обов`язковому обстеженню; 2) складати протоколи про вчинення правопорушень, акти перевірок та накладати штрафи відповідно до закону; 3) у разі виявлення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, містобудівних умов та обмежень, затвердженого проекту або будівельного паспорта забудови земельної ділянки видавати обов`язкові для виконання приписи щодо: а) усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил; б) зупинення підготовчих та будівельних робіт; 4) проводити перевірку відповідності виконання підготовчих та будівельних робіт вимогам будівельних норм, стандартів і правил, затвердженим проектним вимогам, рішенням, технічним умовам, своєчасності та якості проведення передбачених нормативно-технічною і проектною документацією зйомки, замірів, випробувань, а також ведення журналів робіт, наявності у передбачених законодавством випадках паспортів, актів та протоколів випробувань, сертифікатів та іншої документації; 5) проводити перевірку відповідності будівельних матеріалів, виробів і конструкцій, що використовуються під час будівництва об`єктів, вимогам стандартів, норм і правил згідно із законодавством; 6) залучати до проведення перевірок представників центральних і місцевих органів виконавчої влади, органів місцевого самоврядування, експертних та громадських організацій (за погодженням з їх керівниками), фахівців галузевих науково-дослідних та науково-технічних організацій; 7) одержувати в установленому законодавством порядку від органів виконавчої влади, органів місцевого самоврядування, підприємств, установ та організацій, фізичних осіб інформацію та документи, необхідні для здійснення державного архітектурно-будівельного контролю. Забороняється витребовувати у суб`єктів містобудування інформацію та документи податкової, фінансової звітності, щодо оплати праці, руху коштів та інші, не пов`язані із здійсненням державного архітектурно-будівельного контролю; 8) вимагати у випадках, визначених законодавством, вибіркового розкриття окремих конструктивних елементів будинків і споруд, проведення зйомки і замірів, додаткових лабораторних та інших випробувань будівельних матеріалів, виробів і конструкцій; 9) забороняти за вмотивованим письмовим рішенням експлуатацію закінчених будівництвом об`єктів, не прийнятих в експлуатацію; 10) здійснювати фіксування процесу проведення перевірки з використанням фото-, аудіо- та відеотехніки; 11) здійснювати контроль за дотриманням порядку обстеження та паспортизації об`єктів, а також за реалізацією заходів щодо забезпечення надійності та безпеки під час їх експлуатації.

На одному об`єкті будівництва, який є предметом державного архітектурно-будівельного контролю, приписи про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, про зупинення підготовчих та будівельних робіт, а також складання протоколів про вчинення правопорушень та накладення штрафів можуть стосуватися кількох суб`єктів містобудування.

Відповідно до п. 7 Порядку №553 позаплановою перевіркою вважається перевірка, що не передбачена планом роботи органу державного архітектурно-будівельного контролю.

Підставами для проведення позапланової перевірки є:

подання суб`єктом містобудування письмової заяви про проведення перевірки об`єкта будівництва або будівельної продукції за його бажанням;

необхідність проведення перевірки достовірності даних, наведених у повідомленні про початок виконання підготовчих робіт, повідомленні про початок виконання будівельних робіт, декларації про готовність об`єкта до експлуатації, протягом трьох місяців з дня подання зазначених документів;

виявлення факту самочинного будівництва об`єкта;

перевірка виконання суб`єктом містобудівної діяльності вимог приписів органу державного архітектурно-будівельного контролю;

вимога головного інспектора будівельного нагляду Держархбудінспекції щодо проведення перевірки за наявності підстав, встановлених законом;

звернення фізичних чи юридичних осіб про порушення суб`єктом містобудування вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності;

вимога правоохоронних органів про проведення перевірки.

Строк проведення позапланової перевірки не може перевищувати десяти робочих днів, а у разі потреби може бути одноразово продовжений за письмовим рішенням керівника відповідного органу державного архітектурно-будівельного контролю чи його заступника не більше ніж на два робочих дні.

Під час проведення позапланової перевірки посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю зобов`язана пред`явити службове посвідчення та надати копію направлення для проведення позапланової перевірки.

У той же час, суд звертає увагу, що відповідно до п. 16 -18 Порядку №553 у разі виявлення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, крім акта перевірки, складається протокол, видається припис про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил або припис про зупинення підготовчих та/або будівельних робіт (далі - припис).

У приписі обов`язково встановлюється строк для усунення виявлених порушень згідно з додатком.

Керівникові кожного суб`єкта містобудування, щодо якого складений акт перевірки, або його уповноваженій особі надається по одному примірнику такого акта. Один примірник акта перевірки залишається в органі державного архітектурно-будівельного контролю.

Акт перевірки підписується посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю, яка провела перевірку, та керівником суб`єкта містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, або його уповноваженою особою, в останній день перевірки.

Завірена належним чином копія акта, складеного посадовими особами органу державного архітектурно-будівельного контролю за результатами проведеної на об`єкті будівництва перевірки, щодо невиконання приписів, виданих органом державного архітектурно-будівельного контролю генеральному підряднику (підряднику), стосовно порушень вимог нормативно-правових актів, будівельних норм та нормативних документів у сфері містобудівної діяльності, затверджених проектних рішень під час будівництва об`єктів та/або зупинення підготовчих та будівельних робіт надсилається до апарату Держархбудінспекції як органу ліцензування для прийняття відповідного рішення.

Матеріалами справи встановлено, що 14.02.2019 року на адресу Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у Київській області надійшло звернення прокуратури Київської області від 13.02.2019 року № 05/1-270вих-19 щодо проведення відповідної перевірки дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил.

Отже, суд приходить до висновку, що оскільки вимога правоохоронних органів про проведення перевірки, є одною з підстав для проведення позапланової перевірки суб`єкта будівництва, відповідач мав законну підставу для її проведення.

26.02.2019 року Департаментом Державної архітектурно-будівельної інспекції у Київській області видано наказ № 50П «Про проведення позапланової перевірки» та видано направлення для проведення позапланового заходу № 106.19/01 на об`єкті будівництва «Багатоквартирний житловий будинок з вбудовано-прибудованими приміщеннями комерційного призначення» по АДРЕСА_1 (кадастровий номер земельної ділянки: :01:047:0208) щодо дотримання суб`єктами господарювання ТОВ «Стандарт Білдінг», ТОВ «Архітектурно-будівельна компанія «Сігма-Буд», ТОВ «ІРПІНЬ МІСЬКБУД» вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил.

Відповідно до вказаного наказу та направлення, строк перевірки з 28.02.2019 року по 14.02.2019 року (10 робочих днів).

26.03.2019 року, у зв`язку з необхідністю продовження терміну проведення перевірки Департаментом Державної архітектурно-будівельної інспекції у Київській області видано наказ №70П «Про подовження позапланової перевірки», про що було видано відповідне направлення від 26.03.19р. №106.19/01/П.

Отже, оскільки матеріалами справи встановлено, що проведення перевірки позивача було здійснено за наявності законної на це підстави, суд приходить до переконання про правомірність дій Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у Київській області щодо прийняття наказів №50П від 26.02.2019 року та №70П від 26.03.2019 року, проведення позапланової перевірки з питань дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності суб`єкта містобудування - ТОВ «Стандарт Білдінг», у зв`язку з чим позовні вимоги в частині визнавання таких дій протиправними та скасування наказів №50П від 26.02.2019 року та №70П від 26.03.2019 року до задоволення не підлягають.

Матеріалами справи встановлено, що за результатами проведеного заходу, відповідачем складено Акт № Т-2703/1 від 27 березня 2019 року.

Позивач у позовній заяві покликається на те, що відповідач не повідомив його про позапланову перевірку, що позбавило його права бути присутньою під час здійснення контрольного заходу на спірному об`єкті та права подавати пояснення, документи на підтвердження своєї позиції.

Суд зазначає, що пунктом 12 Порядку № 553 встановлено, що посадові особи органу державного архітектурно-будівельного контролю під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю зобов`язані:

- у повному обсязі, об`єктивно та неупереджено здійснювати державний архітектурно-будівельний контроль у межах повноважень, передбачених законодавством

- дотримуватися ділової етики у взаємовідносинах із суб`єктами господарювання та фізичними особами;

- ознайомлювати суб`єкта містобудування чи уповноважену ним особу з результатами державного архітектурно-будівельного контролю, зокрема за допомогою електронного кабінету, у строки, передбачені законодавством;

- за письмовим зверненням суб`єкта містобудування надавати консультативну допомогу у здійсненні державного архітектурно-будівельного контролю, зокрема за допомогою електронного кабінету;

- надсилати повідомлення про проведення планової перевірки суб`єкту містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, рекомендованим листом та/або за допомогою електронного поштового зв`язку, зокрема електронного кабінету, або вручати особисто під розписку керівнику суб`єкта містобудування чи його уповноваженій особі із зазначенням дати початку та дати закінчення перевірки не пізніше ніж за десять днів до її початку;

- розміщувати на офіційному веб-сайті органу державного архітектурно-будівельного контролю інформацію про проведення позапланової перевірки в день її початку.

Згідно пп. 3-5 п. 13 Порядку № 553 суб`єкт містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, має право: бути присутнім під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю; за результатами перевірки отримувати та ознайомлюватись з актом перевірки, складеним органом державного архітектурно-будівельного контролю; подавати в письмовій формі, зокрема через електронний кабінет, свої пояснення, зауваження або заперечення до акта перевірки, складеного органом державного архітектурно-будівельного контролю за результатами перевірки.

Суд зазначає, що у постановах від 19.06.2018 у справі №810/3517/17, від 22.10.2018 у справі №153/876/17, від 10.07.2019 у справі №521/17659/17 Верховний Суд дійшов висновку, що державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у формі планових і позапланових перевірок, за його результатами посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю складається акт перевірки, а у разі виявлення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, крім акта перевірки, складається протокол разом з приписом про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності. Перевірка проводиться у присутності суб`єкта містобудівної діяльності або його представника.

Також, у постанові від 09.02.2021 у справ № 826/10284/16 Верховний Суд також дійшов висновку, що суб`єкт містобудування, щодо якого здійснюється перевірка, має право бути присутнім під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю та за його наслідками отримувати акт перевірки, припис, надавати письмові пояснення, зауваження або заперечення до акта перевірки.

У постанові від 22.06.2022 у справі № 826/3561/17 Верховний Суд дійшов висновку, що Департамент з питань державного архітектурно-будівельного контролю виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) не подавав доказів попереднього повідомлення позивача про проведення заходу контролю. Враховуючи, що позаплановий захід, проведений органом державного архітектурно-будівельного контролю з порушенням норм чинного законодавства, висновки, зроблені в ході такої перевірки, не можуть бути допустимими доказами у цій справі, оскільки вони отримані з порушенням чинного законодавства.

Крім того, у постанові від 13.12.2021 у справі №160/9483/19 Верховний Суд зазначив:

" 21. … системний аналіз положень Порядку № 553 дає підстави для висновку про те, що державний архітектурно-будівельний контроль може здійснюватися без присутності суб`єктів містобудування або їх представників, лише у випадку, якщо останні були належним чином повідомлені про дату і час проведення перевірки, але не прибули на об`єкт будівництва для проведення перевірки.

22. При цьому законодавством не передбачено чіткого порядку попереднього повідомлення суб`єкта містобудування про проведення позапланової перевірки як обов`язкової передумови її проведення, однак, для забезпечення присутності уповноваженого представника під час проведення такої, відповідач у межах підготовки до проведення позапланової перевірки повинен вчинити дії щодо повідомлення суб`єкта містобудування про її проведення".

Суд звертає увагу, що згідно з усталеною судовою практикою, неодноразово висловленою, зокрема, у постановах Верховного Суду від 05.02.2019 у справі № 821/1157/16, від 04.02.2019 у справі № 807/242/14, лише дотримання умов та порядку прийняття контролюючими органами рішень про проведення перевірок, може бути підставою для визнання правомірними дій контролюючого органу щодо їх проведення. У свою чергу порушення контролюючим органом вимог щодо призначення та проведення перевірки призводить до відсутності правових наслідків такої.

Відтак, системний аналіз наведених вище правових норм дає підстави дійти висновку, що суб`єкт містобудування, щодо якого здійснюється перевірка, має право бути присутнім під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю та за його наслідками отримувати акт перевірки, припис, надавати письмові пояснення, зауваження або заперечення до акта перевірки.

Матеріалами справи встановлено, що ані службове посвідчення, ані направлення для проведення позапланової перевірки не пред`являлось суб`єкту містобудування або його представнику, які, до того ж, були відсутні на об`єкті перевірки під час здійснення такого заходу державного архітектурно-будівельного контролю і не були обізнані про намір проведення перевірки.

Суд звертає увагу, що відповідачем додано до відзиву копію листа Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у Київській області від 27.02.2019 № 10/10-68/2402/06/02, адресованого ТОВ «Ірпінь Міськбуд» та ТОВ «Стандарт Білдінг», яким останніх повідомлялося про те, що Департаментом Державної архітектурно-будівельної інспекції у Київській області відповідно до наказу № 50 П від 26.02.2019 року, правлення від 26.02.2019 року № 105.19/01 та на підставі звернення Прокуратури Київської області від 13.02.2019 року № 05/1-270 вих-19 (вхідний Департаменту 10/10-1402/1 від 14.02.2019 року) здійснюються заходи держархбудконтролю на об`єкті будівництва «Багатоквартирний житловий будинок із вбудовано- прибудованими приміщеннями комерційного призначення» по вул.- Університетська, 2/1 (корпус 3) в м. Ірпінь, Київської області.

Даним листом також Департаментом повідомлялося про необхідність забезпечити присутність в період з 28.02. по 14.03.2019 року керівників або уповноважених осіб на об`єкті будівництва «Багатоквартирний житловий будинок із вбудовано-прибудованими приміщеннями комерційного призначення» по вул. Університетська, 2/1 (корпус 3) в Ірпінь, Київської області та надати визначені копії документів.

В підтвердження надсилання вказаного листа адресатам відповідачем надано суду копію поштового конверту-повернення з відповідною відміткою пошти. Втім з даного доказу, суд позбавлений достеменної можливості встановити підставу повернення даного поштового відправлення, так як і встановити кому саме направлялося поштове відправлення.

Інших належних доказів повідомлення позивача про проведення перевірки відповідачем не надано суду та відповідно матеріали справи не містять.

У той же час, позивач заперечує присутність як директора ТОВ «Стандарт Білдінг», та і інших уповноважених осіб товариства на об`єкті під час проведення перевірки.

При цьому, суд також звертає увагу, що акт перевірки містить відмітку «від отримання відмовився», натомість хто саме відмовився від отримання акту перевірки інформація відсутня.

Таким чином, посадовими особами відповідача були порушені вимоги пункту 9 Порядку № 553 щодо належного повідомлення про дату і час проведення перевірки для забезпечення присутності суб`єкта містобудування або його представника, а тому дії з проведення позапланової перевірки ТОВ «Стандарт Білдінг» є незаконними та унеможливили реалізацію суб`єктом містобудування наявних у нього прав і позбавило процедурних гарантій, встановлених законодавством, для суб`єктів містобудування щодо яких здійснюються заходи державного архітектурно-будівельного контролю.

Верховний Суд вже розглядав справу з подібними правовідносинами й у постанові від 27.02.2019 у справі № 210/3059/17(2-а/210/148/17) сформулював правову позицію, відповідно до якої акт, складений за відсутності суб`єкта містобудування, не може бути підставою для складання протоколу, припису та постанови про накладення штрафу, що порушило права позивача, а саме право бути присутнім під час проведення перевірки, подавати заперечення на акт перевірки та надавати пояснення з приводу нібито встановлених порушень.

Таким чином, оскільки акт складений за відсутності суб`єкта містобудування не може бути підставою для складення протоколу, припису та постанови про накладення штрафу, позаяк постанови про накладення штрафу також є незаконними, суд не надає оцінки тій обставині чи був належним чином повідомлений суб`єкт містобудування про розгляд справ про правопорушення у сфері містобудівної діяльності.

Аналогічна правова позиція викладена в постанові Верховного Суду від 16 січня 2023 року по справі № 380/5994/21.

Поряд з цим суд зазначає, що відповідно до частини першої статті 5 Кодексу адміністративного судочинства України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до адміністративного суду, якщо вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб`єкта владних повноважень порушені її права, свободи або законні інтереси.

При цьому, завданням адміністративного судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень (ч. 1 ст. 2 Кодексу адміністративного судочинства України).

Отже, правом на звернення до суду за захистом наділена особа в разі порушення, невизнання або оспорювання її прав, свобод та інтересів.

Як встановлено з позовних вимог, позивач вважає посвідчення (направлення) від 26.02.2019 року №106.19/01 та від 26.03.2019 року №106.19/01/П відповідачем було видано з порушенням вимог Закону України «Про основані засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності», оскільки останні не місять інформації щодо місцезнаходження суб`єкта господарювання та/або його відокремленого підрозділу, щодо діяльності яких здійснюється захід, а також інформацію про здійснення попереднього заходу (тип та строк його здійснення).

Суд зазначає, що відповідно до статей 3 та 4 Закону України "Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності", статей 244 6, 254, 283 Кодексу України про адміністративні правопорушення та пункту 15 Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 23 травня 2011 року № 553, наказом Міністерства регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства України 15.05.2012 № 240 затверджено форми актів та інших документів, які складаються під час або за результатами здійснення державного архітектурно-будівельного контролю.

Так, наявні в матеріалах справи копії направлення для проведення позапланового заходу від 26.02.2019 № 106.19/01 та від 26.03.19р. №106.19/01/П відповідають вимогам, встановлених до них наказом Міністерства регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства України 15.05.2012 № 240 (у редакції наказу Міністерства регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства України від 29.05.2017 № 133)(додаток № 9).

У той же час, суд зазначає, що посвідчення (направлення), згідно Порядку здійснення архітектурно-будівельного контролю, є документом, що посвідчує право конкретної посадової особи на проведення такої перевірки, а його скасування не призведе до поновлення прав суб`єкта містобудування та буде суперечити завданням адміністративного судочинства, що визначені у ч. 1 ст. 2 Кодексу адміністративного судочинства України.

Зважаючи на вказане, а також приймаючи до уваги факт правомірності видачі посвідчень (направлень) від 26.02.2019 № 106.19/01 та від 26.03.19р. №106.19/01/П, останні не можуть бути визнанні протиправними та скасованими.

За вказаних обставин, не може бути визнаний протиправним та скасованим також Акт перевірки №Т-2703/1 від 27.03.2019 року, оскільки останній є лише службовим документом, що фіксує проведення перевірки та висновки інспектора щодо наявності чи відсутності порушень вимог законодавства та не породжує, не змінює та не звужує права особи, не встановлює для неї додаткових обов`язків та не покладає відповідальність, а тому не є рішенням суб`єкта владних повноважень у розумінні статті 5 КАС.

Суд зазначає, що аналіз змісту спірних правовідносин дає підстави для висновку, що акт перевірки дотримання вимог земельного законодавства не є правовим документом, який установлює відповідальність для позивача, та відповідно не є актом індивідуальної дії у розумінні частини першої статті 17 КАС України. При цьому дії службової особи щодо складання такого акта та включення до нього певних висновків не породжують обов`язкових юридичних наслідків, що не зумовлює виникнення будь-яких прав і обов`язків для позивача.

Отже, оскаржувані позивачем дії інспектора та акт перевірки на момент звернення з цим позовом до суду не порушують прав, свобод або інтересів позивача, що на підставі наведених вище положень частини першої статті 5 КАС України унеможливлює розгляд таких вимог у порядку адміністративного судочинства.

Аналогічний правовий висновок викладено в постанові Великої Палати Верховного Суду від 20.03.2019 у справі №810/5854/14 та постанові Верховного Суду від 20 березня 2025 року у справі №520/36229/23.

Крім того, у постанові від 08.09.2021 у справі №816/228/17 Велика Палата Верховного Суду сформувала правовий висновок, згідно з яким неправомірність дій контролюючого органу при призначенні і проведенні перевірки не може бути предметом окремого позову, але може бути підставами позову про визнання протиправними рішень, прийнятих за наслідками такої перевірки. Велика Палата Верховного Суду дійшла висновку, що такий спір не підлягає розгляду як за правилами адміністративного судочинства так і взагалі не підлягає судовому розгляду.

Таке ж правове регулювання можна поширити й на спори з приводу оскарження протоколів про правопорушення у сфері містобудівної діяльності, які мають схожу до акта перевірки правову природу, не встановлюють відповідальності, а лише фіксують обставини вчинення правопорушення, використовуються як джерело доказової інформації при вирішенні питання про накладення відповідного стягнення, відтак позбавлені ознак рішення суб`єктів владних повноважень у розумінні процесуального закону.

Це також випливає з форми протоколу про правопорушення у сфері містобудівної діяльності, затвердженої наказом Мінрегіону від 15.05.2012 №240 згідно з додатком 7 до цього наказу, у якому, окрім іншого, зазначаються: виявлені порушення, їх суть із зазначенням абзаців, пунктів, частин, статей, розділів, глав нормативно-правових актів, будівельних норм, державних стандартів, і правил, проектних рішень тощо, які порушено; абзац, пункт, частина, стаття Закону України «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності», якими передбачена відповідальність за встановлені правопорушення.

В свою чергу, штраф за правопорушення у сфері містобудівної діяльності накладається саме постановою.

Тобто, протокол у сфері містобудівної діяльності є лише засобом фіксації обставин правопорушення і джерелом доказової інформації при розгляді справи про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності, позбавлений ознак правового акту (акту індивідуальної дії чи нормативно - правового акту), що, як вже зазначалось вище, унеможливлює розгляд вимог про його оскарження у порядку адміністративного судочинства.

Враховуючи викладене вище, системно проаналізувавши приписи законодавства України, що були чинними на момент виникнення спірних правовідносин між сторонами, зважаючи на взаємний та достатній зв`язок доказів у їх сукупності, суд дійшов висновку про часткове задоволення адміністративного позову, шляхом визнання протиправними дії Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у Київській області щодо складання приписів про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил №С-2703/4, №С-2703/5 від 27.03.2019 року, припису про зупинення підготовчих та будівельних робіт №С-2703/6 від 27.03.2019 року, постанов про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності від 09.04.2019 року та визнання протиправними та скасування приписів про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил №02703/4, №02703/5 від 27.03.2019 року, припис про зупинення підготовчих та будівельних робіт №02703/6 від 27.03.2019 року, постанови про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності від 09.04.2019 року № 3-0904/5-10/10-19/0904/06/02, № 3-0904/4-10/10-18/0904/06/02, № 3-0904/3-10/10-17/0904/06/02, № 3-0904/2-10/10-16/0904/06/02.

VI. Судові витрати.

Відповідно до частини третьої статті 139 Кодексу адміністративного судочинства України, при частковому задоволенні позову судові витрати покладаються на обидві сторони пропорційно до розміру задоволених позовних вимог. При цьому суд не включає до складу судових витрат, які підлягають розподілу між сторонами, витрати суб`єкта владних повноважень на правничу допомогу адвоката та сплату судового збору.

З матеріалів справи вбачається, що при зверненні до суду із цим позовом позивачем сплачено судовий збір у розмірі 3 842, 00 грн.

З огляду на задоволення позову та враховуючи приписи статті 139 Кодексу адміністративного судочинства України, суд дійшов висновку щодо наявності підстав для стягнення на користь позивача судового збору, сплаченого за подання позовної заяви у розмірі 2 684, 00 грн за рахунок бюджетних асигнувань відповідача Головного управління ДПС у м. Києві, оскільки саме спірне рішення відповідача призвело до виникнення спірних правовідносин.

Керуючись статтями 132, 139, 143, 242-246, 255, 260-263, 287, 293, 295-297 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

В И Р І Ш И В:

Адміністративний позов задовольнити частково.

Визнати протиправними дії Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у Київській області щодо складання приписів про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил №С-2703/4, №С-2703/5 від 27.03.2019 року, припису про зупинення підготовчих та будівельних робіт №С-2703/6 від 27.03.2019 року, постанов про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності від 09.04.2019 року.

Визнати протиправними та скасувати приписи про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил №02703/4, №02703/5 від 27.03.2019 року, припис про зупинення підготовчих та будівельних робіт №02703/6 від 27.03.2019 року, постанови про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності від 09.04.2019 року № 3-0904/5-10/10-19/0904/06/02, № 3-0904/4-10/10-18/0904/06/02, № 3-0904/3-10/10-17/0904/06/02, № 3-0904/2-10/10-16/0904/06/02.

В задоволені решти позовних вимог відмовити.

Стягнути за рахунок бюджетних асигнувань Державної інспекції архітектури та містобудування України (01133, м. Київ, бул. Лесі Українки, 26, ) на користь Товариства з обмеженою відповідальністю «Стандарт Білдінг» (08200, Київська обл., м. Ірпінь, вул. Університетська, буд. 2/1, сек. 2, прим. 124, ) понесені ним витрати по сплаті судового збору у розмірі 2 684 (дві тисячі шість сот вісімдесят чотири) грн 00 коп.

Копію рішення надіслати учасникам справи.

Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті апеляційного провадження чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається до Шостого апеляційного адміністративного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

У разі оголошення судом лише вступної та резолютивної частини рішення, або розгляду справи в порядку письмового провадження, апеляційна скарга подається протягом тридцяти днів з дня складення повного тексту рішення.

Суддя Жук Р.В.