Справа № 440/4293/25
Суддя: Жигилій С.П.
Дата ухвалення: 2025-12-05 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

05 грудня 2025 р. Справа № 440/4293/25
Другий апеляційний адміністративний суд у складі колегії:

Головуючого судді: Жигилія С.П.,

Суддів: Перцової Т.С. , Макаренко Я.М. ,

розглянувши в порядку письмового провадження у приміщенні Другого апеляційного адміністративного суду адміністративну справу за апеляційною скаргою Головного управління ДПС у Полтавській області на рішення Полтавського окружного адміністративного суду від 09.06.2025 (суддя: І.Г. Ясиновський, м. Полтава) по справі № 440/4293/25

за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "ТРАНССПЕЦТРЕЙД"

до Головного управління ДПС у Полтавській області , Державної податкової служби України

про визнання протиправним та скасування рішення, зобов`язання вчинити дії,

ВСТАНОВИВ:

Товариство з обмеженою відповідальністю «ТРАНССПЕЦТРЕЙД» (далі ТОВ «ТРАНСПЕЦТРЕЙД», позивач) звернувся до Полтавського окружного адміністративного суду з позовом до Головного управління ДПС в Полтавській області (далі ГУ ДПС в Полтавській області, відповідач), в якому просило:

- визнати протиправним та скасувати рішення Комісії Головного управління ДПС у Полтавській області про відповідність/невідповідність платника ПДВ критеріям ризиковості платника податку № 14756 від 19.03.2025 про відповідність Товариства з обмеженою відповідальністю «ТРАНССПЕЦТРЕЙД» (код ЄДПОУ 43271932) критеріям ризиковості платника, на підставі пункту 8 Критеріїв ризиковості платника податку;

- зобов`язати Головне управління ДПС у Полтавській області виключити Товариство з обмеженою відповідальністю «ТРАНССПЕЦТРЕЙД» (код ЄДПОУ 43271932) з переліку платників податків, які відповідають критеріям ризиковості.

В обґрунтування позовних вимог вказав, що ТОВ «ТРАНССПЕЦТРЕЙД» було надано пояснення щодо виключення з переліку ризикових разом з документами на підтвердження реальності господарських операцій, поставки товару, розрахунків з контрагентами, наявності складських приміщень, договорів з перевізниками, а також спроможності здійснювати великі обсяги поставок. Однак, вказані документи не були детально проаналізовані відповідачем внаслідок чого прийнято протиправне рішення про відповідність позивача пункту 8 Критеріїв ризиковості платника податку на додану вартість.

Щодо зазначеної контролюючим органом підстави віднесення позивача до переліку ризикових платників, а саме постачання товарів (послуг) платнику(ам) податку, щодо якого(их) прийняте рішення про відповідність критеріям ризиковості платника податку, ТОВ «ТРАНССПЕЦТРЕД», з посиланням на сталу практику Верховного Суду, зазначив, що недотримання його контрагентами податкової дисципліни має наслідки саме до цих суб`єктів господарювання, оскільки чинне законодавство не містить норм щодо солідарної відповідальності платників податків.

Також заперечував недостатню кількість трудових ресурсів, необхідних для здійснення господарської операції в обсягах, зазначених у податковій накладній, оскільки за висновками Верховного Суду у постановах по справам N826/7704/16, N2a/1770/3360/12 сама по собі наявність або відсутність у контрагентів певної кількості персоналу, не може являтися вичерпними ознаками неправомірності вчиненої господарської операції, якщо з інших даних вбачається фактичний рух активів або зміни у власному капіталі чи зобов`язаннях платника податків, у зв`язку з його господарською діяльністю. Крім того, у спірному рішенні не було конкретизовано зрозуміло яких саме трудових ресурсів, в якій кількості. на яких посадах та чому, не вистачає для здійснення вказаної діяльності

Зауважив, що невиконання контролюючим органом законодавчо встановлених вимог щодо змісту, форми, обґрунтованості та вмотивованості акта індивідуальної дії призводить до його протиправності.

Просив врахувати, що ТОВ «ТРАНССПЕЦТРЕЙД» має можливість зберігати придбаний товар на орендованому складському приміщенні, що підтверджується договором оренди приміщення N? 01/08-23 від 21.08.2023, банківськими виписками про сплату оренди, та довідкою за формою 20-ОПП, а відтак необґрунтованим є твердження відповідача щодо накопичення позивачем залишків нереалізованих товарів за відсутності (недостатності) місць для їх зберігання (власних, орендованих складських приміщень) відповідно до поданої до контролюючих органів звітності.

Зауважив, що рішенню Комісії щодо відповідності платника податку Критеріям ризиковості платника податку на додану вартість має передувати складання та направлення таким платником податкової накладної розрахунку коригування, за наслідками чого здійснюється моніторинг платника податку, податкової накладної/розрахунку коригування. Разом з цим, спірне рішення було прийнято у зв`язку з наявною податковою інформацією, що свідчить про здійснення платником податку ризикових операцій, а не за наслідками подання платником податку податкової накладної/ розрахунку коригування для реєстрації, що суперечить положенням Порядку N1165.

Також, зазначив, що оскаржуване рішення не містить доказів наявності податкової інформації, що свідчила б про наявність ознак здійснення ризикових операцій платником з посиланнями на відповідні документи.

Рішенням Полтавського окружного адміністративного суду від 09.06.2025 у справі № 440/4293/25 позов Товариства з обмеженою відповідальністю "ТРАНССПЕЦТРЕЙД" (вул. Київська, буд.34, с. Піщане, Кременчуцький район, Полтавська область, 39701, ідентифікаційний код 43271932) до Головного управління ДПС у Полтавській області (вул. Європейська, буд. 4, м. Полтава, Полтавська область, 36014, ідентифікаційний код ВП:44057192) про визнання протиправним та скасування рішення, зобов`язання вчинити певні дії задоволено повністю.

Визнано протиправним та скасовано рішення Комісії Головного управління ДПС у Полтавській області з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в ЄРПП від 19.03.2025 №14756 про відповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника.

Зобов`язано Головне управління ДПС у Полтавській області виключити Товариство з обмеженою відповідальністю "ТРАНССПЕЦТРЕЙД" з переліку ризикових платників податку на додану вартість.

Стягнуто за рахунок бюджетних асигнувань Головного управління ДПС у Полтавській області (вул. Європейська, буд. 4, м. Полтава, Полтавська область, 36014, ідентифікаційний код ВП: 44057192) на користь Товариства з обмеженою відповідальністю "ТРАНССПЕЦТРЕЙД" (вул. Київська, буд.34, с. Піщане, Кременчуцький район, Полтавська область, 39701, ідентифікаційний код 43271932) судові витрати зі сплати судового збору в розмірі 3028,00 грн (три тисячі двадцять вісім гривень).

Відповідач не погодився з рішенням суду першої інстанції та подав апеляційну скаргу, в якій, посилаючись на ухвалення рішення з порушенням судом норм матеріального та процесуального права, просить суд апеляційної інстанції скасувати рішення Полтавського окружного адміністративного суду від 09.06.2025 по справі № 440/4293/25 та у задоволенні позовних вимог відмовити в повному обсязі.

Обґрунтовуючи вимоги апеляційної скарги відповідач посилається на правомірність оскарженого рішення Комісії ГУ ДПС у Полтавській області № 14756 від 19.03.2025.

Вказує, що на підставі наявної у податковому органі інформації про кількість найманих працівників позивача (за формою 4-ДФ за січень 2025 - 2 особи, середня заробітна плата - 8302,5 грн., відображено виплату 4 самозайнятим особам по 157 ознаці), відомостей ЄРПН згідно з якими ТОВ "ТРАНССПЕЦТРЕЙД" реалізує товар/ послуги на покупців, щодо яких прийнято рішення про відповідність критеріям ризиковості, а саме: ТОВ «ТЕРРАЛ ЛАЙТ», ТОВ "СЕЙПЛЕКС МАКС", а також даних відповідно до яких протягом 2023 - 2024 років ТОВ "ТРАНССПЕЦТРЕЙД" придбало баків згідно креслень в кількості 570 шт. на суму ПДВ 651,8 тис.грн., тоді як реалізовано лише 60 шт. на суму ПДВ 133,5 тис.грн., що свідчить про накопичення залишків нереалізованих товарів, Комісією ГУ ДПС у Полтавській області прийнято рішення про відповідність ТОВ "ТРАНССПЕЦТРЕЙД" (43271932) п.8 Критеріїв ризиковості платника податку за кодами податкової інформації, відповідно до наказу ДПС України від 11.01.2023 №17 «Про затвердження довідника кодів податкової інформації»: 07 - недостатня кількість трудових ресурсів, необхідних для здійснення господарської операції в обсягах, зазначених у податковій накладній/розрахунку коригування (за відсутності інформації щодо придбання послуг з виконання робіт, які необхідні для здійснення господарської операції); 11 - накопичення залишків нереалізованих товарів за відсутності (недостатності) місць для їх зберігання (власних, орендованих складських приміщень) відповідно до поданої до контролюючих органів звітності; 12 - постачання товарів (послуг) платнику (ам) податку, щодо якого (их) прийняте рішення про відповідність критеріям ризиковості платника податку.

Крім того, в ході опрацювання поданих платником копій первинних документів до податкових накладних, реєстрація яких зупинена, встановлено, що платником здійснюється застосування торгівельної націнки на товар майже в 3 рази без підтвердження витрат, пов`язаних з формуванням ціни реалізації, при цьому, нарахування ПДВ до сплати в бюджет відсутні.

Результати засідання Комісії ГУ ДПС у Полтавській області внесені до інформаційної системи ІКС «Адміністративне та судове оскарження» та використовується для виконання покладених на контролюючі органи функцій та завдань, а також центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну фінансову політику, для формування та реалізації єдиної державної податкової та митної політики.

Зазначає, що віднесення платника податків до ризикових є дискреційними повноваженнями податкового органу. Скасування спірного протоколу не буде мати наслідком поновлення порушених прав позивача. Воно не є рішенням про відмову у реєстрації податкової накладної, яке може потягти за собою порушення прав позивача та його контрагентів.

Отже, дії контролюючого органу щодо внесення до електронної бази даних інформації, незалежно від джерела її отримання (чи то отриманої внаслідок проведення податкової перевірки, чи то за результатами засідання Комісії ГУ ДПС), є лише службовою діяльністю працівників податкового органу на виконання своїх професійних обов`язків в порядку, передбаченому ПК України. Способом здійснення таких дій є, зокрема, інформаційно-аналітичне забезпечення діяльності контролюючих органів. Інформація, зібрана відповідно до норм ПК України, може зберігатися та опрацьовуватися в інформаційних базах контролюючих органів або безпосередньо посадовими (службовими) особами контролюючих органів.

Відповідно, інформація, що надійшла за результатами податкового контролю, не може бути виключена з баз даних, якщо дії зі здійснення такого контролю не визнані протиправними в установленому порядку.

Таким чином, внесення контролюючим органом платника податку до переліку ризикових платників податків є лише діяльністю контролюючого органу з виконання своїх повноважень по збиранню та формуванню податкової інформації, яка сама по собі не створює для платника податків жодних правових наслідків у вигляді зміни або припинення його прав та не породжує для нього обов`язкових юридичних наслідків. Включення суб`єктом владних повноважень до бази даних певної інформації не створює жодних перешкод для діяльності платника податку. Віднесення платника податків до переліку ризикових не є формою юридичної відповідальності, а лише служить додатковим елементом контролю держави у сфері податків.

Позивач, у надісланому до суду відзиві на апеляційну скаргу заперечував задоволення її вимог, просив рішення суду першої інстанції залишити без змін. По суті спірних правовідносин виклав доводи, аналогічні тим, що містить позовна заява.

Враховуючи подання апеляційної скарги на рішення суду першої інстанції, яке ухвалене в порядку спрощеного позовного провадження, справа розглядається в порядку письмового провадження, відповідно до приписів п. 3 ч. 1 ст. 311 КАС України, за наявними у ній матеріалами.

Відповідно до ч. 1 ст. 308 КАС України, суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними у ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги.

Колегія суддів, заслухавши суддю-доповідача, перевіривши, в межах апеляційної скарги, рішення суду першої інстанції та доводи апеляційної скарги, дослідивши матеріали справи, вважає, що апеляційну скаргу належить залишити без задоволення, з таких підстав.

Судом встановлено, що Товариство з обмеженою відповідальність «ТРАНССПЕЦТРЕЙД» (), зареєстроване 07.10.2019 у Шевченківській районній державній адміністрації в місті Києві № 1 087856, та перебуває на обліку у ГУ ДПС у Полтавській області. З 01.11.2019 має статус платника податку на додану вартість. Основні види економічної діяльності: Код КВЕД 49.41 Вантажний автомобільний транспорт (основний); Код КВЕД 52.24 Транспортне оброблення вантажів; Код КВЕД 52.29 Інша допоміжна діяльність у сфері транспорту; Код КВЕД 45.11 Торгівля автомобілями та легковими автотранспортними засобами; Код КВЕД 45.20 Технічне обслуговування та ремонт автотранспортних засобів; Код КВЕД 45.31 Оптова торгівля деталями та приладдям для автотранспортних засобів; Код КВЕД 45.32 Роздрібна торгівля деталями та приладдям для автотранспортних засобів; Код КВЕД 46.21 Оптова торгівля зерном, необробленим тютюном, насінням і кормами для тварин; тощо /а.с.17/.

За твердженнями відповідача кількість найманих працівників за формою 4-ДФ за січень 2025 року становить 2 особи, середня заробітна плата - 8302,5 грн., відображено виплату 4 самозайнятим особам по 157 ознаці. Згідно відомостей ЄРПН ТОВ "ТРАНССПЕЦТРЕЙД" реалізує товар/ послуги на покупців, щодо яких прийнято рішення про відповідність критеріям ризиковості, а саме: ТОВ «ТЕРРАЛ ЛАЙТ» (внесено до переліку ризикових платників 21.01.2025), якому реалізовано шайби ГША-30; ТОВ "СЕЙПЛЕКС МАКС" (внесено до переліку ризикових платників 11.09.2024), якому реалізовано металеві сферичні шайби з прокладкою для болтів М24 та МЗО. Протягом 2023 - 2024 років ТОВ "ТРАНССПЕЦТРЕЙД" придбало баків згідно креслень в кількості 570 шт. на суму ПДВ 651,8 тис.грн., тоді як реалізовано лише 60 шт на суму ПДВ 133,5 тис.грн..

Комісією ГУ ДПС у Полтавській області прийнято рішення від 28.02.2025 №11545 про відповідність ТОВ "ТРАНССПЕЦТРЕЙД" (43271932) п.8 Критеріїв ризиковості платника податку за кодами податкової інформації, відповідно до наказу ДПС України від 11.01.2023 №17 «Про затвердження довідника кодів податкової інформації»:

07 - недостатня кількість трудових ресурсів, необхідних для здійснення господарської операції в обсягах, зазначених у податковій накладній/розрахунку коригування (за відсутності інформації щодо придбання послуг з виконання робіт, які необхідні для здійснення господарської операції);

11 - накопичення залишків нереалізованих товарів за відсутності (недостатності) місць для їх зберігання (власних, орендованих складських приміщень) відповідно до поданої до контролюючих органів звітності;

12 - постачання товарів (послуг) платнику(ам) податку, щодо якого(их) прийняте рішення про відповідність критеріям ризиковості платника податку /а.с. 18/.

ТОВ "ТРАНССПЕЦТРЕЙД" (43271932) 10.03.2025 подано повідомлення про невідповідність критеріям ризиковості платника податку на додану вартість, гранична дата розгляду якого 19.03.2025 /а.с. 21-108/.

Комісією ГУ ДПС у Полтавській області було прийнято рішення від 19.03.2025 №14756 про відповідність ТОВ "ТРАНССПЕЦТРЕЙД" (43271932) п.8 Критеріїв ризиковості платника податку за кодом податкової інформації, відповідно до наказу ДПС України від 11.01.2023 № 17 «Про затвердження довідника кодів податкової інформації»:

07 - недостатня кількість трудових ресурсів, необхідних для здійснення господарської операції в обсягах, зазначених у податковій накладній/розрахунку коригування (за відсутності інформації щодо придбання послуг з виконання робіт, які необхідні для здійснення господарської операції);

11 - накопичення залишків нереалізованих товарів за відсутності (недостатності) місць для їх зберігання (власних, орендованих складських приміщень) відповідно до поданої до контролюючих органів звітності;

12 - постачання товарів (послуг) платнику(ам) податку, щодо якого(их) прийняте рішення про відповідність критеріям ризиковості платника податку /а.с. 19-20/.

Вважаючи свої права порушеними таким рішенням, позивач звернувся до суду.

Задовольняючи позовні вимоги, суд першої інстанції виходив з протиправності спірного рішення Комісії Головного управління ДПС у Полтавській області з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних від 19.03.2025 №14756 про відповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податку, оскільки у ході розгляду справи відповідачем не надано жодних доказів, які б досліджувалися на засіданні комісії та які слугували підставою для прийняття оскаржуваного рішення, зокрема доказів на підтвердження придбання товарів (послуг) у платника(ів) податку, щодо якого (их) прийняте рішення про відповідність критеріям ризиковості платника податку.

Надаючи правову оцінку обставинам справи та висновкам суду першої інстанції, враховуючи межі перегляду, передбачені ст. 308 КАС України, апеляційний суд зазначає таке.

Відповідно до частини 2 статті 19 Конституції України, органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Відносини, які виникають у сфері справляння податків і зборів, вичерпний перелік податків та зборів, що справляються в Україні, та порядок їх адміністрування, платників податків та зборів, їх права та обов`язки, компетенцію контролюючих органів, повноваження і обов`язки їх посадових осіб під час здійснення податкового контролю, а також відповідальність за порушення податкового законодавства регулює та визначає Податковий кодекс України (далі по тексту - ПК України у редакції, чинній на час виникнення спірних правовідносин).

Згідно з пунктом 201.1 статті 201 Податкового кодексу України (далі - ПК України), на дату виникнення податкових зобов`язань платник податку зобов`язаний скласти податкову накладну в електронній формі з використанням кваліфікованого електронного підпису або удосконаленого електронного підпису, що базується на кваліфікованому сертифікаті електронного підпису, уповноваженої платником особи відповідно до вимог Закону України «Про електронну ідентифікацію та електронні довірчі послуги» та зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних у встановлений цим Кодексом термін.

Відповідно до пункту 201.16 статті 201 ПК України, реєстрація податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних може бути зупинена в порядку та на підставах, визначених Кабінетом Міністрів України.

Порядок зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 21.02.2018 №117, і Порядок зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 11.12.2019 №1165 (далі - Порядок зупинення №1165), який набрав чинності з 01.02.2020, передбачають кардинально різні механізми зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних (далі - Реєстр), організаційні та процедурні засади діяльності комісій з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі (далі - комісії контролюючих органів), права та обов`язки їх членів; механізм розгляду скарги щодо рішення комісії регіонального рівня про відмову в реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних.

Так, відповідно до п. 6 Порядку зупинення №1165, у разі надходження до контролюючого органу відповідного рішення суду, яке набрало законної сили, комісія регіонального рівня виключає платника податку з переліку платників податку, які відповідають критеріям ризиковості платника податку.

При цьому, додатком 4 до Порядку зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних затверджено типову форму рішення про відповідність/невідповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податку, яка містить наступне формулювання: «Рішення про відповідність/невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку може бути оскаржено в адміністративному або судовому порядку.».

Отже, з наведеного вбачається, що положення Порядку №1165 встановлюють можливість платника податку оскаржити рішення про відповідність/невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку, у тому числі у судовому порядку.

Відтак, надання оцінки правомірності такому рішенню у межах судового оскарження на відповідність критеріям, визначеним ч. 2 ст. 2 КАС України, відповідає завданням адміністративного судочинства.

Відповідно до ч. 1 ст. 5 КАС України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до адміністративного суду, якщо вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб`єкта владних повноважень порушені її права, свободи або законні інтереси, і просити про їх захист шляхом, зокрема, визнання протиправним та скасування індивідуального акта чи окремих його положень.

З огляду на викладене, оскаржуване рішення є індивідуальним актом у відношенні до ТОВ "ТРАНССПЕЦТРЕЙД" у розумінні п. 19 ч. 1 ст. 4 КАС України, а тому, всупереч доводів апелянта, може бути оскаржене у судовому порядку.

Аналогічний висновок випливає із змісту постанов Верховного Суду від 16.12.2020 у справі № 340/474/20, від 05.01.2021 у справі №640/11321/20, від 16.02.2021 у справі №280/3235/20.

Посилання ж відповідача в апеляційній скарзі на постанови Верховного Суду від 20.11.2019 по справі № 480/4006/18 колегія суддів відхиляє, оскільки вона прийнята за іншого правового регулювання спірних правовідносин, а відтак висловлена у ній позиція є нерелевантною до справи, що розглядається.

Так, пунктами 5-6 Порядку зупинення №1165 (у редакції, чинній на час виникнення спірних правовідносин) передбачено, що платник податку, яким складено та/або подано для реєстрації в Реєстрі податкову накладну/розрахунок коригування, що не відповідають жодній з ознак безумовної реєстрації, перевіряється щодо відповідності критеріям ризиковості платника податку (додаток 1), показникам, за якими визначається позитивна податкова історія платника податку (додаток 2).

Податкова накладна/розрахунок коригування, що не відповідають жодній з ознак безумовної реєстрації, перевіряються щодо відповідності відображених у них операцій критеріям ризиковості здійснення операцій (додаток 3).

У разі коли за результатами автоматизованого моніторингу платник податку, який склав та/або подав податкову накладну/розрахунок коригування для реєстрації в Реєстрі, відповідає хоча б одному критерію ризиковості платника податку, реєстрація такої податкової накладної/розрахунку коригування зупиняється (крім розрахунку коригування, складеного відповідно до вимог підпунктів «б» і «в» підпункту 97.4 пункту 97 підрозділу 2 розділу ХХ «Перехідні положення» Кодексу).

Питання відповідності/невідповідності платника податку критеріям ризиковості платника податку розглядається комісією регіонального рівня.

У разі встановлення відповідності платника податку хоча б одному з критеріїв ризиковості платника податку комісією регіонального рівня приймається рішення про відповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку.

Включення платника податку до переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості платника податку, здійснюється в день проведення засідання комісії регіонального рівня та прийняття відповідного рішення.

Платник податку отримує рішення про відповідність критеріям ризиковості платника податку через електронний кабінет у день прийняття такого рішення (додаток 4).

У рішенні зазначається підстава та інформація, за якою встановлено відповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку.

У разі відповідності платника податку критеріям ризиковості платника податку згідно з пунктом 8 додатка 1 у відповідних полях рішення зазначаються детальна інформація, за якою встановлено відповідність критеріям ризиковості платника податку, тип операції (придбання/постачання), період здійснення господарської операції, код згідно з УКТЗЕД/Державним класифікатором/умовним кодом товару, податковий номер платника податку, задіяного в ризиковій операції, дата включення платника податку, задіяного в ризиковій операції, до переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості платника податку.

У рішенні про відповідність платника податку вимогам пункту 8 додатка 1 комісія регіонального рівня зазначає наявну інформацію, що свідчить про відповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку, виявлену під час моніторингу господарських операцій, відображених у податкових накладних/розрахунках коригування, поданих для реєстрації в Реєстрі, у тому числі податкових накладних/розрахунках коригування, реєстрацію яких зупинено.

При цьому не може бути підставою для розгляду питання відповідності/невідповідності платника податку критеріям ризиковості платника податку згідно з пунктом 8 додатка 1 операція, відображена у податковій накладній/розрахунку коригування, дата реєстрації якої/якого у Реєстрі припадає на період, що перевищує 180 днів до дати прийняття рішення про відповідність критеріям ризиковості платника податку.

У разі отримання рішення про відповідність критеріям ризиковості платника податку платник податку має право подати на розгляд комісії регіонального рівня інформацію та копії відповідних документів, що свідчать про невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку.

Комісією регіонального рівня розглядається питання виключення платника податку з переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості платника податку, у разі виявлення обставин та/або отримання інформації, що свідчать про невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку, та/або отримання інформації та копій відповідних документів від платника податку, що свідчать про невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку.

Інформація та копії документів подаються платником податку до ДПС в електронній формі технічними засобами електронних комунікацій з урахуванням вимог Законів України «Про електронні документи та електронний документообіг», «Про електронну ідентифікацію та електронні довірчі послуги» та Порядку обміну електронними документами з контролюючими органами, затвердженого Мінфіном.

За результатами розгляду інформації та копій документів комісією регіонального рівня приймається рішення про відповідність/невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку, яке платник податку отримує в електронному кабінеті у день його прийняття (додаток 4).

Якщо за результатами розгляду інформації та копій документів, що свідчать про невідповідність платника податку вимогам пункту 8 додатка 1, комісією регіонального рівня прийнято рішення про відповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку, в такому рішенні зазначається:

актуальна інформація щодо податкової інформації, що стала підставою для розгляду питання про відповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку, та ризикових операцій, відображених у попередньому рішенні про відповідність критеріям ризиковості платника податку. До такої інформації не застосовуються вимоги абзацу дев`ятого цього пункту;

інформація щодо операцій, відображених у податковій накладній/розрахунку коригування, дата подання для реєстрації в Реєстрі яких не раніше 180 днів до дати прийняття попереднього рішення про відповідність критеріям ризиковості платника податку. До такої інформації не застосовуються вимоги абзацу дев`ятого цього пункту.

У разі прийняття комісією регіонального рівня рішення про відповідність критеріям ризиковості платника податку за результатами розгляду інформації та копій документів, що свідчать про невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку, попереднє рішення про відповідність критеріям ризиковості платника податку втрачає чинність.

У разі виявлення обставин та/або отримання інформації, визначених абзацом одинадцятим цього пункту, та прийняття комісією регіонального рівня рішення про невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку платник податку отримує таке рішення в електронному кабінеті в день його прийняття (додаток 4).

У рішенні про відповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку (додаток 4) за результатами розгляду інформації та копій документів, надісланих відповідно до абзацу восьмого цього пункту, комісія регіонального рівня у відповідних полях рішення зазначає детальну інформацію, за якою встановлено відповідність критеріям ризиковості платника податку, зазначає/обирає з переліку документ/документи, не наданий/не надані платником податку, який може/які можуть свідчити про невідповідність критеріям ризиковості платника податку.

Виключення платника податку з переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості платника податку, здійснюється в день проведення засідання комісії регіонального рівня та прийняття відповідного рішення.

Якщо комісією регіонального рівня протягом семи робочих днів, що настають за датою надходження зазначеної інформації та документів, не прийнято відповідного рішення, платник податку виключається з переліку платників податку, які відповідають критеріям ризиковості платника податку.

У разі надходження до контролюючого органу відповідного рішення суду, яке набрало законної сили, комісія регіонального рівня за основним місцем обліку платника податку виключає платника податку з переліку платників податку, які відповідають критеріям ризиковості платника податку.

У разі виключення платника податку з переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості платника податку, на підставі рішення комісії регіонального рівня або рішення суду автоматично виключаються з переліку ризикових його контрагенти за умови, що: виключною підставою для включення такого контрагента до переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості на підставі пункту 8 додатка 1, було здійснення операції з таким платником податку; відсутні інші підстави та інформація, за якою встановлено відповідність контрагента критеріям ризиковості платника податку.

Рішення про відповідність/невідповідність критеріям ризиковості платника податку набирає чинності у день засідання комісії регіонального рівня та прийняття відповідного рішення.

Рішення про відповідність/невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку може бути оскаржено в адміністративному або судовому порядку.

Комісія регіонального рівня постійно проводить моніторинг щодо відповідності/невідповідності платників податку критеріям ризиковості платника податку.

Колегія суддів зазначає, що одним з критеріїв ризиковості платника податку на додану вартість, що закріплені у Додатку 1 до Порядку зупинення №1165, є наявність у контролюючих органах податкової інформації, яка стала відома у процесі провадження поточної діяльності під час виконання покладених на контролюючі органи завдань і функцій, що визначає ризиковість здійснення господарської операції, зазначеної в поданих для реєстрації податковій накладній/розрахунку коригування (п. 8 Додатку 1).

Аналіз змісту указаного пункту свідчить, що законодавцем встановлена певна послідовність прийняття рішення про відповідність платника податку на додану вартість Критеріям ризиковості платника податку на додану вартість. Так, рішенню Комісії регіонального рівня питання відповідності платника податку Критеріям ризиковості платника ПДВ має передувати складання та направлення таким платником податкової накладної/розрахунку коригування, за наслідками чого здійснюється моніторинг платника податку, податкової накладної/розрахунку коригування.

Крім того, встановленню наявності у контролюючих органах податкової інформації, що визначає ризиковість здійснення господарської операції, яка стала відома контролюючому органу у процесі провадження поточної діяльності під час виконання покладених на контролюючі органи завдань і функцій, має передувати моніторинг податкової накладної/розрахунку коригування, поданої для реєстрації.

Отже, питання відповідності підприємства Критеріям ризиковості платника ПДВ має розглядатись Комісією регіонального рівня за наслідками подання товариством для реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування та моніторингу платника податку і податкової накладної/розрахунку коригування, що направлена для реєстрації.

Аналогічна правова позиція викладена Верховним Судом у постановах від 30.11.2021 у справі №340/1098/20, від 23.06.2022 у справі № 640/6130/20, від 14.05.2025 року у справі № 260/3479/24 та інших.

Із змісту оскаржуваного рішення Комісії Головного управління ДПС у Полтавській області з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних №14756 від 19.03.2025 слідує, що воно прийнято за наслідками розгляду повідомлення позивача про подання інформації та копій документів щодо невідповідності платника податку критеріям ризиковості платника податку від 10.03.2025.

Водночас первинним рішенням, яким було визнано відповідність позивача пункту 8 Критеріїв ризиковості платника податку і яке послугувало підставою для подання позивачем надалі повідомлень про подання інформації та копій документів щодо невідповідності платника податку критеріям ризиковості платника податку, є рішення Комісії Головного управління ДПС у Полтавській області про відповідність/невідповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податку від 28.02.2025, яким визначено відповідність ТОВ " ТРАНССПЕЦТРЕЙД " пункту 8 Критеріїв ризиковості платника податку.

Зі змісту протоколу засідання Комісії ГУДПС з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в ЄРПН від 19.03.2025 року № 55 неможливо встановити під час моніторингу та перевірки якої саме ПН/РК Комісія дійшла висновку щодо відповідності ТОВ " ТРАНССПЕЦТРЕЙД " критеріям ризиковості.

Отже, комісією регіонального рівня прийнято рішення про відповідність ТОВ "ТРАНССПЕЦТРЕЙД" критеріям ризиковості платника податку на додану вартість не за наслідками подання останнім податкової накладної/розрахунку коригування для реєстрації, що має передувати моніторингу платника податку, моніторингу такої накладної/розрахунку коригування.

Фактично таке рішення було прийнято у зв`язку з наявною податковою інформацією, що отримана з баз даних ДПС під час виконання функцій контролю, а не за наслідками подання платником податку податкової накладної/ розрахунку коригування для реєстрації, що суперечить положенням Порядку №1165.

У правових висновках Верховного Суду, що наведені в постановах від 16 грудня 2020 року у справі №340/474/20, від 05 січня 2021 року у справі №640/10988/20, від 05 січня 2021 року у справі №640/11321/20 зазначено, що при вирішенні спорів такої категорії суди попередніх інстанцій з огляду на правове регулювання, характер цих відносин, мають досліджувати і надавати оцінку змісту оскаржуваного рішення, змісту протоколу засідання комісій та наданих податковим органом документів, порядку прийняття рішення та повноваженням комісії контролюючого органу.

Надаючи оцінку наведеним контролюючим органом в оскаржуваному рішенні підставам для висновку щодо відповідності позивача критеріям ризиковості платника податку, колегія суддів зазначає таке.

Як встановлено судом, підставою для прийняття Комісією з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в ЄРПН ГУ ДПС у Полтавській області оскаржуваного рішення слугувала відповідність позивача пункту 8 Критеріїв ризиковості платника податку у зв`язку із наявністю наступної податкової інформації: Коди 7, 11, 12.

Додатком 4 до Порядку № 1165 затверджено форму рішення про відповідність/невідповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податку.

У разі відповідності пункту 8 критеріїв ризиковості платника податку зазначається код (коди) податкової інформації, яка є підставою для прийняття рішення про відповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку.

Колегія суддів зазначає, що з метою реалізації вимог абзацу 2 пункту 8 додатка 1 до Порядку №1165 наказом Державної податкової служби України від 11.01.2023 № 17 затверджено довідник кодів податкової інформації, яка є підставою для прийняття рішення про відповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податку, зокрема:

07 - недостатня кількість трудових ресурсів, необхідних для здійснення господарської операції в обсягах, зазначених у податковій накладній/розрахунку коригування (за відсутності інформації щодо придбання послуг з виконання робіт, які необхідні для здійснення господарської операції);

11 - накопичення залишків нереалізованих товарів за відсутності (недостатності) місць для їх зберігання (власних, орендованих складських приміщень) відповідно до поданої до контролюючих органів звітності;

12 - постачання товарів (послуг) платнику(ам) податку, щодо якого(их) прийняте рішення про відповідність критеріям ризиковості платника податку

Форма рішення про відповідність/невідповідність платника податків критеріям ризиковості, затверджена у Додатку 4 до Порядку №1165, передбачає обов`язковість, у разі відповідності пункту 8 критеріям ризиковості, розшифрування яка саме податкова інформація стала фактичною підставою для прийняття відповідного рішення.

У спірному випадку контролюючим органом наведено тип господарських операції (придбання/постачання); період їх здійснення; податковий номер платника податку, заподіяного в ризикових операціях; дата включення платника податку, заподіяного в ризикових операціях, до переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості платника податку.

Зі змісту витягу з протоколу засідання Комісії ГУ ДПС у Полтавській області з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних від 19.03.2025 №55 ( ас. 138 зворот - 140) колегією суддів встановлено, що ТОВ "ТРАНССПЕЦТРЕЙД" було включено до переліку ризикових платників податків на підставі інформації, виявленої в ході моніторингу поданих на реєстрацію платниками податків податкових накладних/розрахунків коригування в ЄРПН, а саме, здійснення господарських операцій з підприємствами, щодо яких прийнятті рішення про відповідність критеріям ризиковості платників податку:

ТОВ «ТЕРРАЛ ЛАЙТ» (45312032, 1028, внесено до переліку ризикових платників 21.01.2025), якому реалізовано у вересні, листопаді, грудні 2024 року шайба ГША-30 (УКТЗЕД 7326) на загальну суму ПДВ 51,8 тис. грн;

ТОВ "СЕЙПЛЕКС МАКС" (45361053, 1038, внесено до переліку ризикових платників 11.09.2024), якому реалізовано у вересні, грудні 2024 року шайба ГША-30 (УКТЗЕД 7326), металева сферична шайба з прокладкою для болтів М24 та М30 . (УКТЗЕД 7326) на загальну суму ПДВ 107,9 тис. грн..

З посиланням на вказану податкову інформацію Комісія ГУ ДПС у Полтавській області дійшла висновку про відповідність ТОВ "ТРАНССПЕЦТРЕЙД» п. 8 Критеріїв ризиковості платника податку на додану вартість за кодами 7, 11, 12 податкової інформації, відповідно до наказу ДПС України від 11.01.2023 №17 «Про затвердження довідника кодів податкової інформації».

Разом з тим, колегія суддів зазначає, що код 12 податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податку, свідчить про те, що вони можуть бути застосованими у випадку взаємовідносин з ризиковими суб`єктами господарювання, тобто такі суб`єкти повинні бути визнані ризиковими вже на час здійснення з ними операцій щодо постачання товарів.

Водночас, постачання товару позивачем на адресу ТОВ "ТЕРРАЛ ЛАЙТ", мало місце у період з 01.09.2024 по 31.12.2024, тоді як ТОВ "ТЕРРАЛ ЛАЙТ" не було віднесено до платників податку, який відповідає критеріям ризиковості платника податку. Рішення, яким ТОВ "ТЕРРАЛ ЛАЙТ" віднесено до критеріїв ризиковості було прийнято 21.01.2025.

Крім того, постачання товару на адресу ТОВ "СЕЙПЛЕКС МАКС", мало місце у період з 01.09.2024 по 31.12.2024, тоді, коли ТОВ "СЕЙПЛЕКС МАКС" не було віднесено до платників податку, який відповідає критеріям ризиковості платника податку. Рішення, яким ТОВ "СЕЙПЛЕКС МАКС" віднесено до критеріїв ризиковості було прийнято 21.01.2025.

Таким чином, у спірному випадку, з оскаржуваного рішення та протоколу засідання Комісії встановлено, що усіх контрагентів позивача (згідно переліку, наведеному в оскаржуваному рішенні) включено до переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості платника податку, вже після здійснення господарських операцій з позивачем, а саме, у вересні 2024 року, тоді як операції з придбання/постачання товарів здійснювалися в період березень-липень 2024 року.

Отже, оскільки у спірному випадку відповідачем не було надано доказів того, що позивач мав взаємовідносини з суб`єктами господарювання, які на час здійснення господарських операцій були визнані у встановленому законом порядку такими, що відповідають критеріям ризиковості, то наведена в спірному рішенні податкова інформація (код 12) не може бути підставою для визнання позивача таким, що відповідає критеріям ризиковості.

Також, згідно з витягом з протоколу від 19.03.2025 №55 податковим органом взято до уваги інформацію відповідно до якої протягом 2023 - 2024 років ТОВ "ТРАНССПЕЦТРЕЙД" придбало баків згідно креслень в кількості 570 шт на суму ПДВ 651,8 тис.грн., тоді як реалізовано лише 60 шт. на суму ПДВ 133,5 тис.грн., що свідчить про накопичення залишків нереалізованих товарів. Крім того, за даними ЄРПН у 2022 році платником було придбано у ТОВ "ПАРТНЕРАГРОПОСТАЧ" (43237163) бруківку, бордюр дорожній на суму ПДВ 455,8 тис.грн., кукурудзу в кількості 377,95 т на суму ПДВ 446,7 тис.грн. та сою в кількості 38,12 т на суму ПДВ 107,0 тис.грн.. При цьому, в подальшому реалізація даної номенклатури товару відсутня.

Разом з цим, в оскаржуваному рішенні твердження податкового органу про відповідність позивача критеріям ризиковості платника податків в частині накопичення залишків нереалізованих товарів за відсутності (недостатності) місць для їх зберігання носять виключно характер припущень, відповідачами не обґрунтовано, на підставі яких саме документів комісія дійшла висновку про відповідність позивача критеріям ризиковості платника податку щодо накопичення залишків нереалізованих товарів за відсутності (недостатності) місць для їх зберігання, не конкретизовано, які саме господарські операції та з якими саме контрагентами податковий орган вважає фіктивними, контролюючим органом не надано до суду належних, допустимих доказів в підтвердження зазначеної у рішенні інформації.

Водночас, позивачем надавалися до контролюючого органу копії наступних документів: договір оренди приміщення N? 01/08-23 від 21.08.2023, довідку за формою 20-ОПІ, банківські виписки про розрахунки за оренду.

Однак, контролюючий орган не надав оцінку цим документам та не врахував їх, не зазначивши мотивів такого не врахування.

Колегія суддів окремо зазначає, що питання реальності здійснення господарських операцій повинні досліджуватись під час здійснення податкового контролю, що, відповідно до пункту 61.1 статті 61 Податкового кодексу України, включає в себе систему заходів, що вживаються контролюючими органами та координуються центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну фінансову політику, з метою контролю правильності нарахування, повноти і своєчасності сплати податків і зборів, а також дотримання законодавства з питань регулювання обігу готівки, проведення розрахункових та касових операцій, патентування, ліцензування та іншого законодавства, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи, зокрема, шляхом здійснення перевірок та звірок відповідно до вимог цього Кодексу, а також перевірок щодо дотримання законодавства, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи, у порядку, встановленому законами України, що регулюють відповідну сферу правовідносин.

У пункті 82 постанови від 23.02.2023 у справі №420/9924/20 Верховний Суд звернув увагу на те, що в межах спірних відносин, що виникли між сторонами на стадії реєстрації податкових накладних, надання судами оцінки щодо товарності або безтоварності господарських операцій є передчасною подією. Такі обставини можуть бути встановлені контролюючим органом на підставі здійсненої належної перевірки, з прийняттям ППР, та в подальшому підтверджені судом.

Аналогічний висновок викладений Верховним Судом у постанові від 23.05.2023 у справі №500/770/21.

Суд апеляційної інстанції враховує, що у спірному рішенні не міститься жодної інформації на підставі якої податковим органом було визначено відповідність позивача п.8 Критеріїв ризиковості платника податків за кодом 07.

Так, у протоколі від 19.03.2025 №55 вказано, що лише, що кількість найманих працівників за формою 4-ДФ за січень 2025 становить 2 особи, середня заробітна плата - 8302,5 грн., відображено виплату 4 самозайнятим особам по 157 ознаці.

Отже, твердження відповідача про те, що позивач не забезпечений трудовими ресурсами, колегія суддів оцінює критично, адже незрозумілим є про яку конкретну господарську операцію йде мова та в який конкретно період така здійснювалась, що унеможливлює надання оцінки наявності чи відсутності порушень, на які послався контролюючий орган, як на підставу для визнання платника податку ризиковим.

Тобто, вказане свідчить і про необґрунтованість контролюючим органом оскаржуваного рішення. Жодних інших підстав для віднесення позивача до переліку платників податку, які відповідають критеріям ризиковості, на підставі п. 8 Критеріїв ризиковості платника податку, відповідачем у спірному рішенні не наведено.

Крім того, відповідно до правової позиції Верховного Суду, викладеної в постановах від 10 квітня 2020 року у справі № 819/330/18, від 18 червня 2020 року у справі № 824/245/19-а, платник не може нести відповідальність за невиконання його контрагентами своїх зобов`язань, адже поняття «добросовісний платник, не передбачає виникнення у платника додаткового обов`язку з контролю за виконанням його контрагентом податкових зобов`язань.

Поширення на позивача «ризиковості» через стосунки з іншими «ризиковими» платниками податків суперечить базовим принципам та основам податкового законодавства. Зокрема настання визначеної законом відповідальності повинно відбуватися у разі порушення податкового законодавства безпосередньо платником податків, якого притягнуто до відповідальності.

Принцип індивідуальної відповідальності платника податків, також доктринально закріплений у судовій практиці Європейського суду з прав людини (ЄСПЛ).

Рішенням ЄСПЛ у справі "Інтерсплав проти України" визначено, що платник податків не може відповідати за зловживання свого контрагента за відсутності будь-яких ознак, які б вказували на те, що такий платник був безпосередньо залучений до таких зловживань.

Отже, виходячи з принципу індивідуального застосування відповідальності за порушення правил оподаткування, негативні наслідки, зокрема у вигляді позбавлення права на формування витрат, можуть бути застосовані саме до того платника податків, який їх припустився, а не до іншої особи.

Відповідно до частини другої статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Оскільки відповідачем не доведено існування підстав для застосування до позивача положень пункту 8 Критеріїв ризиковості платників податку з відповідним внесенням підприємства до переліку ризикових суб`єктів господарювання, колегія суддів погоджується з рішенням суду першої інстанції, що рішення комісії Головного Управління ДПС в Полтавській області з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних від 19.03.2025 №14756 є протиправним та таким, що підлягає скасуванню.

Щодо вимоги позивача про зобов`язання Головного управління ДПС у Полтавській області виключити ТОВ "ТРАНССПЕЦТРЕЙД" з переліку платників податку на додану вартість, які відповідають критеріям ризиковості, колегія суддів зазначає таке.

Як вже було зазначено вище, положеннями п. 6 Порядку № 1165 зокрема визначено, що у разі надходження до контролюючого органу відповідного рішення суду, яке набрало законної сили, комісія регіонального рівня виключає платника податку з переліку платників податку, які відповідають критеріям ризиковості платника податку.

Отже, саме по собі скасування у судовому порядку рішення про відповідність платника податку критеріям ризиковості є безумовною підставою для виключення комісією регіонального рівня платника податку з переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості.

Суд першої інстанції обґрунтовано вказав, що оскільки рішення про визначення позивача таким, що відповідає п. 8 Критеріїв ризиковості платника податку, підлягає скасуванню, то зобов`язання відповідача виключити позивача з переліку платників податку, які відповідають критеріям ризиковості, є належним і ефективним способом захисту порушеного права ТОВ "ТРАНСПЕЦТРЕЙД". Крім цього, такий спосіб захисту є дотриманням судом гарантій того, що спір між сторонами буде остаточно вирішений.

Колегія суддів також зазначає, що обраний спосіб захисту, щодо зобов`язання Головного управління ДПС у Полтавській області вчинити відповідні дії узгоджується зі статтею 13 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод (право на ефективний засіб юридичного захисту), відповідно до якої кожен, чиї права та свободи, визнані в цій Конвенції, було порушено, має право на ефективний засіб юридичного захисту в національному органі, навіть якщо таке порушення було вчинене особами, які здійснювали свої офіційні повноваження.

Враховуючи викладене, колегія суддів зазначає, що доводи апеляційної скарги не спростовують правомірності висновків суду першої інстанції.

Положеннями ст. 242 КАС України, рішення суду повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим.

Згідно з п. 1 ч. 1 ст. 315 КАС України, за наслідками розгляду апеляційної скарги на судове рішення суду першої інстанції суд апеляційної інстанції має право залишити апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення - без змін.

Відповідно до ст. 316 КАС України, суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Розглянувши доводи Головного управління ДПС у Полтавській області, викладені в апеляційній скарзі, перевіривши правильність застосування судом першої інстанції норм законодавства України, колегія суддів вважає, що рішення суду першої інстанції ухвалено з додержанням норм матеріального та процесуального права, підстав для його скасування не вбачається, а тому апеляційну скаргу належить залишити без задоволення, а рішення суду першої інстанції - без змін.

Керуючись ст.ст. 229, 241, 243, 250, 308, 310, 311, 315, 316, 321, 322, 325, 327-329 Кодексу адміністративного судочинства України суд

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу Головного управління ДПС у Полтавській області - залишити без задоволення.

Рішення Полтавського окружного адміністративного суду від 09.06.2025 по справі № 440/4293/25 - залишити без змін.

Постанова набирає законної сили з дати її ухвалення та не підлягає касаційному оскарженню, крім випадків, передбачених п. 2 ч. 5 ст. 328 КАС України.

Головуючий суддя С.П. Жигилій
Судді Т.С. Перцова Я.М. Макаренко