Справа № 320/6857/22
Суддя: Дудін С.О.
Дата ухвалення: 2025-12-05 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

КИЇВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А

про прийняття адміністративної справи до провадження

05 грудня 2025 року м. Київ справа № 320/6857/22

Київський окружнийо адміністративний суд у складі головуючого судді Дудіна С.О., розглянувши адміністративну справу за позовом ОСОБА_1 до Бучанської міської ради про визнання протиправним та скасування рішення та зобов`язання вчинити певні дії,

в с т а н о в и в:

До Київського окружного адміністративного суду звернувся ОСОБА_1 з позовом до Бучанської міської ради, в якому просить суд:

- визнати протиправним та скасувати рішення Бучанської міської ради №2903-27-VІІІ від 27.01.2022 VІІІ «Про розгляд клопотання гр. ОСОБА_1 », яким відмовлено у задоволенні клопотання ОСОБА_1 від 13.12.2021 щодо надання дозволу на розроблення проекту землеустрою щодо відведення земельної ділянки у власність орієнтовною площею 0,1 га для будівництва та обслуговування жилого будинку, господарських будівель і споруд (присадибної ділянки) за рахунок земель комунальної власності у межах міста Буча, Київської області;

- зобов`язати Бучанську міську раду (код 04360586) повторно розглянути клопотання ОСОБА_1 (ідентифікаційний код НОМЕР_1 ) від 13.12.2021 про надання дозволу на розроблення проекту землеустрою щодо відведення земельної ділянки у власність орієнтовною площею 0,1 га для будівництва та обслуговування жилого будинку, господарських будівель і споруд (присадибної ділянки) за рахунок земель комунальної власності у межах міста Буча, Київської області та за результатами такого розгляду прийняти відповідне рішення.

Рішенням Київського окружного адміністративного суду від 22.09.2023, залишеним без змін постановою Шостого апеляційного адміністративного суду від 06.06.2024, у задоволенні позову відмовлено.

Постановою Верховного Суду від 21.10.2025 касаційну скаргу ОСОБА_1 задоволено частково.

Рішення Київського окружного адміністративного суду від 22.09.2023 та постанову Шостого апеляційного адміністративного суду від 06.06.2024 скасовано, а справу направлено на новий розгляд.

28 листопада 2025 року справа надійшла до Київського окружного адміністративного суду та за результатом автоматизованого розподілу передана на розгляд судді Дудіну С. О.

На підставі цього, справа підлягає прийняттю до провадження.

Скасовуючи вищевказані судові рішення, Верховний Суд зазначив таке:

«...53. Фактичні обставини справи, установлені її судовим розглядом, підтверджують, що містобудівне обґрунтування «Індивідуальна житлова забудова на ділянці 18 га, частини мікрорайону річки «Рокач» міста Буча, Київської області», на яке покликався відповідач в оскарженому рішенні, затверджене рішенням Бучанської міської ради від 12 листопада 2009 року № 1576-57-V і у встановленому законом порядку не визнавалось нечинним, не було скасоване й фактично діяло на дату набрання чинності Законом України «Про регулювання містобудівної діяльності».

54. З цих підстав Верховний Суд погоджується з висновками судів попередніх інстанцій про те, що вищевказане містобудівне обґрунтування підлягало врахуванню Міськрадою у спірних в цій справі правовідносинах під час перевірки відповідності місця розташування зазначеної у клопотанні позивача земельної ділянки вимогам містобудівної документації на місцевому рівні.

55. Поряд із цим, колегія суддів нагадує усталену та послідовну практику застосування Верховним Судом норм статей 17-19 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» стосовно ієрархії містобудівної документації на місцевому рівні й місця в ній Генерального плану населеного пункту, а також порядку його застосування поряд з іншими видами зазначеної документації, яка викладена, зокрема, у постановах Верховного Суду від 02 липня 2024 року та від 01 травня 2025 року у справі № 380/5886/22, та узагальнено сформована так:

Генеральний план населеного пункту є основним видом містобудівної документації на місцевому рівні та найважливішим документом щодо розвитку населеного пункту та визначення меж і функціонального призначення земельних ділянок. Уся інша містобудівна документація, у тому числі й плани зонування (зонінг), детальні плани території тощо повинні відповідати Генеральному плану населеного пункту і не можуть йому суперечити. У разі існування суперечностей, невідповідностей, неузгодженості між Генеральним планом населеного пункту та іншими видами містобудівної документації на місцевому рівні перевагу у застосуванні (пріоритетне значення) має саме Генеральний план.

56. Зважаючи на вищевикладене, Верховний Суд висновує, що містобудівне обґрунтування є обов`язковим для виконання всіма суб`єктами містобудування, зокрема, органами місцевого самоврядування та фізичними особами, а отже підлягає врахуванню уповноваженим органом під час вирішення питання щодо відповідності місця розташування земельної ділянки вимогам, зокрема, містобудівної документації на місцевому рівні в порядку статті 118 Земельного кодексу України, за його відповідності Генеральному плану населеного пункту.

57. Підстави поданого у цій справі позову ґрунтувались на доводах зокрема, про те, що застосоване відповідачем містобудівне обґрунтування не узгоджується з положеннями Генерального плану міста Буча Київської області, який був чинним у період спірних правовідносин, у зв`язку з чим, на думку позивача, Бучанська міськрада повинна була керуватись саме генеральним планом як основним видом містобудівної документації на місцевому рівні.

58. Проте суди попередніх інстанцій належної правової оцінки таким аргументам не надали й не з`ясували того, як положення Генерального плану міста Буча, станом на момент виникнення спірних правовідносин, регулювали питання використання та забудови території, в межах якої позивач виявив намір отримати у власність земельну ділянку, щодо якої відповідач прийняв спірне в цій справі рішення.

59. Суди також не з`ясували, чи відповідали положення містобудівного обґрунтування «Індивідуальна житлова забудова на ділянці 18 га, частини мікрорайону річки «Рокач» міста Буча, Київської області», затвердженого рішенням Бучанської міської ради від 12 листопада 2009 року № 1576-57-V, чинному в період спірних правовідносин Генеральному плану міста Буча Київської області в частині території, охопленої вищевказаною земельною ділянкою.

60. Без з`ясування таких обставин та перевірки їх доказами у встановленому процесуальним законом порядку висновок судів попередніх інстанцій про відсутність підстав для задоволення поданого у цій справі позову є передчасним...».

Відповідно до частини п`ятої статті 353 КАС України висновки і мотиви, з яких скасовані рішення, є обов`язковими для суду першої або апеляційної інстанції при новому розгляді справи.

При цьому, суд звертає увагу на те, що позивач зареєстрований в системі Електронний суд та мають власні електронні кабінети.

Відповідно до положень статті 18 Кодексу адміністративного судочинства України Єдина судова інформаційно-комунікаційна система відповідно до закону забезпечує обмін документами (надсилання та отримання документів) в електронній формі між судами, між судом та учасниками судового процесу, а також фіксування судового процесу і участь учасників судового процесу у судовому засіданні в режимі відеоконференції.

Суд направляє судові рішення та інші процесуальні документи учасникам судового процесу до їхніх електронних кабінетів, вчиняє інші процесуальні дії в електронній формі із застосуванням Єдиної судової інформаційно-комунікаційної системи або її окремої підсистеми (модуля), що забезпечує обмін документами, у порядку, визначеному цим Кодексом, Положенням про Єдину судову інформаційно-комунікаційну систему та/або положеннями, що визначають порядок функціонування її окремих підсистем (модулів).

Електронний кабінет - це персональний кабінет (веб-сервіс чи інший користувацький інтерфейс) у підсистемі (модулі) Єдиної судової інформаційно-комунікаційної системи, за допомогою якого особі, яка пройшла електронну ідентифікацію, надається доступ до інформації та сервісів Єдиної судової інформаційно-комунікаційної системи або її окремих підсистем (модулів), у тому числі можливість обміну (надсилання та отримання) документами (в тому числі процесуальними документами, письмовими та електронними доказами тощо) між судом та учасниками судового процесу, а також між учасниками судового процесу. Електронна ідентифікація особи здійснюється з використанням кваліфікованого електронного підпису чи інших засобів електронної ідентифікації, які дають змогу однозначно встановити особу.

Адвокати, нотаріуси, державні та приватні виконавці, судові експерти, органи державної влади та інші державні органи, зареєстровані за законодавством України як юридичні особи, їх територіальні органи, органи місцевого самоврядування, інші юридичні особи, зареєстровані за законодавством України, реєструють свої електронні кабінети в Єдиній судовій інформаційно-комунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, в обов`язковому порядку. Інші особи реєструють свої електронні кабінети в Єдиній судовій інформаційно-комунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, в добровільному порядку.

Процесуальні наслідки, передбачені цим Кодексом у разі звернення до суду з документом особи, яка відповідно до цієї частини зобов`язана зареєструвати електронний кабінет, але не зареєструвала його, застосовуються судом також у випадках, якщо інтереси такої особи у справі представляє адвокат.

Особі, яка зареєструвала електронний кабінет в Єдиній судовій інформаційно-комунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, суд вручає будь-які документи у справах, в яких така особа бере участь, виключно в електронній формі шляхом їх направлення до електронного кабінету такої особи, що не позбавляє її права отримати копію судового рішення у паперовій формі за окремою заявою.

Особа, яка зареєструвала електронний кабінет в Єдиній судовій інформаційно-комунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, подає процесуальні та інші документи, письмові та електронні докази, вчиняє інші процесуальні дії в електронній формі виключно за допомогою Єдиної судової інформаційно-комунікаційної системи або її окремої підсистеми (модуля), що забезпечує обмін документами, з використанням кваліфікованого електронного підпису або засобів електронної ідентифікації, що мають високий рівень довіри, відповідно до вимог законів України Про електронні документи та електронний документообіг та Про електронну ідентифікацію та електронні довірчі послуги, якщо інше не визначено цим Кодексом.

Суд проводить розгляд судової справи за матеріалами у формах, визначених Положенням про Єдину судову інформаційно-комунікаційну систему та/або положеннями, що визначають порядок функціонування її окремих підсистем (модулів).

На підставі викладеного, суд вважає за доцільне прийняти рішення про здійснення розгляду судової справи в змішаній (паперовій та електронній) формі.

Згідно з положеннями статті 44 Кодексу адміністративного судочинства України документи (в тому числі процесуальні документи, письмові та електронні докази тощо) можуть подаватися до суду, а процесуальні дії вчинятися учасниками справи в електронній формі з використанням Єдиної судової інформаційно-комунікаційної системи, за винятком випадків, визначених цим Кодексом.

Процесуальні документи в електронній формі мають подаватися учасниками справи до суду з використанням Єдиної судової інформаційно-комунікаційної системи в порядку, визначеному Положенням про Єдину судову інформаційно-комунікаційну систему та/або положеннями, що визначають порядок функціонування її окремих підсистем (модулів).

Відповідно до положень Підрозділу 2 (Підсистема Електронний суд) Розділу ІІІ (Порядок функціонування окремих підсистем (модулів) ЄСІТС) Положення про порядок функціонування окремих підсистем (модулів) Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи, затвердженого рішенням Вищої ради правосуддя від 17 серпня 2021 року № 1845/0/15-21, документи (в тому числі процесуальні документи, письмові та електронні докази тощо), пов`язані з розглядом справ у суді, можуть подаватися до суду в електронній формі виключно з використанням підсистеми Електронний суд, якщо інше не визначено процесуальним законодавством чи цим Положенням.

Електронні документи створюються із застосуванням вбудованого текстового редактора шляхом заповнення форм документів, передбачених Інструкцією користувача Електронного суду, підписуються кваліфікованим електронним підписом (підписами) його підписувача (підписувачів) та надсилаються засобами відповідної підсистеми ЄСІТС.

До створених в Електронному суді документів користувачі можуть додавати інші файли (зображення, відеофайли тощо). Відповідні додані файли (додатки) підписуються кваліфікованим електронним підписом користувачів разом зі створеними в Електронному суді документами, до яких вони додаються.

Підсистема Електронний суд забезпечує можливість автоматичного надсилання матеріалів справ в електронному вигляді до Електронних кабінетів учасників справи та їхніх повірених.

До Електронних кабінетів користувачів надсилаються у передбачених законодавством випадках документи у справах, які внесені до автоматизованої системи діловодства судів (далі - АСДС) та до автоматизованих систем діловодства, що функціонують в інших органах та установах у системі правосуддя. Документи у справах надсилаються до Електронних кабінетів користувачів у випадку, коли вони внесені до відповідних автоматизованих систем у вигляді електронного документа, підписаного кваліфікованим підписом підписувача (підписувачів), чи у вигляді електронної копії паперового документа, засвідченої кваліфікованим електронним підписом відповідального працівника суду, іншого органу чи установи правосуддя (далі - автоматизована система діловодства).

Документи, які один з учасників справи надіслав до суду, іншого органу чи установи у системі правосуддя з використанням Електронного суду, в передбачених законодавством випадках автоматично надсилаються до Електронних кабінетів інших учасників справи чи їхніх повірених після реєстрації цих документів в АСДС або автоматизованих системах діловодства.

Визнавши подані матеріали достатніми для прийняття позовної заяви до розгляду та відкриття провадження у справі, керуючись статтями 171, 243, 248, 257, 259-262 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

у х в а л и в:

Прийняти адміністративну справу до провадження судді Київського окружного адміністративного суду Дудіна С. О.

Справа буде розглядатися за правилами спрощеного позовного провадження без проведення судового засідання.

Розгляд судової справи здійснювати в змішаній (паперовій та електронній) формі.

Витребувати від позивача:

- письмові пояснення по справі з урахуванням правового висновку Верховного Суду, викладеного у постанові у цій справі, з відповідними доказами на обґрунтування правомірності позовних вимог, на які звернув увагу Верховний Суд.

Витребувати від відповідача:

- письмові пояснення по справі з урахуванням правового висновку Верховного Суду, викладеного у постанові у цій справі, з відповідними доказами на обґрунтування правомірності своєї позиції, на які звернув увагу Верховний Суд;

- інформацію щодо того, чи відповідали положення містобудівного обґрунтування «Індивідуальна житлова забудова на ділянці 18 га, частини мікрорайону річки «Рокач» міста Буча, Київської області», затвердженого рішенням Бучанської міської ради від 12.11.2009 №1576-57-V, чинному в період спірних правовідносин Генеральному плану міста Буча Київської області в частині території, охопленої спірною земельною ділянкою, з наданням документального підтвердження;

- інформацію стосовно того, чи положення Генерального плану міста Буча, станом на момент виникнення спірних правовідносин, регулювали питання використання та забудови території, в межах якої позивач виявив намір отримати у власність земельну ділянку, щодо якої відповідач прийняв спірне в цій справі рішення, з наданням документального підтвердження;

- витяг з Генерального плану міста Буча щодо території, в межах якої позивач виявив намір отримати у власність земельну ділянку, щодо якої відповідач прийняв спірне в цій справі рішення.

Повідомити учасникам справи, що відповідно до положень статті 94 КАС України копії документів вважаються засвідченими належним чином, якщо їх засвідчено в порядку, встановленому чинним законодавством. Учасник справи, який подає письмові докази в копіях (електронних копіях), повинен зазначити про наявність у нього або іншої особи оригіналу письмового доказу. Учасник справи підтверджує відповідність копії письмового доказу оригіналу, який знаходиться у нього, своїм підписом із зазначенням дати такого засвідчення.

Роз`яснити учасникам судового процесу, що відповідно до положень статті 80 Кодексу адміністративного судочинства України за неподання без поважних причин доказів, витребуваних судом, суд застосовує до відповідної особи заходи процесуального примусу, визначені цим Кодексом, зокрема, штраф або тимчасове вилучення доказів для дослідження судом.

У разі неподання суб`єктом владних повноважень витребуваних судом доказів без поважних причин або без повідомлення причин суд, залежно від того, яке ці докази мають значення, може визнати обставину, для з`ясування якої витребовувався доказ, або відмовити у її визнанні, або розглянути справу за наявними в ній доказами.

Роз`яснити учасникам судового процесу, що відповідно до положень статті 79 Кодексу адміністративного судочинства України копії доказів (крім речових доказів), що подаються до суду, заздалегідь надсилаються або надаються особою, яка їх подає, іншим учасникам справи.

Роз`яснити учасникам справи про можливість отримання інформації по справі, що розглядається, на офіційному веб-порталі судової влади України в мережі Інтернет за посиланням: http://adm.ko.court.gov.ua/sud1070/.

Копію ухвали суду надіслати (вручити, надати) учасникам справи (їх представникам), зокрема, шляхом направлення тексту ухвали електронною поштою, факсимільним повідомленням (факсом, телефаксом), телефонограмою.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та не підлягає оскарженню. Заперечення на ухвалу можуть бути включені до апеляційної скарги на рішення суду.

Суддя Дудін С.О.