Справа № 320/28792/24
Суддя: Вівдиченко Тетяна Романівна
Дата ухвалення: 2025-11-25 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ШОСТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Суддя-доповідач: Вівдиченко Т.Р.
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

25 листопада 2025 року м. Київ

Шостий апеляційний адміністративний суд у складі колегії суддів:

Судді-доповідача Вівдиченко Т.Р.

Суддів Кузьмишиної О.М.

Ключковича В.Ю.

За участю секретаря Данилюк Д.В.

розглянувши у відкритому судовому засіданні адміністративну справу за апеляційною скаргою Державної аудиторської служби України на рішення Київського окружного адміністративного суду від 12 березня 2025 року у справі за адміністративним позовом Публічного акціонерного товариства "Укрнафта" до Державної аудиторської служби України, треті особи: Товариство з обмеженою відповідальністю "СП ЮКОЙЛ", Товариство з обмеженою відповідальністю "ДОН-ТЕРМІНАЛ" про визнання протиправним та скасування висновку, -

ВСТАНОВИЛА:

Позивач - Публічне акціонерне товариство «Укрнафта» (далі - ПАТ «Укрнафта») звернувся до суду з позовом до Державної аудиторської служби України (далі - Держаудитслужба), треті особи: Товариство з обмеженою відповідальністю «СП ЮКОЙЛ», Товариство з обмеженою відповідальністю «ДОН-ТЕРМІНАЛ», в якому просив визнати протиправним та скасувати висновок від 31.05.2024 №UA-2024-03-20-012712-a про результати моніторингу процедури закупівлі.

Рішенням Київського окружного адміністративного суду від 12 березня 2025 року адміністративний позов задоволено. Визнано протиправним та скасовано висновок Державної аудиторської служби України №UA-2024-03-20-012712-a від 31.05.2024 р. про результати моніторингу процедури закупівлі.

Не погодившись із рішенням суду, відповідач - Державна аудиторська служба України звернувся з апеляційною скаргою, в якій просить скасувати рішення суду першої інстанції та ухвалити нове рішення, яким у задоволенні позовних вимог відмовити, посилаючись на порушення судом норм матеріального та процесуального права.

Зокрема, апелянт вказує, що Держаудитслужба під час моніторингу аналізувала тендерні пропозиції учасників торгів, зокрема ТОВ «ДОН-ТЕРМІНАЛ». За результатами такого аналізу Держаудитслужба встановила, що учасник торгів ТОВ «ДОН-ТЕРМІНАЛ» в складі тендерної пропозиції на виконання зазначених вимог Тендерної документації надав банківську гарантію № KHAG325730227 від 29.03.2024 (файл БАНКІВСЬКА ГАРАНТІЯ№KHAG325730227.pdf»). Така банківська гарантія відповідає вимогам додатку 5 до Тендерної документації, проте не містить кваліфікованого електронного підпису та кваліфікованої електронної печатки уповноваженої особи гаранта (Крупицької О.В.), яка діє на підставі довіреності № 786 від 30.12.2021. На переконання апелянта, позивач, як замовник, на порушення вимог пункту 43 Особливостей не оприлюднив в електронній системі закупівель повідомлення з вимогою про усунення невідповідностей та не надав можливості учаснику ТОВ «ДОН-ТЕРМІНАЛ» їх усунути. Таким чином, апелянт вважає, що позивач за відсутності підстав, визначених підпунктами 1 та 2 пункту 44 Особливостей, відхилив тендерну пропозицію учасника ТОВ «ДОН-ТЕРМІНАЛ», чим не дотримався принципів здійснення публічних закупівель, визначених статтею 5 Закону України «Про публічні закупівлі», зокрема, щодо об`єктивного та неупередженого визначення переможця процедури закупівлі / спрощеної закупівлі.

30 квітня 2025 року до суду апеляційної інстанції від третьої особи - Товариства з обмеженою відповідальністю "СП ЮКОЙЛ" надійшов відзив на апеляційну скаргу, яким підтримує апеляційну скаргу відповідача.

02 травня 2025 року до Шостого апеляційного адміністративного суду від позивача - Публічного акціонерного товариства "Укрнафта" надійшов відзив на апеляційну скаргу, яким підтримує позицію суду першої інстанції.

Згідно ч. 1 ст. 308 КАС України, суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними у ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги.

Заслухавши у відкритому судовому засіданні суддю-доповідача, перевіривши матеріали справи та доводи апеляційної скарги, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню, з наступних підстав.

Відповідно до частини 1 статті 2 КАС України, завданням адміністративного судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.

Як вбачається з матеріалів справи та встановлено судом першої інстанції, ПАТ «УКРНАФТА» розпочато процедуру відкритих торгів на порталі «PROZORRO» оголошення №UA-2024-03-20-012712 (предмет закупівлі 09210000-4 Мастильні засоби (Олива індустріальна).

Відповідно до ст. 25 Закону України «Про публічні закупівлі», замовник має право зазначити в оголошенні про проведення конкурентної процедури закупівлі та в тендерній документації/оголошенні про проведення спрощеної закупівлі вимоги щодо надання забезпечення тендерної пропозиції/пропозиції.

Тендерною документацію процедури закупівлі UA-2024-03-20-012712-а передбачалось обов`язкове надання учасником закупівлі забезпечення його тендерної пропозиції, а також вимоги до такого забезпечення.

Відповідно до пункту 2 Розділу ІІІ Тендерної документації процедури закупівлі UA-2024-03-20-012712-а, вимоги та умови до забезпечення тендерної пропозиції зазначаються у відповідності до наказу Міністерства розвитку економіки, торгівлі та сільського господарства України від 14.12.2020 № 2628 «Про затвердження форми і Вимог до забезпечення тендерної пропозиції / пропозиції» і Закону, а саме:

- гарантія надається за Формою, наведеною в Додатку 5 до цієї Тендерній документації з урахуванням умов, викладених в даному пункті. Учасникам заборонено відступати від форми гарантії;

- розмір забезпечення тендерної пропозиції: 210 559,00 грн. (двісті десять тисяч п`ятсот п`ятдесят дев`ять гривень 00 коп.);

- забезпечення тендерної пропозиції - банківська гарантія надається учасником у вигляді: електронного документу;

- електронний документ повинен бути складений із дотриманням вимог Закону України «Про електронні документи та електронний документообіг» і Закону України «Про електронні довірчі послуги», містити кваліфікований електронний підпис (КЕП) уповноваженої особи банку-гаранта та повинен дозволяти перевірку такого підпису;

- банківська гарантія може надаватись: разом з файлом «p7s» ( із накладанням КЕП) або у вигляді файлу в форматі, придатному для перевірки достовірності видачі банківської гарантії банком та накладення кваліфікованого електронного підпису (КЕП) уповноваженої посадової особи банку-гаранта;

- форма банківської гарантії наведена у Додатку 5 тендерної документації та повинна відповідати вимогам, встановленим Наказу Міністерства розвитку економіки, торгівлі та сільського господарства України №2628 від 14.12.2020 «Про затвердження форми і Вимог до забезпечення тендерної пропозиції/пропозиції».

Учасник торгів ТОВ «ДОН-ТЕРМІНАЛ» в складі тендерної пропозиції надав не електронний документ, а файл «БАНКІВСЬКА ГАРАНТІЯ №КНАG325730227.pdf.p7s», який містив не кваліфікований електронний підпис уповноваженої особи банку-гаранта, а накладений на файл КЕП директора ТОВ «ДОН-ТЕРМІНАЛ» Топоріна Олексія Вячеславовича.

Протокольним рішенням уповноваженої особи № 01/01/13/10-01/01-22-ГШ-02 від 09.04.2024, відповідно до підпунктів 1 та 2 пункту 44 Особливостей, відхилено тендерну пропозицію учасника ТОВ «ДОН-ТЕРМІНАЛ» як такого, що не надав забезпечення тендерної пропозиції, а також як таку, що не відповідає умовам технічної специфікації та іншим вимогам щодо предмета закупівлі Тендерної документації.

За результатами оцінки електронною системою закупівель після відхилення тендерної пропозиції ТОВ «ДОН-ТЕРМІНАЛ» пропозиція учасника ТОВ «СП ЮКОЙЛ» визначена найбільш економічно вигідною.

Протокольним рішенням уповноваженої особи № 01/01/13/10-01/01-22-ГШ-04 від 15.04.2024 визнано ТОВ «СП ЮКОЙЛ» переможцем процедури закупівлі та прийнято рішення про намір укласти з останнім договір.

Між ПАТ «УКРАНФТА» та ТОВ «СП ЮКОЙЛ» укладено Договір про закупівлю №13/1828-МТР від 17.04.2024.

Держаудитслужба, відповідно до положень статті 8 Закону України «Про публічні закупівлі», в період з 13.05.2024 по 30.05.2024 здійснила моніторинг публічної закупівлі UA-2024-03-20-012712-а згідно з наказом № 92 від 10.05.2024.

Підставою для проведення моніторингу слугували виявлені на думку органу державного фінансового контролю ознаки порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель в інформації, оприлюдненій в електронній системі закупівель (пункт 4 частини першої статті 8 Закону № 922), про що зазначено в додатку до Наказу № 92 та у вступній частині висновку про результати моніторингу процедури закупівлі.

За результатами моніторингу закупівлі Державною аудиторською службою України складено оскаржуваний висновок від 31.05.2024р. №UA-2024-03-20-012712-a про результати моніторингу процедури закупівлі, відповідно до якого, за результатами аналізу питання дотримання ПАТ «Укрнафта» законодавства в сфері публічних закупівель щодо розгляду тендерної пропозиції учасника ТОВ «ДОН-ТЕРМІНАЛ» установлено порушення пункту 43 та підпунктів 1, 2 пункту 44 Особливостей, а також принципів публічних закупівель, які визначені в статті 5 Закону, та зобов`язано ПАТ «УКРНАФТА» здійснити заходи, щодо припинення виявлених порушень шляхом припинення зобов`язань за договором в установленому законодавством порядку, та протягом п`яти робочих днів з дня оприлюднення висновку оприлюднити через електронну систему закупівель інформацію та/або документи, що свідчать про вжиття таких заходів.

Не погоджуючись із висновком про результати моніторингу закупівлі, позивач звернувся до суду з вищевказаним позовом.

Надаючи правову оцінку встановленим обставинам справи та висновкам суду першої інстанції, колегія суддів зазначає наступне.

Згідно ч. 2 ст. 19 Конституції України, органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Правові та організаційні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні визначені Законом України «Про основні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні» (далі - Закон №2939-XII).

Відповідно до статті 1 цього Закону, здійснення державного фінансового контролю забезпечує центральний орган виконавчої влади, уповноважений Кабінетом Міністрів України на реалізацію державної політики у сфері державного фінансового контролю (далі - орган державного фінансового контролю).

Статтею 2 Закону №2939-XII визначено головні завдання органу державного фінансового контролю, до яких належить здійснення державного фінансового контролю за використанням і збереженням державних фінансових ресурсів, необоротних та інших активів, правильністю визначення потреби в бюджетних коштах та взяттям зобов`язань, ефективним використанням коштів і майна, станом і достовірністю бухгалтерського обліку і фінансової звітності у міністерствах та інших органах виконавчої влади, державних фондах, фондах загальнообов`язкового державного соціального страхування, бюджетних установах і суб`єктах господарювання державного сектору економіки, а також на підприємствах, в установах та організаціях, які отримують (отримували у періоді, який перевіряється) кошти з бюджетів усіх рівнів, державних фондів та фондів загальнообов`язкового державного соціального страхування або використовують (використовували у періоді, який перевіряється) державне чи комунальне майно (далі - підконтрольні установи), за дотриманням бюджетного законодавства, дотриманням законодавства про закупівлі, діяльністю суб`єктів господарської діяльності незалежно від форми власності, які не віднесені законодавством до підконтрольних установ, за судовим рішенням, ухваленим у кримінальному провадженні.

Державний фінансовий контроль забезпечується органом державного фінансового контролю через проведення державного фінансового аудиту, інспектування, перевірки закупівель та моніторингу закупівлі.

Відповідно до пункту 1 Положення про Державну аудиторську службу України, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 03.02.2016 р. №43 (далі також - Положення №43), Державна аудиторська служба України (Держаудитслужба) є центральним органом виконавчої влади, діяльність якого спрямовується і координується Кабінетом Міністрів України через Міністра фінансів та який реалізує державну політику у сфері державного фінансового контролю.

Згідно з підпунктом 1 пункту 3 Положення №43, основними завданнями Держаудитслужби є реалізація державної політики у сфері державного фінансового контролю.

За змістом підпункту 3 пункту 4 Положення №43, Держаудитслужба відповідно до покладених на неї завдань реалізує державний фінансовий контроль, зокрема, через здійснення моніторингу закупівель.

Відповідно до пункту 7 Положення №43, Держаудитслужба здійснює свої повноваження безпосередньо і через утворені в установленому порядку міжрегіональні територіальні органи.

Статтею 5 Закону №2939-XII визначено, що контроль за дотриманням законодавства у сфері закупівель здійснюється шляхом проведення моніторингу закупівлі у порядку, встановленому Законом України «Про публічні закупівлі», проведення перевірки закупівель, а також під час державного фінансового аудиту та інспектування.

Перевірка закупівель у замовників проводиться за місцезнаходженням юридичної особи, що перевіряється, чи за місцем розташування об`єкта права власності, щодо якого проводиться перевірка, і полягає у документальному та фактичному аналізі дотримання замовником законодавства про закупівлі. Результати перевірки закупівель викладаються в акті перевірки закупівель.

Моніторинг закупівлі здійснюється за місцезнаходженням органу державного фінансового контролю.

Порядок та підстави проведення органом державного фінансового контролю перевірок закупівель встановлюється Кабінетом Міністрів України.

Відповідно до пункту 14 статті 1 Закону України «Про публічні закупівлі» від 25.12.2015 № 922-VIII (далі - Закон № 922-VIII, в редакції, чиннній на час виникнення спірних правовідносин) - моніторинг процедури закупівлі - аналіз дотримання замовником законодавства у сфері публічних закупівель під час проведення процедури закупівлі, укладення договору про закупівлю та протягом його дії з метою запобігання порушенням законодавства у сфері публічних закупівель.

Порядок здійснення моніторингу процедур публічних закупівель врегульовано статтею 8 вказаного Закону.

Так, згідно з частиною першою вказаної статті Закону №922-VIII, моніторинг процедури закупівлі здійснюють центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері державного фінансового контролю, та його міжрегіональні територіальні органи (далі - органи державного фінансового контролю).

Моніторинг процедури закупівлі здійснюється протягом проведення процедури закупівлі, укладення договору про закупівлю та його дії.

Моніторинг процедури закупівлі не проводиться на відповідність тендерної документації вимогам частини четвертої статті 22 цього Закону.

Моніторинг процедур закупівель здійснюється також щодо процедур закупівель, особливості яких передбачені у законах, що визначені у частинах восьмій та дев`ятій статті 3 цього Закону.

Згідно ч. 2 ст. 8 Закону №922-VIII, рішення про початок моніторингу процедури закупівлі приймає керівник органу державного фінансового контролю або його заступник (або уповноважена керівником особа) за наявності однієї або декількох із таких підстав: 1) дані автоматичних індикаторів ризиків; 2) інформація, отримана від органів державної влади, народних депутатів України, органів місцевого самоврядування, про наявність ознак порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель; 3) повідомлення в засобах масової інформації, що містять відомості про наявність ознаки порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель; 4) виявлені органом державного фінансового контролю ознаки порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель в інформації, оприлюдненій в електронній системі закупівель; 5) інформація, отримана від громадських об`єднань, про наявність ознак порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель, виявлених за результатами громадського контролю у сфері публічних закупівель відповідно до статті 7 цього Закону.

Для аналізу даних, що свідчать про ознаки порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель, може використовуватися: інформація, оприлюднена в електронній системі закупівель; інформація, що міститься в єдиних державних реєстрах; інформація в базах даних, відкритих для доступу центральному органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері державного фінансового контролю.

За приписами частини 5 статті 8 Закону №922-VIII, протягом строку проведення моніторингу процедури закупівлі посадова особа органу державного фінансового контролю, відповідальна за проведення моніторингу процедури закупівель, має право через електронну систему закупівель запитувати у замовника пояснення (інформацію, документи) щодо прийнятих рішень та/або вчинених дій чи бездіяльності, які є предметом дослідження в рамках моніторингу процедури закупівлі. Усі такі запити про надання пояснень автоматично оприлюднюються електронною системою закупівель. Замовник протягом трьох робочих днів з дня оприлюднення запиту про надання пояснень щодо прийнятих рішень та/або вчинених дій чи бездіяльності, які є предметом дослідження в рамках моніторингу процедури закупівлі, повинен надати відповідні пояснення (інформацію, документи) через електронну систему закупівель.

Замовник у межах строку здійснення моніторингу процедури закупівлі має право з власної ініціативи надавати пояснення щодо прийнятих рішень та/або вчинених дій чи бездіяльності, які є предметом дослідження в рамках моніторингу процедури закупівлі.

У відповідності до ч. 6. ст. 8 Закону №922-VIII, за результатами моніторингу процедури закупівлі посадова особа органу державного фінансового контролю складає та підписує висновок про результати моніторингу процедури закупівлі (далі - висновок), що затверджується керівником органу державного фінансового контролю або його заступником. Такий висновок підлягає оприлюдненню в електронній системі закупівель протягом трьох робочих днів з дня його складання.

Положеннями частини 7 статті 8 Закону №922-VIII передбачено, що у висновку обов`язково зазначаються: 1) найменування, місцезнаходження та ідентифікаційний код замовника в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань, щодо якого здійснювався моніторинг процедури закупівлі; 2) назва предмета закупівлі із зазначенням коду за Єдиним закупівельним словником (у разі поділу на лоти такі відомості повинні зазначатися щодо кожного лота) та назви відповідних класифікаторів предмета закупівлі і частин предмета закупівлі (лотів) (за наявності) та його очікувана вартість; 3) унікальний номер оголошення про проведення конкурентної процедури закупівлі, присвоєний електронною системою закупівель, та/або унікальний номер повідомлення про намір укласти договір про закупівлю у разі застосування переговорної процедури закупівлі; 4) опис порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель, виявленого за результатами моніторингу процедури закупівлі; 5) зобов`язання щодо усунення порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель. У висновку може зазначатися додаткова інформація, визначена органом державного фінансового контролю.

Як вбачається з матеріалів справи, за наслідками проведеного моніторингу закупівлі, Державною аудиторською службою України складено висновок від 31 травня 2024 року №UA-2024-03-20-012712-a про результати моніторингу процедури закупівлі UA-2024-03-20-012712-а (далі - Висновок).

Відповідно до оскаржуваного висновку, учасник торгів ТОВ «ДОН-ТЕРМІНАЛ» в складі тендерної пропозиції на виконання зазначених вимог Тендерної документації надав банківську гарантію № KHAG325730227 від 29.03.2024 (файл БАНКІВСЬКА ГАРАНТІЯ№KHAG325730227.pdf»), яка відповідає вимогам додатку 5 до Тендерної документації, проте не містить кваліфікованого електронного підпису та кваліфікованої електронної печатки уповноваженої особи гаранта (Крупицької О.В.), яка діє на підставі довіреності № 786 від 30.12.2021.

На переконання апелянта, позивач, як замовник, на порушення вимог пункту 43 Особливостей не оприлюднив в електронній системі закупівель повідомлення з вимогою про усунення невідповідностей та не надав можливості учаснику ТОВ «ДОН-ТЕРМІНАЛ» їх усунути. Таким чином, апелянт вважає, що позивач за відсутності підстав, визначених підпунктами 1 та 2 пункту 44 Особливостей, відхилив тендерну пропозицію учасника ТОВ «ДОН-ТЕРМІНАЛ», чим не дотримався принципів здійснення публічних закупівель, визначених статтею 5 Закону України «Про публічні закупівлі», зокрема, щодо об`єктивного та неупередженого визначення переможця процедури закупівлі / спрощеної закупівлі.

Разом з тим, зазначеним учасником завантажено файл із накладанням КЕП (файл «БАНКІВСЬКА ГАРАНТІЯ №KHAG325730227.pdf.p7s»), який містить підпис Топоріна Олексія Вячеславовича (директор ТОВ «ДОН-ТЕРМІНАЛ»).

Держаудитслужба встановила, що протокольним рішенням уповноваженої особи № 01/01/13/10-01/01-22-ГШ-02 від 09.04.2024, відповідно до підпунктів 1 та 2 пункту 44 Особливостей, відхилено тендерну пропозицію учасника ТОВ «ДОН-ТЕРМІНАЛ» як такого, що не надав забезпечення тендерної пропозиції, а також як таку, що не відповідає умовам технічної специфікації та іншим вимогам щодо предмета закупівлі Тендерної документації.

У Висновку зазначено, що виявлені Замовником невідповідності в наданій банківській гарантії №KHAG325730227 від 29.03.2024 учасника ТОВ «ДОН-ТЕРМІНАЛ» вимогам Закону України «Про електронні документи та електронний документообіг» і Закону України «Про електронні довірчі послуги», які, відповідно до протокольного рішення № 01/01/13/10-01 /01-22-ГШ-02 уповноваженої особи, відповідальної за проведення процедур закупівель / спрощених закупівель товарів, робіт і послуг в ПАТ «Укрнафта» від 09.04.2024 були підставою для відхилення його пропозиції, могли бути усунуті учасником ТОВ «ДОН-ТЕРМІНАЛ» протягом 24 годин у разі розміщення Замовником в електронній системі закупівель повідомлення з вимогою про усунення таких невідповідностей.

Відповідач дійшов висновку, що Замовник, в порушення вимог пункту 43 Особливостей, не оприлюднив в електронній системі закупівель повідомлення з вимогою про усунення невідповідностей та не надав можливість учаснику ТОВ «ДОН-ТЕРМІНАЛ» їх усунути. Таким чином, Замовник за відсутності підстав, визначених підпунктом 1 та 2 пункту 44 Особливостей, відхилив тендерну пропозицію учасника ТОВ «ДОН-ТЕРМІНАЛ», чим не дотримався принципів здійснення публічних закупівель, визначених статтею 5 Закону №922-VIII, зокрема, щодо об`єктивного та неупередженого визначення переможця процедури закупівлі/ спрощеної закупівлі.

При цьому, як зазначає апелянт, під ненаданням забезпечення тендерної пропозиції слід розуміти не наявність банківської гарантії, яка би підтверджувала таке забезпечення, а невчинення учасником торгів дій щодо надання забезпечення тендерної пропозиції.

З даного приводу, колегія суддів зазначає наступне.

Матеріали справи свідчать, що обов`язковість надання учасником закупівлі забезпечення його тендерної пропозиції передбачено тендерною документацією, зокрема пунктом 2 Розділу ІІІ Тендерної документації, а саме:

- забезпечення тендерної пропозиції - банківська гарантія надається учасником у вигляді: електронного документу;

- електронний документ повинен бути складений із дотриманням вимог Закону України «Про електронні документи та електронний документообіг» і Закону України «Про електронні довірчі послуги», містити кваліфікований електронний підпис (КЕП) уповноваженої особи банку-гаранта та повинен дозволяти перевірку такого підпису;

- банківська гарантія може надаватись: разом з файлом «p7s» ( із накладанням КЕП) або у вигляді файлу в форматі, придатному для перевірки достовірності видачі банківської гарантії банком та накладення кваліфікованого електронного підпису (КЕП) уповноваженої посадової особи банку-гаранта.

Основні організаційно-правові засади електронного документообігу та використання електронних документів визначає Закон України «Про електронні документи та електронний документообіг» від 22.05.2003 № 851-IV, статтею 5 якого передбачено, що електронний документ - документ, інформація в якому зафіксована у вигляді електронних даних, включаючи обов`язкові реквізити документа. Склад та порядок розміщення обов`язкових реквізитів електронних документів визначається законодавством.

Відповідно до частини 6 статті 6 Закону України «Про електронні документи та електронний документообіг», порядок використання електронного підпису у банківській системі України та на ринках небанківських фінансових послуг, державне регулювання та нагляд за діяльністю на яких здійснює Національний банк України, а також при наданні платіжних послуг визначається Національним банком України.

Так, постановою Правління Національного банку України від 20.12.2023 № 172 затверджено Положення про використання електронного підпису та електронної печатки, яке визначає порядок використання електронного підпису (далі - ЕП) та електронної печатки під час створення, оброблення та зберігання електронних документів у банківській системі України та на ринках небанківських фінансових послуг, державне регулювання та нагляд за діяльністю на яких здійснює Національний банк України (далі - Національний банк), а також при наданні платіжних послуг.

Згідно пункту 5 вищевказаного Положення, електронний підпис є обов`язковим реквізитом електронного документа.

За визначенням статті 1 6 Закону України «Про електронні документи та електронний документообіг», обов`язковий реквізит електронного документа - обов`язкові дані в електронному документі, без яких він не може бути підставою для його обліку і не матиме юридичної сили.

Оскільки наданий ТОВ «ДОН-ТЕРМІНАЛ» у складі тендерної пропозиції файл (по суті зображення, малюнок) «БАНКІВСЬКА ГАРАНТІЯ №КНАG325730227.pdf» не містив кваліфікованого електронного підпису уповноваженої особи банка-гаранта, колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції про те, що надання учасником процедури Закупівлі такого файлу не могло вважатись наданням забезпечення тендерної пропозиції, оскільки такий файл не є електронним документом та як наслідок не має юридичної сили та не породжує жодних правових наслідків, як для ТОВ «ДОН-ТЕРМІНАЛ», так і для ПАТ «Укрнафта».

Щодо доводів апелянта про те, що виявлені Замовником невідповідності в наданій банківській гарантії №KHAG325730227 від 29.03.2024 учасника ТОВ «ДОН-ТЕРМІНАЛ» вимогам Закону України «Про електронні документи та електронний документообіг» і Закону України «Про електронні довірчі послуги» могли бути усунуті учасником ТОВ «ДОН-ТЕРМІНАЛ» протягом 24 годин у разі розміщення Замовником в електронній системі закупівель повідомлення з вимогою про усунення таких невідповідностей, слід зазначити наступне.

Порядок та умови здійснення публічних закупівель товарів, робіт і послуг для замовників, передбачених Законом України «Про публічні закупівлі», із забезпеченням захищеності таких замовників від воєнних загроз на період дії правового режиму воєнного стану в Україні та протягом 90 днів з дня його припинення або скасування визначається Особливостями здійснення публічних закупівель товарів, робіт і послуг для замовників, передбачених Законом України "Про публічні закупівлі", на період дії правового режиму воєнного стану в Україні та протягом 90 днів з дня його припинення або скасування затвердженими Постановою Кабінету Міністрів України від 12 жовтня 2022 року № 1178 (далі - Особливості).

Пунктом 43 вищевказаних Особливостей передбачено, якщо замовником під час розгляду тендерної пропозиції учасника процедури закупівлі виявлено невідповідності в інформації та/або документах, що подані учасником процедури закупівлі у тендерній пропозиції та/або подання яких передбачалося тендерною документацією, він розміщує у строк, який не може бути меншим, ніж два робочі дні до закінчення строку розгляду тендерних пропозицій, повідомлення з вимогою про усунення таких невідповідностей в електронній системі закупівель.

Під невідповідністю в інформації та/або документах, що подані учасником процедури закупівлі у складі тендерної пропозиції та/або подання яких вимагається тендерною документацією, розуміється у тому числі відсутність у складі тендерної пропозиції інформації та/або документів, подання яких передбачається тендерною документацією (крім випадків відсутності забезпечення тендерної пропозиції, якщо таке забезпечення вимагалося замовником, та/або відсутності інформації (та/або документів) про технічні та якісні характеристики предмета закупівлі, що пропонується учасником процедури в його тендерній пропозиції). Невідповідністю в інформації та/або документах, які надаються учасником процедури закупівлі на виконання вимог технічної специфікації до предмета закупівлі, вважаються помилки, виправлення яких не призводить до зміни предмета закупівлі, запропонованого учасником процедури закупівлі у складі його тендерної пропозиції, найменування товару, марки, моделі тощо.

Колегія суддів погоджується з висновком суд першої інстанції про те, що зі змісту абзацу 2 пункту 43 Особливостей чітко вбачається, що відсутність забезпечення тендерної пропозиції слід вважати таким порушенням умов тендерної пропозиції, яке не є невідповідністю, щодо якої замовником розміщується повідомлення з вимогою про усунення таких невідповідностей в електронній системі закупівель.

Таким чином, судом першої інстанції обґрунтовано зазначено, що за вказаних обставин надання можливості ТОВ «ДОН-ТЕРМІНАЛ» усунення таких невідповідностей в електронній системі закупівель, було б прямим порушенням пункту 43 Особливостей.

Наведене вище свідчить про безпідставність доводів апелянта про недотримання позивачем принципів здійснення публічних закупівель, визначених статтею 5 Закону №922-VIII щодо об`єктивного та неупередженого визначення переможця процедури закупівлі.

За приписами підпункту 1 пункту 44 Особливостей, замовник відхиляє тендерну пропозицію у разі якщо учасник процедури закупівлі не надав забезпечення тендерної пропозиції, якщо таке забезпечення вимагалося замовником.

Згідно підпункту 2 пункту 44 Особливостей, замовник відхиляє тендерну пропозицію у разі, коли вона не відповідає вимогам, установленим у тендерній документації відповідно до абзацу першого частини третьої статті 22 Закону.

З огляду на викладене, ненадання учасником закупівлі банківської гарантії саме у вигляді електронного документу з накладеним електронним цифровим підписом (КЕП) уповноваженої особи банку-гаранта, як це передбачено вимогами тендерної документації, слід розцінювати як невиконання учасником умови щодо надання забезпечення тендерної пропозиції.

Оскільки, ТОВ «ДОН-ТЕРМІНАЛ» у складі тендерної пропозиції надав файл «БАНКІВСЬКА ГАРАНТІЯ №КНАG325730227.pdf», який не містив кваліфікованого електронного підпису уповноваженої особи банка-гаранта, позивач обгрунтовано вважав, що такий файл не міг вважатись електронним документом, який підтверджує забезпеченням тендерної пропозиції.

Враховуючи вищезазначене, відповідач дійшов до помилкових висновків про наявність порушень законодавства при закупівлі, а тому, судом першої інстанції обґрунтовано визнано протиправним та скасовано висновок Державної аудиторської служби України №UA-2024-03-20-012712-a від 31.05.2024 року про результати моніторингу процедури закупівлі.

Решта доводів та заперечень апелянта висновків суду першої інстанції не спростовують.

Згідно п.41 висновку №11 (2008) Консультативної ради європейських суддів до уваги Комітету Європи щодо якості судових рішень, обов`язок суддів наводити підстави для своїх рішень не означає необхідності відповідати на кожен аргумент захисту на підтримку кожної підстави захисту. Обсяг цього обов`язку може змінюватися залежно від характеру рішення. Слід зазначити, що згідно практики Європейського суду з прав людини та зокрема, рішення у справі "Серявін та інші проти України" від 10 лютого 2010 року, заява 4909/04, відповідно до п.58 якого суд повторює, що згідно з його усталеною практикою, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (рішення у справі "Руїс Торіха проти Іспанії" від 9 грудня 1994 року, серія A, N 303-A, п.29).

Аналізуючи обставини справи та норми чинного законодавства, колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції про обґрунтованість позовних вимог Публічного акціонерного товариства "Укрнафта" та наявність правових підстав для їх задоволення.

Відповідно до ч. 1 ст. 77 КАС України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача (ч. 2 ст. 77 КАС України).

При цьому, доводи апеляційної скарги зазначених вище висновків суду попередньої інстанції не спростовують і не дають підстав для висновку, що судом першої інстанції при розгляді справи неповно з`ясовано обставини, що мають значення для справи, неправильно застосовано норми матеріального права, які регулюють спірні правовідносини, чи порушено норми процесуального права.

Відповідно до ч. 3 ст. 242 КАС України, обґрунтованим є рішення, ухвалене судом на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин в адміністративній справі, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні, з наданням оцінки всім аргументам учасників справи.

З підстав вищенаведеного, колегія суддів дійшла висновку, що суд першої інстанції вірно встановив фактичні обставини справи, дослідив наявні докази, надав їм належну оцінку та прийняв рішення, з дотриманням норм матеріального і процесуального права, а тому підстав для його скасування не вбачається.

Відповідно до ст. 316 КАС України, суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Керуючись ст. ст. 243, 250, 315, 316, 321, 322, 325, 329 КАС України, колегія суддів,-

П О С Т А Н О В И Л А:

Апеляційну скаргу Державної аудиторської служби України залишити без задоволення.

Рішення Київського окружного адміністративного суду від 12 березня 2025 року залишити без змін.

Постанова набирає законної сили з дати її ухвалення та може бути оскаржена шляхом подачі касаційної скарги безпосередньо до Верховного Суду в порядку і строки, визначені статтями 328-329 КАС України.

Суддя-доповідач Вівдиченко Т.Р.

Судді Кузьмишина О.М.

Ключкович В.Ю.

Повне судове рішення складено 04.12.2025 р