Справа № 320/44978/25
Суддя: Скрипка І.М.
Дата ухвалення: 2025-12-05 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

КИЇВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

05 грудня 2025 року Київ № 320/44978/25

Суддя Київського окружного адміністративного суду Скрипка І.М., розглянувши позовну заяву та додані до неї матеріали товариства з обмеженою відповідальністю «Сакцент плюс» до Оболонського відділу державної виконавчої служби у м. Києві про визнання дій протиправними, скасування постанови та зобов`язання вчинити певні дії,

в с т а н о в и в:

ТОВ «Сакцент плюс» 29.08.2025 звернулось через підсистему «Електронний суд» до суду з позовом (зареєстрований 04.09.2025) до Оболонського відділу державної виконавчої служби у м. Києві.

Просять суд:

- визнати протиправними дії державного виконавця Ярового О.В. щодо: насильницького проникнення до приміщення; заміни замків та заволодіння ключами; передачі майна ТОВ «Сакцент Плюс» стягувачу;

- скасувати постанову про накладення штрафу від 22.07.2025;

- зобов`язати державного виконавця повернути описане майно боржнику або передати його на зберігання відповідно до вимог закону;

- зобов`язати відповідача відновити порушені права позивача.

05.09.2025 через підсистему «Електронний суд» від позивача надійшло клопотання про звільнення від сплати судового збору та клопотання про долучення додаткових доказів.

09.09.2025 через підсистему «Електронний суд» від позивача надійшло клопотання про долучення додаткових доказів.

25.11.2025 через підсистему «Електронний суд» від позивача надійшло клопотання про долучення доказів сплати судового збору у розмірі 3028,00 грн.

Адміністративний позов не відповідає вимогам процесуального закону, з огляду на таке.

У силу вимог частини третьої статті 161 Кодексу адміністративного судочинства України, до позовної заяви додається документ про сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Частиною другою статті 132 цього Кодексу встановлено, що розмір судового збору, порядок його сплати, повернення і звільнення від сплати встановлюються законом.

Частиною першою статті 4 Закону України від 08.07.2011 № 3674-VI «Про судовий збір» (зі змінами та доповненнями) передбачено, що судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Відповідно до підпункту 1 пункту 3 частини другої, частини третьої статті 4 Закону України від 08.07.2011 № 3674-VI «Про судовий збір» (зі змінами та доповненнями), за подання до адміністративного суду адміністративного позову майнового характеру, який подано юридичною особою, встановлюється ставка судового збору 1,5 відсотка ціни позову, але не менше 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб і не більше 10 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

За подання до адміністративного суду адміністративного позову немайнового характеру, який подано юридичною особою, встановлюється ставка судового збору 1 розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

При поданні до суду процесуальних документів, передбачених частиною другою цієї статті, в електронній формі - застосовується коефіцієнт 0,8 для пониження відповідного розміру ставки судового збору.

Частиною третьою статті 6 Закону України «Про судовий збір передбачено», що за подання позовної заяви, що має одночасно майновий і немайновий характер, судовий збір сплачується за ставками, встановленими для позовних заяв майнового та немайнового характеру.

Суд звертає увагу заявника на те, що майновими вимогами є будь-які вимоги суб`єктів права, що пов`язані з володінням, користуванням, розпорядженням, обміном, розподілом майна, у тому числі нерухомими та рухомими речами, грошовими коштами тощо.

У прохальній частині позовної заяви позивачем об`єднаного вимоги майнового характеру (скасування постанови про накладення штрафу від 22.07.2025 у розмірі 10200,00 грн пункт 2 прохальної частини позову) та три вимоги немайнового характеру (визнання дій протиправними та зобов`язання вчинити певні дії згідно з пунктами 1, 3 та 4 прохальної частини позову).

Із урахуванням викладеного, при зверненні до суду із цим позовом, позивачеві слід було сплатити судовий збір за три вимоги немайнового характеру, а також за вимогу майнового характеру. Проте матеріали позовної заяви містять докази сплати збору лише в розмірі 3028,00 грн, тобто за одну позовну вимогу із переплатою 605,60 грн, оскільки позов подано в електронній формі.

Таким чином, збір сплачено не у повному обсязі, тобто не доплачено 6661,60 грн (7267,20 грн за три вимоги 605,60 грн переплати = 6661,60 грн).

Окремо слід звернути увагу на таке.

Згідно із частиною першою статті 5 Кодексу адміністративного судочинства України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до адміністративного суду, якщо вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб`єкта владних повноважень порушені її права, свободи або законні інтереси, і просити про їх захист шляхом: 1) визнання протиправним та нечинним нормативно-правового акта чи окремих його положень; 2) визнання протиправним та скасування індивідуального акта чи окремих його положень; 3) визнання дій суб`єкта владних повноважень протиправними та зобов`язання утриматися від вчинення певних дій; 4) визнання бездіяльності суб`єкта владних повноважень протиправною та зобов`язання вчинити певні дії; 5) встановлення наявності чи відсутності компетенції (повноважень) суб`єкта владних повноважень.

Відповідно до частини другої статті 245 Кодексу адміністративного судочинства України, у разі задоволення позову суд може прийняти рішення про: 1) визнання протиправним та нечинним нормативно-правового акта чи окремих його положень; 2) визнання протиправним та скасування індивідуального акта чи окремих його положень; 3) визнання дій суб`єкта владних повноважень протиправними та зобов`язання утриматися від вчинення певних дій; 4) визнання бездіяльності суб`єкта владних повноважень протиправною та зобов`язання вчинити певні дії; 5) встановлення наявності чи відсутності компетенції (повноважень) суб`єкта владних повноважень; 6) прийняття судом одного з рішень, зазначених у пунктах 1-4 цієї частини, та стягнення з відповідача - суб`єкта владних повноважень коштів на відшкодування шкоди, заподіяної його протиправними рішеннями, дією або бездіяльністю; 7) тимчасову заборону (зупинення) окремих видів або всієї діяльності об`єднання громадян; 8) примусовий розпуск (ліквідацію) об`єднання громадян; 8-1) заборону політичної партії та передачу майна, коштів та інших активів політичної партії, її обласних, міських, районних організацій, первинних осередків та інших структурних утворень у власність держави; 10) інший спосіб захисту прав, свобод, інтересів людини і громадянина, інших суб`єктів у сфері публічно-правових відносин від порушень з боку суб`єктів владних повноважень, який не суперечить закону і забезпечує ефективний захист таких прав, свобод та інтересів; 11) затримання іноземця або особи без громадянства з метою ідентифікації та (або) забезпечення примусового видворення за межі території України або про продовження строку такого затримання; 12) затримання іноземця або особи без громадянства до вирішення питання про визнання її біженцем або особою, яка потребує додаткового захисту в Україні; 13) затримання іноземця або особи без громадянства з метою забезпечення її передачі відповідно до міжнародних договорів України про реадмісію; 14) звільнення іноземця або особи без громадянства на поруки підприємства, установи чи організації; 15) зобов`язання іноземця або особи без громадянства внести заставу.

Відповідно до пункту 4 частини п`ятої статті 160 Кодексу адміністративного судочинства України, в позовній заяві зазначаються: виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини.

Спосіб захисту порушеного права повинен відповідати змісту заявленого порушеного права.

Обраний позивачем спосіб судового захисту відповідно до пунктів 1, 3 та 4 прохальної частини позову не відповідає вимогам процесуального закону, оскільки названі вимоги не є конкретними, не містять інформація, до якого приміщення було проникнення, яке майно та кому передано, з якого приміщення було заволодіння ключами, яке конкретно майно слід зобов`язати державного виконавця повернути боржнику та які конкретно права і в який спосіб слід зобов`язати відповідача відновити права позивача.

Крім того, у порушення пункту 2 частини п`ятої статті 160 Кодексу, у позовній заяві не зазначено повного найменування відповідача згідно з даними ЄДР юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань за кодом в , засобів зв`язку та адреси його електронної пошти.

У порушення вимог частини п`ятої статті 160 Кодексу, позовна заява не містить: виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини; відомості про вжиття заходів досудового врегулювання спору - у випадку, якщо законом встановлений обов`язковий досудовий порядок урегулювання спору; відомості про вжиття заходів забезпечення доказів або позову до подання позовної заяви, якщо такі здійснювалися; обґрунтування порушення оскаржуваними рішеннями, діями чи бездіяльністю прав, свобод, інтересів позивача, а не директора, оскільки з позовом звернулося ТОВ «Сакцент плюс».

Відповідно до частини першої статті 122 Кодексу адміністративного судочинства України, позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Згідно із частиною першої статті 287 Кодексу адміністративного судочинства України, учасники виконавчого провадження (крім державного виконавця, приватного виконавця) та особи, які залучаються до проведення виконавчих дій, мають право звернутися до адміністративного суду із позовною заявою, якщо вважають, що рішенням, дією або бездіяльністю державного виконавця чи іншої посадової особи органу державної виконавчої служби або приватного виконавця порушено їхні права, свободи чи інтереси, а також якщо законом не встановлено інший порядок судового оскарження рішень, дій чи бездіяльності таких осіб.

Частиною другою цієї ж статті передбачено, що позовну заяву може бути подано до суду у десятиденний строк з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення її прав, свобод чи інтересів.

Суддя зазначає, що початок перебігу строку звернення до суду у процесуальному законі визначено альтернативно це день, коли особа або дізналася, або повинна була дізнатися про порушення свого права.

Тому при визначенні початку цього строку суд з`ясовує момент, коли особа фактично дізналася або мала реальну можливість дізнатися про наявність відповідного порушення (рішення, дії, бездіяльності), а не коли вона з`ясувала для себе, що певні рішення, дії чи бездіяльність стосовно неї є порушенням.

Із позову судом не встановлено, коли саме позивачу стало відомо про порушення його прав оскаржуваними діями, у той час як спірна постанова винесена 22.07.2025, а з позовом звернулися до суду лише 29.08.2025.

Наведені обставини вказують на невідповідність позовної заяви вимогам процесуального закону.

Вказані недоліки повинні бути усунені шляхом подання до суду:

- доказів доплати судового збору в розмірі 6661,60 грн за місцем розгляду справи Київським окружним адміністративним судом;

- уточненої позовної заяви, яка відповідає вимогам, установленим статтями 160, 161 та 172 Кодексу адміністративного судочинства України (у кількості примірників, відповідно до кількості учасників справи, один з яких до суду, без додатків), зокрема:

із приведенням прохальної частини позову у відповідність до вимог статті 5 Кодексу з урахуванням фактичних обставин та поданих доказів, із урахуванням висновків суду, викладених у мотивувальній частині цієї ухвали;

із зазначенням повного найменування відповідача, засобів зв`язку та адреси його електронної пошти;

із викладом обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначенням доказів, що підтверджують вказані обставини;

із зазначенням відомостей про вжиття заходів досудового врегулювання спору - у випадку, якщо законом встановлений обов`язковий досудовий порядок урегулювання спору;

із зазначенням відомостей про вжиття заходів забезпечення доказів або позову до подання позовної заяви, якщо такі здійснювалися;

із обґрунтуванням порушення оскаржуваними рішеннями, діями чи бездіяльністю прав, свобод, інтересів позивача, а не директора, оскільки з позовом звернулось саме ТОВ «Сакцент плюс», хоча і в особі його керівника;

- заяви про поновлення строку звернення до адміністративного суду із зазначенням інших поважних причин його пропуску з наданням суду на їх підтвердження відповідних належних та допустимих доказів із урахуванням висновків суду, викладених у мотивувальній частині цієї ухвали.

Керуючись статтями 122, 123, 160, 161, 169, 171, 243, 248, 287 Кодексу адміністративного судочинства України, суддя

у х в а л и в:

позовну заяву - залишити без руху.

Встановити позивачу десятиденний строк з дня вручення копії цієї ухвали для усунення недоліків позовної заяви, зазначених у мотивувальній частині ухвали.

Роз`яснити позивачу, що якщо недоліки позовної заяви, яку залишено без руху, не будуть усунуті у встановлений судом строк, позовна заява буде повернута відповідно до пункту 1 частини четвертої статті 169 Кодексу адміністративного судочинства України.

Копію ухвали надіслати особі, яка подала позов.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та не підлягає оскарженню. Заперечення на ухвалу можуть бути включені до апеляційної скарги на рішення суду.

Суддя Скрипка І.М.