Справа № 211/13855/25
Суддя: Ніколенко Д. М.
Дата ухвалення: 2025-12-08 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

Провадження № 2-а/211/270/25
УХВАЛА

про залишення позовної заяви без руху

08 грудня 2025 року суддя Довгинцівського районного суду міста Кривого Рогу Дніпропетровської області Ніколенко Д.М., ознайомившись з матеріалами адміністративного позову ОСОБА_1 до інспектора відділення поліції № 2 Кропивницького районного управління поліції ГУНП в Кіровоградській області лейтенанта поліції Лернатовича Владислава Олеговича про скасування постанови про накладення адміністративного стягнення та закриття провадження в справі, -

встановив:

позивач звернувся до суду з позовом до інспектора відділення поліції № 2 Кропивницького районного управління поліції ГУНП в Кіровоградській області лейтенанта поліції Лернатовича Владислава Олеговича про скасування постанови про накладення адміністративного стягнення та закриття провадження в справі.

Згідно з ч. 1 ст. 5 КАС України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до адміністративного суду, якщо вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб`єкта владних повноважень порушені її права, свободи або законні інтереси, і просити про їх захист.

Зазначена позовна заява має бути залишена без руху, оскільки не відповідає вимогам статті 161 КАС України.

Відповідно до ч. 3 ст. 161 КАС України до позовної заяви додається документ про сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Позивач вважає, що він має бути звільнений від сплати судового збору відповідно до ст.5 ч.1 п.13 Закону України «Про судовий збір». Але суд не вбачає підстав для звільнення позивача від сплати судового збору, так як відповідно до ст.5 ч.1 п.13 Закону України «Про судовий збір» від сплати судового збору під час розгляду справи в усіх судових інстанціях звільняються учасники бойових дій, постраждалі учасники Революції Гідності, Герої України - у справах, пов`язаних з порушенням їхніх прав. Тобто така пільга може бути застосована саме у разі звернення позивача до суду з позовом, який стосується порушення його прав як учасника бойових дій. Натомість позивачем подано позов про скасування постанови про накладення адміністративного стягнення та закриття провадження в справі, вказаний позов не пов`язаний із порушенням його прав як учасника бойових дій.

Отже, позивачем при подані позовної заяви до суду не сплачено судовий збір та не надано документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону. Доводи позивача щодо звільнення його від сплати судового збору, наведені у позовній заяві, суд вважає необґрунтованими.

Частиною 5 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» визначено, що у разі ухвалення судом постанови про накладення адміністративного стягнення судовий збір сплачується у розмірі 0,2 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Відповідно до Постанови Великої Палати Верховного Суду від 18.03.2020 у справі №543/775/17 Верховний Суд дійшов висновку, що за подання позовної заяви про скасування постанови про адміністративне правопорушення належить сплачувати судовий збір у розмірі 0,2 прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Таким чином, позивачем має бути сплачено судовий збір у розмірі 605 грн. 60 коп., або він має надати документи, які підтверджують підстави звільнення його від сплати судового збору відповідно до закону.

Крім того, суд вважає за необхідне зауважити наступне.

Згідно з ч. 1 ст. 2 КАС України завданням адміністративного судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.

Пунктом 9 ч. 1 ст. 4 КАС України, встановлено, що відповідач - це суб`єкт владних повноважень, а у випадках, визначених законом, й інші особи, до яких звернена вимога позивача.

Згідно з положень ст. 46 КАС України, сторонами в адміністративному процесі є позивач та відповідач. Відповідачем в адміністративній справі є суб`єкт владних повноважень, якщо інше не встановлено цим Кодексом.

Так, чинним законодавством України уповноваженим працівникам підрозділів Департаменту патрульної поліції Національної поліції, які мають спеціальні звання, надано право від імені органів Національної поліції розглядати справи про адміністративні правопорушення і накладати адміністративні стягнення зокрема за адміністративні правопорушення, передбачені статтею 122 КУпАП.

Частиною 3 ст. 288 КУпАП визначено порядок оскарження постанови у справі про адміністративне правопорушення, передбачено, що постанову іншого органу (посадової особи) про накладення адміністративного стягнення, постанову по справі про адміністративне правопорушення у сфері забезпечення безпеки дорожнього руху, зафіксоване в автоматичному режимі можна оскаржити у вищестоящий орган (вищестоящій посадовій особі) або в районний, районний у місті, міський чи міськрайонний суд, у порядку, визначеному Кодексом адміністративного судочинства України, з особливостями, встановленими цим Кодексом.

Аналіз наведених норм права свідчить про те, що при розгляді справ про адміністративні правопорушення, зокрема, передбачені статтею 122 КУпАП, інспектори відповідного орану діють не як самостійний суб`єкт владних повноважень, а від імені центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику із здійснення державного нагляду (контролю) у сфері забезпечення безпеки дорожнього руху, а саме - від імені органів Національної поліції і її територіальних органів.

Отже, відповідні інспектори не можуть виступати самостійним відповідачем у таких справах, оскільки належним відповідачем є саме відповідний орган, на який, зокрема положеннями статті 222 КУпАП покладено функціональний обов`язок розглядати справи про адміністративне правопорушення, передбачені цим кодексом Кодексу.

Використання у зазначених вище нормах формулювань «від імені центрального органу виконавчої влади із здійснення державного нагляду (контролю) у сфері забезпечення безпеки дорожнього руху», «розгляд яких віднесено до відання органів, зазначених у статтях 222 - 244-20 КУпАП» вказує на те, що відповідачем у таких справах, які розглядаються судом в порядку, визначеному КАС України, є саме орган державної влади - суб`єкт владних повноважень, а не особа, яка перебуває з цим органом у трудових (службових) відносинах та від його імені здійснює розгляд справ про адміністративні правопорушення та накладає адміністративні стягнення.

Вказана правова позиція викладена у постанові Верховного Суду від 26.12.2019 у справі №724/716/16-а.

Відповідно до ч. 3 ст. 48 КАС України, суд першої інстанції, встановивши, що позов подано не до тієї особи, яка повинна відповідати за позовом, до ухвалення рішення по справі за згодою позивача може замінити належним відповідачем первісного відповідача.

Як вбачається з матеріалів адміністративного позову, відповідачем у справі виступає посадова особа суб`єкта владних повноважень, а саме інспектор відділення поліції № 2 Кропивницького районного управління поліції ГУНП в Кіровоградській області лейтенант поліції Лернатович Владислав Олегович.

Суд зазначає, що в даних спірних правовідносинах Кропивницький районний управління поліції ГУНП в Кіровоградській області до участі у справі в якості належного відповідача позивачем залучене не було.

У даному випадку інспектор, який не є юридичною особою, не може виступати відповідачем у справі за адміністративним позовом, і належним відповідачем може бути лише орган Національної поліції, від імені якого діяв співробітник поліції, і який є юридичною особою.

Тому суд пропонує позивачу визначити коло відповідачів.

У відповідності до вимог ст. 169 КАС України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених ст. ст. 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху, у якій зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху. Копія ухвали про залишення позовної заяви без руху надсилається особі, яка подала позовну заяву, не пізніше наступного дня після її постановлення.

На підставі викладеного, керуючись статтями 44, 161, 169, 171 КАС України, суддя -

постановив:

позовну заяву ОСОБА_1 - залишити без руху.

Надати строк для усунення недоліків, який не може перевищувати п`яти днів з дня вручення ухвали, шляхом надання документів на підтвердження сплати судового збору в розмірі 605,60 грн. та надання суду доказів щодо дати отримання копії постанови.

Роз`яснити, що у разі не усунення недоліків у встановлений в ухвалі строк, заява буде повернута.

Ухвала може бути оскаржена протягом п`ятнадцяти днів з дня її складення до Третього апеляційного адміністративного суду.

Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Повний текст ухвали складено та підписано 08 грудня 2025 р.

Суддя Д.М. Ніколенко