Справа № 320/13462/25
Суддя: Горобцова Я.В.
Дата ухвалення: 2025-12-05 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

КИЇВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

05 грудня 2025 року Київ справа №320/13462/25

Київський окружний адміністративний суд у складі головуючої судді Горобцової Я.В., розглянувши у порядку письмового провадження адміністративну справу за позовом товариства з обмеженою відповідальністю «УКР ГАЗ РЕСУРС» до Центрального міжрегіонального управління ДПС по роботі з великими платниками податків про визнання протиправним та скасування податкового повідомлення-рішення, -

встановив:

До Київського окружного адміністративного суду надійшов адміністративний позов товариства з обмеженою відповідальністю «УКР ГАЗ РЕСУРС» до Центрального міжрегіонального управління ДПС по роботі з великими платниками податків, в якому позивач просить суд:

- визнати протиправним та скасувати податкове повідомлення-рішення форми «С», прийняте Центральним міжрегіональним управлінням ДПС по роботі з великими платниками податків від 10.12.2024 № 2498/Ж10/31-00-07-03-02-20.

Ухвалою Київського окружного адміністративного суду від 28.03.2025 відкрито провадження в адміністративній справі, розгляд якої вирішено здійснювати за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами.

Ухвалою Київського окружного адміністративного суду від 15.10.2025 вирішено перейти до розгляду адміністративної справи №320/13462/25 за правилами загального позовного провадження.

Ухвалою Київського окружного адміністративного суду від 28.10.2025 вирішено здійснювати подальший розгляд справи у порядку письмового провадження.

В обґрунтування позовних вимог позивач наголошує на відсутності правових підстав для прийняття оскаржуваного рішення.

Заперечуючи проти заявлених позовних вимог відповідач, у наданому суду відзиві наголошує, що оскаржуване рішення прийняте відповідно до вимог чинного законодавства, посилаючись на обставини, викладені у наданому суду відзиві.

Розглянувши подані учасниками справи документи і матеріали, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, судом встановлено таке.

Як вбачається з матеріалів справи, на підставі направлення від 15.10.2024 № 787/ЖЗ/31-00-07-03-02-13, виданого Центральним міжрегіональним управлінням ДПС по роботі з великими платниками податків (далі - Міжрегіональне управління) та наказу Міжрегіонального управління «Про проведення документальної позапланової виїзної перевірки товариства з обмеженою відповідальністю «УКР ГАЗ РЕСУРС» від 11.10.2024 № 501/Ж1 проведена документальна позапланова виїзна перевірка ТОВ «УКР ГАЗ РЕСУРС» з питань дотримання вимог валютного законодавства при здійсненні зовнішньоекономічних операцій по договору (контракту) № ІМ-04/23 від 05.04.2023 за період діяльності з 05.04,2023 по 30.09.2024 згідно листа ДПС України від 06.06.2024 № 16593/7/99-00-07-05-02-07 щодо інформації, наданої НБУ (лист від 17.05.2024 № 25-0008/38396/БТ).

Перевірку проведено з 15.10.2024 по 28.10.2024 з відома директора ТОВ "УКР ГАЗ РЕСУРС" Денисовича Віктора Васильовича та в присутності головного бухгалтера ТОВ "УКР ГАЗ РЕСУРС" Гажівської Вікторії Григорівни, за результатами якої складено відповідний Акт від 04.11.2024 № 2576/Ж5/31-00-07-03-02-15/41427817 «Про результати документальної позапланової виїзної перевірки ТОВ «УКР ГАЗ РЕСУРС» () з питань дотримання вимог валютного законодавства при здійсненні зовнішньоекономічних операцій за рамковим контрактом від 05.04.2023 № ІМ-04/23, укладеним з компанією "Energy Gate Europa Sp. Z.o.o.", згідно листа ДПС України від 06.06.2024 № 16593/7/99-00-07-05-02-07 щодо інформації, наданої НБУ уповноваженими банками".

Так, документальною позаплановою виїзною перевіркою ТОВ "УКР ГАЗ РЕСУРС" з питань дотримання вимог валютного законодавства за період з 05.04.2023 по 30.09.2024 встановлено порушення частини 3 статті 13 Закону України "Про валюту і валютні операції" № 2473-VIII (далі також - Закон № 2473-VIII), а саме: за контрактом від 05.04.2023 № ІМ-04/23, укладеним з нерезидентом Energy Gate Europa Sp. Z.o.o. несвоєчасне надходження товару/повернення валютних коштів у розмірі 821 058,21 євро, перерахованих згідно з платіжним дорученням від 06.10.2023 № 15 на загальну суму 2 331 632, 65 євро (граничний термін надходження товару/повернення валютних коштів - 02.04.2024), що свідчить про порушення законодавчо встановлених строків розрахунків на 181 день (03.04.2024 - 30.09.2024) та несвоєчасне надходження товару/повернення валютних коштів у розмірі 3 521 058, 21 євро, перерахованих згідно з платіжним дорученням від 29.02.2024 № 15 на загальну суму 2 700 00,00 євро (граничний термін надходження товару/повернення валютних коштів - 26.08.2024). що свідчить про порушення законодавчо встановлених строків розрахунків на 35 днів (27.08.2024-30.09.2024).

Як встановлено у Акті перевірки, за перевірений період з 05.04.2023 по 30.09.2024 згідно рамкового Контракту № ІМ-04/23 від 05.04.2023 та індивідуальних договорів від 03.10.2023 № 2, від 31.10.2023 № 3, від 19.02.2024 № 5, від 20.02.2024 № 6, від 21.02.2024 № 7, укладених з компанією-нерезидентом Energy Gate Europa Sp. Z.o.o. (Варшава, Польща), TOB "УКР ГАЗ РЕСУРС" здійснено попередню оплату за природний газ на загальну суму 20 031 632,65 евро.

Крім того, в Акті перевірки зазначено, що від компанії-нерезидента Energy Gate Europa Sp. Z.o.o. (Варшава, Польща) надійшов природний газ згідно митних декларацій:

23UA01U8 від 15.11.2023 на загальну суму 1 750 098,00 євро;

23UA61U8 від 27.12.2023 на загальну суму 1 236 766,00 євро;

24UA09U0 від 20.02.2024 на загальну суму 840 138,84 євро;

24UA53U9 від 21.02.2024 на загальну суму 1 528 468,81 євро;

24UA00U6 від 22.02.2024 на загальну суму 51 688,02 євро.

В Акті перевірки встановлено, що у зв`язку з неможливістю виконання умов контракту компанією-нерезидентом Energy Gate Europa Sp. Z.o.o. (Варшава, Польща) здійснено повернення грошових коштів на поточний рахунок ТОВ "УКР ГАЗ РЕСУРС" на загальну суму 11 103 414,77 євро, а саме:

26.02.2024 - 2 400 000,00 євро;

07.03.2024 - 7 403 414,77 євро;

02.04.2024 - 1 300 000,00 євро.

На підставі Рамкового Договору № ЕХ-04/23 від 05.04.2023 та Рамкового Договору №001/04 від 16.09.2019, ТОВ "УКР ГАЗ РЕСУРС" та компанія-нерезидент Energy Gate Europa Sp. Z.o.o. (Варшава, Польща) здійснили зарахування зустрічних однорідних вимог.

Станом на 02.04.2024 ТОВ "УКР ГАЗ РЕСУРС" мало непогашену дебіторську заборгованість від нерезидента на суму 3 521 058,21 євро. Згідно даних бухгалтерського обліку платника податків за результатами проведеного зарахування зустрічних однорідних вимог по рахунку 632 відсутня дебіторська або кредиторська заборгованість за контрактом № ІМ-04/23 від 05.04.2023.

Проте, як зазначило Міжрегіональне управління, відповідно до пункту 14-6 Постанови Правління НБУ "Про роботу банківської системи в період запровадження воєнного стану" від 24.02.2022 № 18, банк не має права завершити здійснення валютного нагляду за дотриманням резидентами граничних строків розрахунків за операцією з експорту/імпорту товарів на підставі документів про припинення зобов`язань шляхом зарахування зустрічних однорідних вимог. Даний пункт прийнятий Постановою Правління НБУ від 02.09.2022 № 197, яка набрала чинності 06.09.2022.

Таким чином, при проведенні розрахунків ТОВ "УКР ГАЗ РЕСУРС" за рамковим Контрактом 05.04.2023 № ІМ-04/23 та індивідуальними договорами від 03.10.2023 № 2, від 31.10.2023 № 3, від 19.02.2024 № 5, від 20.02.2024 № 6, від 21.02.2024 № 7, що укладені з компанією-нерезидентом Energy Gate Europa Sp. Z.o.o. (Варшава, Польща) платником податків порушено частину 3 статті 13 Закону України «Про валюту і валютні операції».

За матеріалами перевірки Центральним міжрегіональним управлінням ДПС по роботі з великими платниками податків 10.12.2024 прийняте податкове повідомлення-рішення № 2498/Ж10/31-00-07-03-02-20, у якому на підставі Акту перевірки від 04.11.2024 № 2576/Ж5/31-00-07-03-02- 15/41427817 та з урахуванням висновків про результати розгляду заперечення від 05.12.2024 № 403/Ж7/31-00-07-03-02-18, встановлено порушення ч. 3 ст. 13 Закону України "Про валюту і валютні операції" від 21.06.2018 № 2473-VIII, період фінансово-господарської діяльності платника податків, при здійсненні якої вчинено порушення: 05.04.2023 - 30.09.2024, та на підставі підпункту 54.3.3 пункту 54.3 статті 54 Податкового кодексу України і ч. 5 ст. 13 Закону України «Про валюту і валютні операції» від 21.06.2018 №2473-VIII застосовано суму штрафних (фінансових) санкцій (штрафів) та/або пені, у тому числі за порушення строку розрахунку у сфері зовнішньоекономічної діяльності за платежем пеня за попущення термінів розрахунків у сфері зовнішньоекономічної діяльності, за невиконання зобов`язань та штрафні санкції за порушення вимог валютного законодавства у розмірі 31 940 944,16 грн.

Не погоджуючись з таким рішенням відповідача, позивач звернувся до суду з даним адміністративним позовом.

Оцінюючи подані сторонами докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному розгляді всіх обставин справи в їх сукупності, суд дійшов висновку про обґрунтованість позовних вимог виходячи з такого.

Як вбачається з матеріалів справи, основним видом економічної діяльності ТОВ «УКР ГАЗ РЕСУРС» за КВЕД 35.23 є торгівля газом через місцеві (локальні) трубопроводи.

Частиною 1 статті 3 Закону № 2473-VIII встановлено, що відносини, що виникають у сфері здійснення валютних операцій, валютного регулювання і валютного нагляду, регулюються Конституцією України, цим Законом, іншими законами України, а також нормативно-правовими актами, прийнятими відповідно до цього Закону.

Відповідно до частини 4 статті 11 Закону № 2473-VIII органами валютного нагляду відповідно до цього Закону є Національний банк України та центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну податкову політику. Органи валютного нагляду в межах своєї компетенції здійснюють нагляд за дотриманням резидентами та нерезидентами валютного законодавства.

Частинами 5, 6 цієї статті Закону передбачено, що Національний банк України у визначеному ним порядку здійснює валютний нагляд за уповноваженими установами. Центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну податкову ' політику, здійснює валютний нагляд за дотриманням резидентами (крім уповноважених установ) та нерезидентами вимог валютного законодавства.

Згідно з частиною 9 статті 11 Закону № 2473-VIII органи валютного нагляду мають право проводити перевірки з питань дотримання вимог валютного законодавства визначеними частинами п`ятою і шостою цієї статті суб`єктами здійснення таких операцій. Під час проведення перевірок з питань дотримання вимог валютного законодавства органи валютного нагляду мають право вимагати від агентів валютного нагляду та інших осіб, які є об`єктом таких перевірок, надання доступу до систем автоматизації валютних операцій, підтвердних документів та іншої інформації про валютні операції, а також пояснень щодо проведених валютних операцій, а агенти валютного нагляду та інші особи, які є об`єктом таких перевірок, зобов`язані безоплатно надавати відповідний доступ, пояснення, документи та іншу інформацію.

За змістом частини 10 статті 11 Закону № 2473-VIII у разі виявлення порушень валютного законодавства органи валютного нагляду мають право вимагати від - агентів валютного нагляду та інших осіб, які є об`єктом таких перевірок і допустили такі порушення, дотримання вимог валютного законодавства та застосовувати заходи впливу, передбачені законом.

Відповідно до пункту 2 частини 1 статті 12 Закону № 2473-VIII Національний банк України за наявності ознак нестійкого фінансового стану банківської системи, погіршення стану платіжного балансу України, виникнення обставин, що загрожують стабільності банківської та (або) фінансової системи держави, має право запровадити встановлення граничних строків розрахунків за операціями з експорту та імпорту товарів.

Відповідно до частин 1, 2, 3, 5, 8 статті 13 Закону № 2473-VIII Національний банк України має право встановлювати граничні строки розрахунків за операціями з експорту та імпорту товарів. У разі встановлення Національним банком України граничного строку розрахунків за операціями _ резидентів з експорту товарів грошові кошти підлягають зарахуванню на рахунки резидентів у банках України у строки, зазначені в договорах, але не пізніше строку та в обсязі, встановлених Національним банком України. Строк виплати заборгованості обчислюється з дня митного оформлення продукції, що експортується, а в разі експорту робіт, послуг, прав інтелектуальної власності та (або) інших немайнових прав - з дня оформлення у письмовій формі (у паперовому або електронному вигляді) акта, рахунка (інвойсу) або іншого документа, що засвідчує їх надання. У разі встановлення Національним банком України граничного строку розрахунків за операціями резидентів з імпорту товарів їх поставка має здійснюватися у строки, зазначені в договорах, але не пізніше встановленого Національним банком України граничного строку розрахунків з дня здійснення авансового платежу (попередньої оплати). Порушення резидентами строку розрахунків, встановленого згідно із цією статтею, тягне за собою нарахування пені за кожний день прострочення в розмірі 0,3 відсотка суми неодержаних грошових коштів за договором (вартості недопоставленого товару) у національній валюті (у разі здійснення розрахунків за зовнішньоекономічним договором (контрактом) у національній валюті) або в іноземній валюті, перерахованій у національну валюту за курсом Національного банку України, встановленим на день виникнення заборгованості. Загальний розмір нарахованої пені не може перевищувати суми неодержаних грошових коштів за договором (вартості недопоставленого товару). Центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну податкову політику, за результатами перевірки стягує у встановленому законом порядку з резидентів пеню, передбачену частиною п`ятою цієї статті.

Правління Національного банку України постановою № 5 від 02 січня 2019 року затвердило Положення про заходи захисту та визначення порядку здійснення окремих операцій в іноземній валюті (далі - Положення № 5). Це Положення, відповідно до пункту 1 розділу І, визначає заходи захисту, запроваджені Національним банком України, порядок їх застосування (порядок здійснення валютних операцій в умовах запроваджених цим Положенням заходів захисту), а також порядок здійснення окремих операцій в іноземній валюті.

Згідно з пунктом 21 розділу II Положення № 5 граничні строки розрахунків за операціями з експорту та імпорту товарів становлять 365 календарних днів.

У свою чергу, податковий орган у Акті перевірки посилається, в тому числі, на постанову Правління Національного банку України (далі - НБУ) від 02 січня 2019 року № 5 "Положення про заходи захисту та визначення порядку здійснення окремих операцій в іноземній валюті" (далі - Положення № 5), згідно із пунктом 21 розділу II якого граничні строки розрахунків за операціями з експорту та імпорту товарів становлять 365 календарних днів.

Пункт 23 розділу II Положення №5 передбачає, що розрахунки за операціями резидентів з експорту та імпорту товарів здійснюються не пізніше строку, визначеного пунктом 21 розділу II цього Положення, з урахуванням вимог пункту 22 розділу II цього Положення, у повному обсязі, з урахуванням вимог пункту 22 розділу II цього Положення стосовно операцій з експорту, імпорту товарів у незначній сумі (уключаючи незавершені розрахунки за операцією). Грошові кошти від нерезидента за операціями резидента з експорту товарів підлягають зарахуванню на рахунок резидента в Україні в банку.

24 лютого 2022 року з метою забезпечення надійності та стабільності функціонування банківської системи НБУ прийняв постанову № 18 "Про роботу банківської системи в період запровадження воєнного стану" (далі - Постанова № 18).

Так, постановою Правління НБУ № 68 від 04 квітня 2022 року Постанову № 18 було доповнено, зокрема, пунктами наступного змісту: "142. Граничні строки розрахунків за операціями з експорту та імпорту товарів становлять 90 календарних днів та застосовуються до операцій, здійснених з 05 квітня 2022 року"; "144. Розрахунки за операціями резидентів з експорту та імпорту товарів здійснюються не пізніше строку, визначеного в пункті 142 цієї постанови, з урахуванням вимог пункту 143 цієї постанови в повному обсязі, з урахуванням вимог пункту 143 цієї постанови стосовно операцій з експорту, імпорту товарів у незначній сумі (уключаючи незавершені розрахунки за операцією). Грошові кошти від нерезидента за операціями резидента з експорту товарів підлягають зарахуванню на рахунок резидента в банку в Україні". У подальшому, до пункту 142 Постанови № 18 вносились зміни і з 07 червня 2022 року цифри "90" було замінено цифрами "120", а з 07 липня 2022 року - цифри "120" замінено цифрами "180" (постанови Правління НБУ №113, № 142 відповідно).

Таким чином, за загальним правилом імпорт товарів має здійснюватися у строки, зазначені у договорах, але не пізніше граничного строку розрахунків, встановленого НБУ, що обчислюється з дня здійснення авансового платежу (попередньої плати). До 05 квітня 2022 року такі граничні строки розрахунків становили 365 календарних днів. З огляду на введення в Україні воєнного стану НБУ змінив граничні строки розрахунків за операціями з експорту та імпорту. Відповідно до указаних змін у період з 05 квітня 2022 року по 07 червня 2022 року такі строки становили 90 календарних днів, з 07 червня 2022 року по 07 липня 2022 року - 120 календарних днів, з 07 липня 2022 року - 180 календарних днів. При цьому, змінені Постановою № 18 строки застосовуються лише до операцій, що здійснені з 05 квітня 2022 року.

Питання особливостей застосування норм Закону № 2473-VIII було предметом розгляду судової палати з розгляду справ щодо податків, зборів та інших обов`язкових платежів Касаційного адміністративного суду у складі Верховного Суду, яка у постанові від 23 липня 2024 року у справі № 240/25642/22 дійшла наступних висновків.

Правовідносини із нарахування пені за порушення термінів розрахунків у сфері зовнішньоекономічної діяльності є специфічними та врегульовані спеціальним Законом України "Про валюту і валютні операції", і саме норми вказаного Закону підлягають застосуванню, зокрема і в питанні нарахування пені за порушення строків розрахунків в іноземній валюті. З огляду на специфічність правовідносин, що стосуються строків розрахунків за операціями з експорту та імпорту товарів, які врегульовано окремим спеціальним нормативно - правовим актом - Законом України "Про валюту і валютні операції", та врегульовують конкретну визначену його предметом групу правовідносин, Судова палата дійшла висновку, що пункт 129.9.7 пункту 129.9 статті 129 (стосується ненарахування / анулювання нарахованої пені внаслідок введення воєнного, надзвичайного стану), абзац 11 пункту 52-1 (стосується ненарахування / списання нарахованої пені протягом дії карантину), підпункт 69.9 пункту 69 (стосується зупинення перебігу строків, визначених податковим законодавством та іншим законодавством, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи) підрозділу 10 розділу XX "Перехідні положення" Податкового кодексу України не розповсюджуються на строки розрахунків за операціями з експорту та імпорту товарів, що врегульовано законодавством у сфері здійснення валютних операцій, валютного регулювання та валютного нагляду, та на пеню, нараховану за порушення вимог цього законодавства.

У свою чергу, Податковий кодекс України (далі - ПК України) регулює відносини, що виникають у сфері справляння податків і зборів, зокрема, вичерпний перелік податків та зборів, що справляються в Україні, та порядок їх адміністрування, платників податків та зборів, їх права та обов`язки, компетенцію контролюючих органів, повноваження і обов`язки їх посадових осіб під час здійснення податкового контролю, а також відповідальність за порушення податкового законодавства.

Відповідно до підпункту 19-1.1.4 пункту 19-1.1 статті 19-1 Податкового кодексу України контролюючі органи, визначені підпунктом 41.1.1 пункту 41.1 статті 41 цього Кодексу, здійснюють контроль за встановленими законом строками проведення розрахунків в іноземній валюті.

Відповідно до пп.14.1.39 п.14.1 ПК України грошове зобов`язання платника податків - сума коштів, яку платник податків повинен сплатити до відповідного бюджету у зв`язку з порушенням вимог іншого законодавства, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи, а також санкції за порушення законодавства у сфері зовнішньоекономічної діяльності та пеня. Згідно із пп.14.1.265 п.14.1 ст.14 ПК України штрафна санкція (фінансова санкція, штраф) - плата у вигляді фіксованої суми та/або відсотків, що справляється з осіб, що вчинили порушення іншого законодавства, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи, а також штрафні санкції за порушення у сфері ЗЕД. Згідно з пп.14.1.162 п.14.1 ст. 14 ПК України пеня - сума коштів нарахована в інших випадках та порядку, передбачених цим Кодексом або іншим законодавством, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи. Згідно з пп. 19-1.1.4 п. 19-1.1 ст. 19-1 ПК України на контролюючі органи покладено функцію зі здійснення контролю за встановленими законом строками проведення розрахунків в іноземній валюті. Контролюючі органи, визначені пп.41.1.1 п.41.1 ст.41 ПК України мають право, зокрема проводити відповідно до законодавства перевірки і звірки платників податків (крім Національного банку України). Відповідно до п.п.54.3.3, п.54.3, ст.54 ПК України контролюючий орган зобов`язаний самостійно визначити суму грошових зобов`язань.

Проте, як вже зазначалося вище правові засади здійснення валютних операцій, валютного регулювання та валютного нагляду, права та обов`язки суб`єктів валютних операцій і уповноважених установ, відповідальність за порушення валютного законодавства визначена Законом України "Про валюту і валютні операції" від 21.06.2018 № 2473-VIII, який визначає правові засади здійснення валютних операцій, валютного регулювання та валютного нагляду, права та обов`язки суб`єктів валютних операцій і уповноважених установ та встановлює відповідальність за порушення ними валютного законодавства.

Статтею 13 Закону № 2473-VIII передбачено, що Національний банк України (далі - НБУ) має право встановлювати граничні строки розрахунків за операціями експорту й імпорту товарів. Національний банк України має право встановлювати - винятки та (або) особливості запровадження цього заходу захисту для окремих товарів та (або) галузей економіки за поданням Кабінету Міністрів України.

Відповідно до частини 3 статті 13 Закону № 2473-VIII у разі встановлення Національним банком України граничного строку розрахунків за операціями резидентів з імпорту товарів їх поставка має здійснюватися у строки, зазначені в договорах, але не пізніше встановленого Національним банком України граничного строку розрахунків з дня здійснення авансового платежу (попередньої оплати).

Порушення резидентами строку розрахунків, встановленого згідно із цією статтею, тягне за собою нарахування пені за кожний день прострочення в розмірі 0,3 відсотка суми неодержаних грошових коштів за договором (вартості недопоставленого товару) у національній валюті (у разі здійснення розрахунків за зовнішньоекономічним договором (контрактом) у національній валюті) або в іноземній валюті, перерахованій у національну валюту за курсом Національного банку України, встановленим на день виникнення заборгованості. Загальний розмір нарахованої пені не може перевищувати суми неодержаних грошових коштів за договором (вартості недопоставленого товару) (ч. 5 ст. 13 Закону № 2473-VIII).

Згідно з ч. 1 ст. 14 Закону України «Про зовнішньоекономічну діяльність» від 16.04.1991 № 959-ХІІ (далі - Закон № 959-ХІ), всі суб`єкти зовнішньоекономічної діяльності мають право самостійно визначати форму розрахунків по зовнішньоекономічних операціях з- поміж тих, що не суперечать законам України та відповідають міжнародним правилам; безпосередньо брати і надавати комерційні кредити за рахунок власних коштів у діючій на території України валюті та в іноземній валюті як у межах, так і за межами України, самостійно приймати рішення у зазначених лизаннях; вільно обирати банківсько-кредитні установи, які будуть вести їх валютні рахунки та розрахунки з іноземними суб`єктами господарської діяльності, користуватись їх послугами, з додержанням при цьому вимог чинних законів України.

Зазначені норми однозначно вказують на те, що суб`єктам зовнішньоекономічної діяльності гарантовано свободу підприємницької діяльності, яка здійснюється у порядку та у спосіб, що не заборонені законом.

Крім того, відповідно до підпункту 5 пункту 10 розділу III Інструкції № 7 банк, крім підстав, передбачених у пункті 9 розділу III цієї Інструкції, Банк має право завершити здійснення валютного нагляду за дотриманням резидентами граничних строків розрахунків за наявності документів про припинення зобов`язань за операціями з експорту, імпорту товарів зарахуванням зустрічних однорідних вимог у разі дотримання сукупності таких умов: вимоги випливають із взаємних зобов`язань між резидентом і нерезидентом, які є контрагентами за цими операціями; вимоги однорідні; строк виконання за зустрічними вимогами настав або не встановлений, або визначений моментом пред`явлення вимоги; між сторонами не було спору щодо характеру зобов`язання, його змісту, умов виконання.

За визначенням ч. 1 ст. 509 Цивільного кодексу України зобов`язанням є правовідношення, в якому одна сторона (боржник) зобов`язана вчинити на користь другої сторони (кредитора) певну дію (передати майно, виконати роботу, надати послугу, сплатити гроші тощо) або утриматися від певної дії, а кредитор має право вимагати від боржника виконання його обов`язку.

Частиною 1 статті 510 Цивільного кодексу України визначено, що сторонами у зобов`язанні є боржник і кредитор.

Згідно з частиною 3 статті 203 Господарського кодексу України (далі - ГК України) господарське зобов`язання припиняється зарахуванням зустрічної однорідної вимоги, строк якої настав або строк якої не зазначений чи визначений моментом витребування. Для зарахування достатньо заяви однієї сторони.

Аналогічні положення закріплені також у статті 601 ЦК України, відповідно до якої зобов`язання припиняється зарахуванням зустрічних однорідних вимог, строк виконання яких настав, а також вимог, строк виконання яких не встановлений або визначений моментом пред`явлення вимоги. Зарахування зустрічних вимог може здійснюватися за заявою однієї із сторін.

Відповідно до статті 6 ЦК України сторони є вільними в укладенні договору, виборі контрагента та визначенні умов договору з урахуванням вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, звичаїв ділового обороту, вимог розумності та справедливості (ч. 1 ст. 627 ЦК України).

Відповідно до частини 5 статті 202 ЦК України до правовідносин, які виникли з односторонніх правочинів, застосовуються загальні положення про зобов`язання та про договори, якщо це не суперечить актам цивільного законодавства або суті одностороннього правочину.

Отже, зарахування зустрічних однорідних вимог є способом припинення одночасно двох зобов`язань: в одному - одна сторона є кредитором, а інша - боржником, а в другому - навпаки (боржник у першому зобов`язанні - є кредитором у другому). Також можливе часткове зарахування, коли одне зобов`язання (менше за розміром) зараховується повністю, а інше (більше за розміром) - лише в частині, що дорівнює розміру першого зобов`язання. У такому випадку зобов`язання в частині, що залишилася, може припинятися будь-якими іншими способами.

Як зазначалося вище, зарахування зустрічних однорідних вимог за договорами, а саме Рамковим Договором № ЕХ-04/23 від 05.04.2023, Рамковим Договором № ІМ-04/23 від 05.04.2023 та Рамковим Контрактом № 001/04 від 16.09.2019, що укладені між ТОВ "УКР ГАЗ РЕСУРС" та компанією-нерезидентом Energy Gate Europa Sp. Z.o.o. (Варшава, Польща), здійснені Сторонами у порядку статті 601 ЦК України, у відповідності до якої Сторони дійшли згоди про припинення зустрічних однорідних вимог за укладеними між ними правочинами.

Так, компанією-нерезидентом Energy Gate Europa Sp. Z.o.o. (Варшава, Польща) направлено на адресу ТОВ "УКР ГАЗ РЕСУРС" відповідну заяву про припинення зобов`язань зарахуванням зустрічних однорідних вимог, в якій зазначено, що станом на 02.04.2024 існують грошові зобов`язання Energy Gate Europa Sp. Z.o.o. перед TOB "УКР ГАЗ РЕСУРС" за відповідними Індивідуальними контрактами в рамках Рамкового Договору № ЕХ-04/23 від 05.04.2023, строк виконання яких настав, У свою чергу, станом на 02.04.2024 існують грошові зобов`язання Energy Gate Europa - Sp. Z.o.o. перед TOB "УКР ГАЗ РЕСУРС" за відповідними Індивідуальними контрактами в рамках Рамкового Договору № ІМ-04/23 від 05.04.2023, строк виконання яких настав.

Таким чином, станом на 02.04.2024 загальна заборгованість ENERGY GATE EUROPE sp.z.o.o, перед TOB "УКР ГАЗ РЕСУРС" становить 6 887 336,06 ЄВРО.

Крім того, станом на 02.04.2024 існують грошові зобов`язання ТОВ "УКР ГАЗ РЕСУРС" перед Energy Gate Europa Sp. Z.o.o. за відповідними Окремими контрактами та Додатків до них в рамках Рамкового Контракту № 001/04 від 16.09.2019, строк виконання яких настав.

Таким чином, станом на 02.04.2024 загальна заборгованість ТОВ "УКР ГАЗ РЕСУРС" перед Energy Gate Europa - Sp. Z.o.o. становить 6 150 187,58 ЄВРО.

Отже, Energy Gate Europa - Sp. Z.o.o., в порядку статті 601 Цивільного кодексу України, повідомило ТОВ "УКР ГАЗ РЕСУРС" про припинення шляхом зарахування зустрічних однорідних вимог в сумі 6 150 187, 58 Євро грошових зобов`язань Energy Gate Europa Sp. Z.o.o. перед ТОВ "УКР ГАЗ РЕСУРС" та 6 150 187,58 Євро грошових зобов`язань ТОВ "УКР ГАЗ РЕСУРС" перед Energy Gate Europa Sp. Z.o.o.

Energy Gate Europa Sp. Z.o.o. у зазначеній заяві повідомлено ТОВ "УКР ГАЗ РЕСУРС", що після зарахування зустрічних однорідних вимог зобов`язання Energy Gate Europa Sp. Z.o.o. перед ТОВ "УКР ГАЗ РЕСУРС" вважаються припиненими в сумі 6 150 187,58 Євро за відповідними Індивідуальними контрактами в рамках Рамкового Договору № ЕХ-04/23 від 05.04.2023 та Рамкового Договору № ІМ-04/23 від 05.04.2023.

Крім того, після зарахування зустрічних однорідних вимог зобов`язання Energy Gate Europa Sp. Z.o.o. перед ТОВ "УКР ГАЗ РЕСУРС" вважаються частково припиненими в сумі 249 285,49 Євро за Індивідуальним контрактом № 5 від 28.02.2024 до Рамкового Договору № ЕХ-04/23 від 05.04.2023.

Також Energy Gate Europa Sp. Z.o.o. у зазначеній заяві повідомлено TOB "УКР ГАЗ РЕСУРС", що після зарахування зустрічних однорідних вимог зобов`язання ТОВ "УКР ГАЗ РЕСУРС" перед Energy Gate Europa Sp. Z.o.o. вважаються припиненими в сумі 6 150 187,58 Євро за відповідними Окремими контрактами та Додатків до них в рамках Рамкового Контракту № 001/04 від 16.09.2019, строк виконання яких настав.

Отже, після зарахування зустрічних однорідних вимог зобов`язання ТОВ "УКР ГАЗ РЕСУРС" перед Energy Gate Europa Sp. Z.o.o. за Індивідуальним контрактом № 5 від 28.02.2024 до Рамкового Договору № ЕХ-04/23 від 05.04.2023 в сумі 737 148,48 Євро залишаються не погашеними.

Тобто, вимоги між ТОВ "УКР ГАЗ РЕСУРС" та Energy Gate Europa Sp. Z.o.o. є зустрічними, так як вони виникли із взаємних зобов`язань між двома правочинами, в яких сторонами є одні й ті ж особи, а саме: в одному правочині Energy Gate Europa Sp. Z.o.o. виступає кредитором, а ТОВ "УКР ГАЗ РЕСУРС" є боржником, а в іншому правочині Energy Gate Europa Sp. Z.o.o. виступає боржником, а ТОВ "УКР ГАЗ РЕСУРС" - кредитором.

Одні й ті ж сторони одночасно беруть участь у двох зобов`язаннях, і при цьому одна сторона перед іншою стороною за одним зобов`язанням є боржником, а за іншим - є кредитором й навпаки.

Припинення зобов`язання шляхом зарахування зустрічних однорідних вимог є складовою гарантованого Конституцією України права на свободу підприємницької діяльності та може бути обмежено виключно законами України.

Відповідно до ст. 184 Цивільного кодексу України річ є визначеною родовими ознаками, якщо вона має ознаки, властиві усім речам того ж роду, та вимірюється числом, вагою, мірою. Однорідність вимог визначається їхньою правовою природою та матеріальним змістом (вираженням) і не залежить від підстав, що зумовили виникнення зобов`язань. Це означає, що вимоги вважаються однорідними, якщо зобов`язання сторін стосовно одна до одної мають бути виконані однаково, тоді як підстави виникнення зобов`язань можуть бути різними.

В даному випадку зобов`язання сторін по вищевказаним правочинам виражається у зобов`язанні сплатити грошові кошти в єдиній валюті (євро). Норми чинного законодавства не пов`язують можливість зарахування однорідних вимог із видами договірних зобов`язань сторін, із яких випливають відповідні суми, тому, неможливість зарахування грошових коштів за зустрічними однорідними вимогами є помилковим.

Отже, здійснення зарахування зустрічних однорідних вимог за контрактами (угодами) а саме Рамковим Договором № ЕХ-04/23 від 05.04.2023, Рамковим Договором № ІМ-04/23 від 05.04.2023 та Рамковим Контрактом № 001/04 від 16.09.2019 з відповідними додатками та індивідуальними контрактами (угодами) до них, укладеним з нерезидентом Energy Gate Europa Sp. Z.o.o., припинило зобов`язання за операціями з експорту та імпорту товару відповідно до підпункту 5 пункту 10 розділу III Інструкції №7, тобто, порушень граничних строків розрахунків при здійсненні зовнішньоекономічних операцій з боку ТОВ "УКР ГАЗ РЕСУРС" не має, що свідчить про безпідставність та незаконність нарахування контролюючим органом пені у розмірі 31 940 944,16 грн за порушення термінів розрахунків у сфері зовнішньо-економічної діяльності.

Викладене свідчить про те, що оскаржуване податкове повідомлення-рішення прийняте відповідачем без дотримання вищевказаних критеріїв, а отже, є протиправним та підлягає скасуванню, адже у діях ТОВ "УКР ГАЗ РЕСУРС" відсутні ознаки порушення ч. 3 ст. 13 Закону України «Про валюту та валютні операції».

Відповідно до статті 244 КАС України під час ухвалення рішення суд вирішує, зокрема:

1) чи мали місце обставини (факти), якими обґрунтовувалися вимоги та заперечення, та якими доказами вони підтверджуються;

2) чи є інші фактичні дані, які мають значення для вирішення справи, та докази на їх підтвердження.

Відповідно до положень частин 1 та 2 статті 72 КАС України доказами в адміністративному судочинстві є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: письмовими, речовими і електронними доказами; висновками експертів; показаннями свідків.

Згідно положень статті 90 КАС України суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні. Жодні докази не мають для суду наперед встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності.

Відповідно до частини 2 статті 2 КАС України у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони:

1) на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України;

2) з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано;

3) обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії);

4) безсторонньо (неупереджено);

5) добросовісно;

6) розсудливо;

7) з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації;

8) пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія);

9) з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення;

10) своєчасно, тобто протягом розумного строку.

За наслідком здійснення аналізу оскаржуваного рішення на відповідність наведеним вище критеріям, суд, виходячи з меж заявлених позовних вимог, системного аналізу положень наведеного законодавства України, матеріалів справи, приходить до висновку про те, що заявлені позовні вимоги підлягають задоволенню.

Згідно статті 139 КАС України при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.

Враховуючи зазначене, суд вважає необхідним стягнути на користь позивача понесені ним судові витрати по сплаті судового збору у розмірі 2 422, 40 грн за рахунок бюджетних асигнувань відповідача.

На підставі викладеного, керуючись статтями 2, 5-11, 19, 72-77, 90, 241-246, 250, 263 КАС України суд, -

в и р і ш и в:

Адміністративний позов задовольнити повністю.

Визнати протиправним та скасувати податкове повідомлення-рішення форми «С», прийняте Центральним міжрегіональним управлінням ДПС по роботі з великими платниками податків 10.12.2024 за № 2498/Ж10/31-00-07-03-02-20.

Стягнути за рахунок бюджетних асигнувань Центрального міжрегіонального управління ДПС по роботі з великими платниками податків (02068, м. Київ, вул. Кошиця, буд. 3; ) на користь товариства з обмеженою відповідальністю «УКР ГАЗ РЕСУРС» (04070, м. Київ, вул. П. Сагайдачого, буд. 25-Б, офіс 5; ) понесені останнім судові витрати у розмірі 2 422, 40 грн (дві тисячі чотириста двадцять дві гривні сорок копійок).

Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті апеляційного провадження чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається до Шостого апеляційного адміністративного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

У разі оголошення судом лише вступної та резолютивної частини рішення, або розгляду справи в порядку письмового провадження, апеляційна скарга подається протягом тридцяти днів з дня складення повного тексту рішення.

Суддя Я.В. Горобцова

Горобцова Я.В.