Справа № 500/5588/25
Суддя: Баб'юк Петро Михайлович
Дата ухвалення: 2025-12-08 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ТЕРНОПІЛЬСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
УХВАЛА

про залишення позовної заяви без розгляду

Справа № 500/5588/25

08 грудня 2025 рокум.Тернопіль
Тернопільський окружний адміністративний суд, у складі головуючого судді Баб`юка П.М., розглянувши у письмовому провадженні матеріали адміністративної справи за позовом Головного управління ДПС у Тернопільській області до Товариства з обмеженою відповідальністю "Продовольча мережа "КАЛИНА+", ОСОБА_1 про визнання договору недійсним та стягнення коштів в дохід держави, -

ВСТАНОВИВ:

26 вересня 2025 року до Тернопільського окружного адміністративного суду надійшла позовна заява Головного управління ДПС у Тернопільській області до Товариства з обмеженою відповідальністю "Продовольча мережа "КАЛИНА+", ОСОБА_1 про:

- Визнати договір купівлі-продажу №4529 від 15 липня 2021 року, укладений між ТОВ "Продовольча мережа "КАЛИНА +" та ОСОБА_1 - недійсним.

- Стягнути з ТОВ "Продовольча мережа "КАЛИНА +" в дохід держави все одержане ним згідно з Договором еупівлі-продажу №4529 від 15 липня 2021 року в розмірі 6500000,00грн.

- Стягнути з ОСОБА_1 в дохід держави все одержане ним згідно з Договором купівлі-продажу №4529 від 15 липня 2021 року в розмірі 6500000,00грн.

Позов обґрунтований тим, що Головне управління ДПС у Тернопільській області вважає договір купівлі-продажу №4529 від 15 липня 2021 року, укладений між ТОВ "Продовольча мережа "КАЛИНА+" та ОСОБА_1 таким, що порушує публічний порядок, вчинений з метою, що суперечить інтересам держави і суспільства, зокрема, з метою ухилення від сплати податків, формування безпідставних податкових вигод суб`єктами господарювання. У зв`язку з цим, контролюючий орган на підставі ст.228 ЦК України просить визнати договір недійсним та застосувати правові наслідки вчинення правочину, який порушує публічний порядок.

Ухвалою судді від 13.10.2025, після усунення недоліків (сплата судового збору), позовну заяву прийнято до розгляду та відкрито провадження у справі. Враховуючи положення ст.12 КАС України постановлено розгляд справи проводити за правилами спрощеного позовного провадження без проведення судового засідання та повідомлення (виклику) учасників справи.

17.10.2025 до суду від представника ТОВ "Продовольча мережа "КАЛИНА+" надійшло клопотання про залишення позовної заяви без розгляду у зв`язку із пропуском Головним управлінням ДПС у Тернопільській області строку на звернення до суду з даним позовом.

Ухвалою суду від 11.11.2025 позовну заяву Головного управління ДПС у Тернопільській області до Товариства з обмеженою відповідальністю "Продовольча мережа "КАЛИНА+", ОСОБА_1 про визнання договору недійсним та стягнення коштів в дохід держави, - залишено без руху.

Запропоновано іншим учасникам справи надати наявні у них докази що стосуються вирішення питання строку звернення до суду з даним позовом.

Встановлено позивачу строк для усунення недоліків позовної заяви, - десять днів з дня отримання ухвали про залишення позовної заяви без руху, шляхом подання до суду:

- належних доказів що підтверджують дотримання строку звернення до суду з даним позовом (в тому числі обґрунтовані пояснення коли саме та на якій підставі йому стало відомо про зазначені обставини та причини неможливості їх встановлення раніше),

або заяви про його поновлення у випадку пропуску такого строку;

- належним чином завіреної копії акта про проведення документальної позапланової виїзної перевірки, на підставі наказу Головного управління ДПС у Тернопільській області "Про проведення документальної планової виїзної перевірки" від 25.08.2025 №1840-п;

- належним чином завірені копії податкових накладних по господарських операціях купівлі-продажу вказаного нерухомого майна у 2021 році (ТОВ "Продовольча мережа "КАЛИНА+" - ОСОБА_1 - ТОВ "АТБ-Маркет"), податкових декларацій що стосуються вказаних правовідносин (за наявності, якщо такі подавались).

24.11.2025 до суду від Головного управління ДПС у Тернопільській області надійшла заява про усунення недоліків.

До заяви долучено акт про результати документальної позапланової виїзної перевірки ТОВ "Продовольча мережа "КАЛИНА+" від 09.09.2025 №13354/19-00-07-01/41592159 та податкову накладну від 15.07.2021 №1, складену по господарській операції купівлі-продажу ТОВ "Продовольча мережа "КАЛИНА+" нерухомого майна.

Щодо строку звернення до суду представником позивача у заяві зазначено, що дотримання платником податку податкового законодавства при декларуванні від`ємного значення з податку на додану вартість здійснюється шляхом перевірки показника від`ємного значення, який формується із задекларованих у попередніх періодах показників, які вплинули на визначення суми відємного значення з ПДВ звітного періоду (в даному випадку липень 2025) та достовірність яких не перевірялась під час раніше проведених перевірок.

Також вказує, що при декларуванні від`ємного значення з податку на додану вартість ТОВ "Продовольча мережа "КАЛИНА+" за липень 2025 року відображено у декларації з податку на додану вартість та додатках до неї показники, які сформувалися у зв`язку із здійсненням ТОВ "Продовольча мережа "КАЛИНА+" відчуження нежитлового приміщення загальною площею 1249кв.м., що знаходиться за адресою: Тернопільська обл., м.Тернопіль, вул.Микулинецька буд. 116/1, на підставі договору купівлі-продажу №4529 від 15 липня 2021 року.

Таким чином, під час проведення перевірки декларування від`ємного значення з податку на додану вартість ТОВ "Продовольча мережа "КАЛИНА+" за липень 2025 року виникла необхідність дослідження сформованого показника від`ємного значення, включаючи період 2021 року, адже такі дані вплинули на суми, відображені в декларації з податку на додану вартість, та відповідно, платник податку самостійно під час проведення перевірки, а саме з 25.08.2025 по 02.09.2025, надав договір купівлі-продажу №4529 від 15 липня 2021 року.

Крім того, представник позивача звертає увагу і на складену податкову накладну №1 від 15.07.2021р. по господарській операції купівлі-продажу вказаного нерухомого майна у 2021 році між ТОВ "Продовольча мережа "КАЛИНА+" та ОСОБА_1 .

Зазначає, що реєстрація податкової накладної не була зупинена, а отже від платника податків не вимагалися документи для підтвердження реальності господарської операції, зокрема договору купівлі-продажу №4529 від 15 липня 2021 року, тому, ГУ ДПС у Тернопільській області не було ознайомлене із вказаним договором в 2021 році, а датою коли контролюючий орган вперше дізнався про існування таких правовідносин та укладення договору є період проведення перевірки ТОВ "Продовольча мережа "КАЛИНА+", тобто 25.08.2025 - 02.09.2025.

Також зазначає, що з 01.01.2021 контролюючим органом не здійснювались документальні перевірки ТОВ "Продовольча мережа "КАЛИНА+", що виключає можливість ознайомитись із первинними документами раніше.

26.11.2025 до суду від представника ТОВ "Продовольча мережа "КАЛИНА+", - адвоката Гураля Руслана Володимировича надійшли заперечення на заяву, в яких останній вказує, що однією з функцій податкових органів є здійснення адміністрування податків, зборів, платежів, у тому числі податку на додану вартість та податку на нерухоме майно, відмінне від земельної ділянки, для чого вони наділені правом проводити відповідні перевірки та отримувати інформацію як від платників податків, так і з державних реєстрів, таких як Державний реєстр речових прав на нерухоме майно та Єдиний реєстр податкових накладних.

Зазначає, що до позовної заяви позивачем долучено Інформацію з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державний реєстр Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна щодо об`єкта нерухомого майна (номер інформаційної довідки 441190202, дата формування 27.08.2025). У вказаній довідці наявні відомості про всі обставини, якими позивач обґрунтовує позовні вимоги, зокрема вартість перепродажу нерухомого майна ОСОБА_1 . Вартість його продажу ТОВ "Продовольча мережа "Калина+" відображена в податковій накладній від 15.07.2021, складеній продавцем, копія якої долучена позивачем до клопотання про поновлення строку звернення до суду.

Вказує, що таким чином, з 15.10.2021 відомості про оспорюваний правочин і подальше відчуження нерухомого майна відповідачем ОСОБА_1 були у позивача. Доказів неможливості отримати таку інформацію до 27.08.2025 (дати, коли позивач сформував інформаційну довідку з Реєстрів) позивачем не надано.

Окрім того зазначає, що позивач просить поновити строк звернення із позовною заявою, з тієї підстави, що він вперше дізнався про порушення, коли ознайомився із договором купівлі-продажу №4529 від 15 липня 2021 року, під час проведення документальної позапланової виїзної перевірки Товариства з обмеженою відповідальністю "Продовольча мережа "КАЛИНА+".

Проте, з копії долученого позивачем оспорюваного договору слідує, що цей договір складено в двох примірниках, один з яких призначається для зберігання у приватного нотаріуса Тернопільського міського нотаріального округу Жовнір І.Т., а інший, викладений на спеціальних бланках нотаріальних документів,- для Покупця.

Вказує, що таким чином, ТОВ "Продовольча мережа "КАЛИНА+" під час перевірки не могло надати копію вказаного договору, оскільки її в неї ніколи не було.

Тому на переконання представника, наведене свідчить, що вказаний акт перевірки не підтверджує обставини обізнаності позивача у вересні 2025 року з фактом укладення 15 липня 2021 року договору купівлі продажу №4529 між ТОВ "Продовольча мережа "КАЛИНА+" та ОСОБА_1 .

05.12.2025 від представника ТОВ "Продовольча мережа "КАЛИНА+" надійшли додаткові пояснення в яких зазначено наступне.

Відповідно до п.200.10 ст.200 Податкового кодексу України платники податку, які мають право на бюджетне відшкодування відповідно до цієї статті та подали заяву про повернення суми бюджетного відшкодування, отримують таке бюджетне відшкодування в разі узгодження контролюючим органом заявленої суми бюджетного відшкодування за результатами камеральної перевірки, а у випадках, визначених пунктом 200.11 цієї статті, - за результатами перевірки, зазначеної у такому пункті, що проводяться відповідно до цього Кодексу.

Відповідно до п.200.11 ст.200 Податкового кодексу України контролюючий орган має право у визначені цим пунктом строки провести документальну перевірку платника податку, в тому числі з підстав, передбачених підпунктом 78.1.8 пункту 78.1 статті 78 цього Кодексу.

Вказана норма підставою проведення документальної перевірки визначає подання платником декларації, в якій заявлено до відшкодування з бюджету податок на додану вартість, за наявності підстав для перевірки, визначених у розділі V цього Кодексу, та/або з від`ємним значенням з податку на додану вартість, яке становить більше 100тис. гривень.

З опублікованого на сайті Мінфіну України Реєстру слідує, що 21.02.2022 позивач в декларації за січень 2022 року заявив до бюджетного відшкодування суму 120 904 грн, що стало підставою для проведення спочатку камеральної, а з 13.06.2022 по 17.06.2022 документальної перевірки позивачка.

Дані про проведення такої перевірки були внесені відповідачем до Реєстру, витяг з якого долучено до пояснення.

Акт вказаної перевірки позивачу наданий не був, однак таке допускається виходячи з положень пп.в п.200.12 ст.200 Податкового кодексу України, відповідно до якого зазначена у заяві сума бюджетного відшкодування вважається узгодженою в Реєстрі заяв про повернення суми бюджетного відшкодування з однієї із таких дат: з дня, наступного за днем закінчення граничного строку, передбаченого цим Кодексом для складення акта перевірки, в разі, якщо контролюючим органом не внесені до Реєстру заяв про повернення суми бюджетного відшкодування відомості про дату складення акта перевірки.

Таким чином, представник вважає, що позивач повинен був дізнатися про підстави для позову починаючи з 17.06.2022 під час документальної перевірки бюджетного відшкодування за січень 2022 року, яке включало в себе від`ємне значення ПДВ в тому числі за липень 2021 року, на момент якої відомості про подальше відчуження нерухомого майна відповідачем ОСОБА_2 вже були внесені до Державного реєстру речових прав на нерухоме майно і надані позивачу органами державної реєстрації прав на нерухоме майно (починаючи з 15.10.2021), про що ними зазначалося у запереченні проти поновлення строку на звернення до суду.

Визначаючись щодо наведеного, суд виходить з наступного.

Відповідно до п.5 ч.1 ст.19 КАС України юрисдикція адміністративних судів поширюється на справи у публічно-правових спорах, зокрема, за зверненням суб`єкта владних повноважень у випадках, коли право звернення до суду для вирішення публічно-правового спору надано такому суб`єкту законом.

Відповідно до підпункту 20.1.30 пункту 20.1 статті 20 Податкового кодексу України контролюючі органи, визначені підпунктом 41.1.1 пункту 41.1 статті 41 цього Кодексу, мають право звертатися до суду, у тому числі подавати позови до підприємств, установ, організацій та фізичних осіб, щодо визнання оспорюванних правочинів недійсними та застосування визначених законодавством заходів, пов`язаних із визнанням правочинів недійсними, а також щодо стягнення в дохід держави коштів, отриманих за нікчемними договорами.

Отже, нормами процесуального закону надано право контролюючому органу, суб`єкту владних повноважень, звернутися до суду з вказаним позовом.

При цьому, у позивача відсутній приватний інтерес у вказаному спорі, оскільки в даному випадку контролюючий орган діє виключно як уповноважений орган держави, який наділений повноваженнями щодо контролю правильності сплати податків та інших обов`язкових платтів до державного та місцевих бюджетів.

Відповідно до статті 1 ЦК України цивільним законодавством регулюються особисті немайнові та майнові відносини (цивільні відносини), засновані на юридичній рівності, вільному волевиявленні, майновій самостійності їх учасників.

До майнових відносин, заснованих на адміністративному або іншому владному підпорядкуванні однієї сторони другій стороні, а також до податкових, бюджетних відносин цивільне законодавство не застосовується, якщо інше не встановлено законом.

Відповідно до статті 257 ЦК України загальна позовна давність встановлюється тривалістю у три роки.

Статтею 256 ЦК України визначено, що позовна давність - це строк, у межах якого особа може звернутися до суду з вимогою про захист свого цивільного права або інтересу.

Поряд з цим, як уже було зазначено судом, позивач, Головне управління ДПС в Тернопільській області, звернувся до суду як суб`єкт владних повноважень, на виконання владних управлінських функцій, а не щодо захисту свого цивільного права або інтересу.

Частиною 2 статті 122 Кодексу адміністративного судочинства України визначено, що для звернення до адміністративного суду суб`єкта владних повноважень встановлюється тримісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня виникнення підстав, що дають суб`єкту владних повноважень право на пред`явлення визначених законом вимог. Цим Кодексом та іншими законами можуть також встановлюватися інші строки для звернення до адміністративного суду суб`єкта владних повноважень.

Суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення (частина перша статті 121 КАС України).

Поважними за змістом вказаної норми визнаються обставини, які є об`єктивно непереборними та не залежать від волевиявлення сторони і пов`язані з дійсними істотними перешкодами чи труднощами для своєчасного вчинення сторонами у справі процесуальних дій.

Процесуальне законодавство пов`язує початок перебігу строку на звернення до адміністративного суду з моментом коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів, а у випадку звернення суб`єкта владних повноважень, з дня виникнення підстав, що дають суб`єкту владних повноважень право на пред`явлення визначених законом вимог.

Рішенням Конституційного Суду України від 13 грудня 2011 року № 17-рп/2011 визначено, що держава може встановленням відповідних процесуальних строків, обмежувати строк звернення до суду, що не впливає на зміст та обсяг конституційного права на судовий захист і доступ до правосуддя.

Отже, для вирішення питання щодо дотримання/пропуску строку звернення до суду за захистом прав, свобод та інтересів особи, слід з`ясувати коли розпочався перебіг цього строку, чи дотримано позивачем строк звернення до суду, чи є підстави для визнання причин пропуску строку звернення до адміністративного суду поважними.

Причина пропуску строку звернення до суду може вважатися поважною, якщо вона відповідає одночасно таким умовам: 1) це обставина, яка безпосередньо унеможливлює або ускладнює можливість вчинення відповідних процесуальних дій у визначений законом строк; 2) це обставина, яка виникла об`єктивно, незалежно від волі особи, яка пропустила строк; 3) ця причина виникла протягом строку, який пропущено; 4) ця обставина підтверджується належними і допустимими засобами доказування.

Тобто, поважними причинами можуть визнаватися тільки такі обставини, які є об`єктивно непереборними, не залежать від волевиявлення особи або суб`єкта владних повноважень, що звернулися з адміністративним позовом, пов`язані з дійсно істотними перешкодами для своєчасного вчинення відповідних процесуальних дій та підтверджені належним чином.

День, коли особа дізналася про порушення свого права - це встановлений доказами день, коли позивач дізнався про рішення, дію чи бездіяльність, внаслідок якої відбулося порушення його прав, свобод чи інтересів.

Якщо цей день встановити точно не можливо, строк обчислюється з дня, коли особа повинна була дізнатися про порушення своїх прав (свобод чи інтересів). Зокрема, особа повинна була дізнатися про порушення своїх прав, якщо вона знала про обставини прийняття рішення чи вчинення дій і не було перешкод для того, щоб дізнатися про те, яке рішення прийняте або які дії чи правочини вчинені. Незнання про порушення через байдужість до своїх прав і повноважень, або небажання дізнатися не є поважною причиною пропуску строку звернення до суду.

Доказами того, що особа знала про порушення своїх прав, є її дії, спрямовані на захист порушених прав, зокрема, оскарження рішення (дії чи бездіяльність), письмові звернення з цього приводу, а також докази, які свідчать про те, що були створені умови, за яких особа мала реальну можливість дізнатися про порушення своїх прав.

Поняття "поважних" причин пропуску процесуальних строків фактично є "оціночним", а його вирішення покладається виключно на розсуд судді або суду.

Пункт 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод встановлює, що кожен має право на розгляд його справи судом.

Практика Європейського суду з прав людини також свідчить про те, що право на звернення до суду не є абсолютним і може бути обмеженим, в тому числі і встановленням строків на звернення до суду за захистом порушених прав (справа "Стаббігс на інші проти Великобританії", справа "Девеер проти Бельгії").

Як зазначено у Рішенні Європейського Суду з прав людини у справі "Креуз проти Польщі" 19 червня 2001 року (Kreuz v. Poland) (заява N 28249/95), "Право на суд" не є абсолютним. Воно може бути піддане обмеженням, дозволеним за змістом, тому що право на доступ до суду за самою своєю природою потребує регулювання з боку держави. Гарантуючи сторонам право доступу до суду для визначення їхніх "цивільних прав та обов`язків", пункт 1 статті 6 Конвенції залишає державі вільний вибір засобів, що використовуватимуться для досягнення цієї мети.

В питаннях, пов`язаних із застосуванням строків давності, Європейський суд з прав людини висловив свою позицію, зокрема, в справі "Олександр Волков проти України" (Заява N 21722/11 остаточне рішення від 27 травня 2013 року, §137), вказавши, що "… строки давності слугують кільком важливим цілям, а саме: забезпеченню юридичної визначеності та остаточності, захисту потенційних відповідачів від не заявлених вчасно вимог, яким може бути важко протистояти, та запобігти будь-якій несправедливості, яка могла б виникнути, якби від суддів вимагалося виносити рішення щодо подій, що мали місце у віддаленому минулому, на підставі доказів, які через сплив часу стали ненадійними та неповними ... Строки давності є загальною рисою національних правових систем договірних держав щодо кримінальних, дисциплінарних та інших порушень."

Таким чином, право особи на звернення до суду не є необмеженим. Тим більше це стосується строків звернення до суду суб`єктів владних повноважень які виконують владні управлінські функції від імені держави, оскільки фізичні і юридичні особи приватного права є найменш захищеними в даному випадку.

Визначаючись щодо дотримання строку звернення до суду з даним позовом суд враховує наступне.

Головне управління ДПС у Тернопільській області вказує, що підстави для подання даного позову виникли у контролюючого органу лише під час проведення перевірки декларування від`ємного значення з податку на додану вартість ТОВ "Продовольча мережа "КАЛИНА+" за липень 2025 року, оскільки виникла необхідність дослідження сформованого показника від`ємного значення, включаючи період 2021 року, адже такі дані вплинули на суми, відображені в декларації з податку на додану вартість за липень 2025 року, та відповідно, платник податку самостійно під час проведення перевірки, а саме з 25.08.2025р. по 02.09.2025, надав договір купівлі-продажу №4529 від 15 липня 2021 року.

Однак, відповідач заперечує що такий договір взагалі надавався ним під час проведення вказаної перевірки, а належних доказів протилежного позивачем не надано.

Крім цього, акт про результати документальної позапланової виїзної перевірки ТОВ "Продовольча мережа "КАЛИНА+" від 09.09.2025 №13354/19-00-07-01/41592159 щодо дотримання податкового законодавства при декларуванні за липень 2025 року від`ємного значення з податку на додану вартість, не містить будь-яких посилань на правовідносини які є предметом розгляду у даній справі.

Як слідує із вказаного акта, перевіркою дотримання податкового законодавства при декларуванні за липень 2025 року у Декларації від`ємного значення з ПДВ встановлено порушення ТОВ "Продовольча мережа "КАЛИНА +":

- 44.1 ст. 44, п. 189.1, ст.189, п. 198.5 ст.198, Податкового кодексу України №2755-VJ від 02.12.2010р. зі змінами та доповненнями, що призвело до завищення від`ємного значення з ПДВ за липень 2025року всього в сумі 20305 грн;

-п.201.1, п.201.10 ст.201, пункту 11 підрозділу 2 розділу XX Податкового кодексу України №2755-VI від 02.12.2010 не зареєстровано в ЄРПН податкову накладну на загальну суму ПДВ 20305 грн, в тому числі за липень 2025 року - 20305 грн.

Дані порушення стосуються списання товарно-матеріальних цінностей товариством 31.07.2025.

Відповідно до п.86.1 ст.86 ПК України, у разі встановлення під час перевірки порушень складається акт.

Так, в акті перевірки від 09.09.2025 №13354/19-00-07-01/41592159 не встановлено порушень під час здійснення операції купівлі продажу нежитлового приміщення загальною площею 1249 кв.м. за адресою: Тернопільська область, місто Тернопіль, вул. Микулинецька, буд.116/1, за оспорюваним договором купівлі продажу №4529 від 15 липня 2021 року укладеним між ТОВ "Продовольча мережа "КАЛИНА+" та ОСОБА_1 .

Більше того, вказана операція взагалі не досліджувалась під час вказаної перевірки та не описана/не відображена у такому акті. Вказано лише, що загальна сума від`ємного значення, що включається до складу податкового кредиту поточного періоду сформована за наслідками попередніх періодів становить 1479348грн. Однак такий показник як "сума від`ємного значення" відображається у всіх деклараціях, що подавались позивачем, в тому числі з 2021 року.

Таким чином, твердження контролюючого органу про те, що він дізнався про господарську операцію купівлі-продажу нерухомого майна (15.07.2021) під час здійснення вказаної перевірки (з 25.08.2025 по 02.09.2025) не підтверджено належними та допустимими доказами

Також ГУ ДПС у Тернопільській області зазначає, що з 01.01.2021 контролюючим органом не здійснювались документальні перевірки ТОВ "Продовольча мережа "КАЛИНА+", що виключає можливість ознайомитись із первинними документами раніше.

Поряд з цим, відповідно до п78.1.8. ст.78 ПК України, документальна позапланова перевірка здійснюється за наявності хоча б однієї з таких підстав: платником подано декларацію, в якій заявлено до відшкодування з бюджету податок на додану вартість, за наявності підстав для перевірки, визначених у розділі V цього Кодексу, та/або з від`ємним значенням з податку на додану вартість, яке становить більше 100 тис. гривень.

Звітним (податковим) періодом з податку на додану вартість є один календарний місяць. (Абзац перший пункту 202.1 статті 202 ПК України)

Таким чином, право на проведення документальної позапланової перевірки позивача щодо формування від`ємного значення з податку на додану вартість внаслідок спірної господарської операції виникло у контролюючого органу ще у серпні-вересні 2021 року.

При цьому, слід зазначити, що мораторій на проведення перевірок, який був встановлений Кабінетом Міністрів України на всій території України з метою запобігання поширенню на території України коронавірусної хвороби, - не поширювався на проведення документальних позапланових перевірок з підстав, визначених підпунктами 78.1.7 та 78.1.8 пункту 78.1 статті 78 ПК України. (Абзац третій пункту 52-2 підрозділу 10 розділу XX ПК України станом на 01.08.2021)

Крім цього, під час воєнного стану, право контролюючого органу на проведення документальних позапланових перевірок з підстав, визначених підпунктами 78.1.7 та 78.1.8 пункту 78.1 статті 78 ПК України було відновлено з червня 2022 року. (п.69.2 підрозділу 10 розділу XX ПК України станом на 17.06.2022).

Підсумовуючи наведене, посилання представника позивача, що з 01.01.2021 контролюючим органом не здійснювались документальні перевірки ТОВ "Продовольча мережа "КАЛИНА+" свідчить лише про відсутність належного контролю з боку позивача за дотриманням податкового законодавства впродовж 2021-2025 років.

При цьому, як вбачається з долученого представником відповідача витягу з реєстру бюджетного відшкодування, контролюючий орган 13.08.2021 та 11.02.2022 узгоджував позивачу бюджетні відшкодування, в тому числі на суму, що становить більше 100 тис. гривень, однак правом на проведення перевірки не скористався.

Також слід зазначити, що позивачем 15.07.2021 було складено податкову накладну №1 по господарській операції купівлі-продажу спірного нерухомого майна та направлено контролюючому органу на реєстрацію.

Представник позивача зазначив, що реєстрація податкової накладної не була зупинена, а отже від платника податків не вимагалися документи для підтвердження реальності господарської операції, зокрема договору купівлі-продажу №4529 від 15 липня 2021 року, тому, ГУ ДПС у Тернопільській області не було ознайомлене із вказаним договором в 2021 році.

Однак, це не свідчить про неможливість контролюючого органу дізнатись про укладений договір купівлі-продажу, а лише про те, що йому було відомо про таку господарську операцію і жодних зауважень щодо її здійснення не виникало.

Також, суд погоджується з покликанням представника товариства на те, що про операції купівлі-продажу спірного нерухомого майна між ТОВ "Продовольча мережа "КАЛИНА+", ОСОБА_1 та в подальшому ТОВ "АТБ-Маркет", контролюючому органу було відомо щонайменше з 2022 року в силу виконання повноважень щодо адміністрування податку на нерухоме майно та, відповідно, наявності у нього доступу до Реєстрів.

Враховуючи наведене, у позивача з 2021 року була наявна інформація про вказані господарські операції і можливість контролюючого органу отримати такі договори купівлі-продажу вказаного майна та здійснити їх оцінку залежала лише безпосередньо від нього самого, а наведені ним обставини пропуску строку свідчать лише про відсутність належного податкового контролю.

Суд звертає увагу, що з моменту здійснення спірної господарської операції, про яку було відомо контролюючому органу ще у 2021 році, до моменту звернення з позовом до суду (26.09.2025) пройшло більше трьох років.

На підставі викладеного, суд дійшов висновку, що наведені представником позивача обставини не свідчать про наявність поважних причини пропуску контролюючим органом строку звернення до суду з даним позовом.

Отже, наведені в заяві від 24.11.2025 підстави поважності причин пропуску строку на звернення до адміністративного суду суд визнає неповажними.

У відповідності до ч.3 та ч.4 ст.123 КАС України, якщо факт пропуску позивачем строку звернення до адміністративного суду буде виявлено судом після відкриття провадження в адміністративній справі і позивач не заявить про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані ним у заяві, будуть визнані судом неповажними, суд залишає позовну заяву без розгляду. Якщо після відкриття провадження у справі суд дійде висновку, що викладений в ухвалі про відкриття провадження у справі висновок суду про визнання поважними причин пропуску строку звернення до адміністративного суду був передчасним, і суд не знайде інших підстав для визнання причин пропуску строку звернення до адміністративного суду поважними, суд залишає позовну заяву без розгляду.

Відповідно до п.8 ч.1 ст.240 КАС України суд своєю ухвалою залишає позов без розгляду з підстав, визначених частинами третьою та четвертою статті 123 цього Кодексу.

На підставі викладеного, суд дійшов висновку, що адміністративний позов Головного управління ДПС у Тернопільській області до Товариства з обмеженою відповідальністю "Продовольча мережа "КАЛИНА+", ОСОБА_1 про визнання договору недійсним та стягнення коштів в дохід держави, слід залишити без розгляду.

Керуючись ст.ст. 122, 123, 169, 171, 256, 295 КАС України, суд, -

УХВАЛИВ:

Визнати неповажними причини пропуску строку звернення до адміністративного суду наведені в заяві від 24.11.2025.

Позовну заяву Головного управління ДПС у Тернопільській області до Товариства з обмеженою відповідальністю "Продовольча мережа "КАЛИНА+", ОСОБА_1 про визнання договору недійсним та стягнення коштів в дохід держави, -залишити без розгляду.

Відповідно до частини першої статті 295 Кодексу адміністративного судочинства України апеляційна скарга на ухвалу суду подається протягом п`ятнадцяти днів з дня її складення.

Згідно із статтею 297 Кодексу адміністративного судочинства України, апеляційна скарга подається безпосередньо до Восьмого апеляційного адміністративного суду.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Повний текст ухвали виготовлено і підписано 08 грудня 2025 року.

Реквізити учасників справи:

позивач:

- Головне управління ДПС у Тернопільській області (місцезнаходження/місце проживання: вул. Білецька, 1, м. Тернопіль, Тернопільський р-н, Тернопільська обл., 46003, код ЄДРПОУ 44143637);

відповідач:

- Товариство з обмеженою відповідальністю "Продовольча мережа "КАЛИНА+" (місцезнаходження/місце проживання: вул. Симоненка, 3, м. Тернопіль, Тернопільський р-н, Тернопільська обл., 46016, );

Головуючий суддя Баб`юк П.М.