Справа № 620/11071/25
Суддя: Сергій КЛОПОТ
Дата ухвалення: 2025-12-03 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ЧЕРНІГІВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

03 грудня 2025 року Чернігів Справа № 620/11071/25

Чернігівський окружний адміністративний суду складі:

головуючого судді Клопота С.Л.,

за участю секретаря Шевченко А.В.,

представника позивача Мажуги Н.Г.,

представника відповідача Чуйко Г.Г.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні суду справу за адміністративним позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "Лоргано" до Головного управління ДПС у Чернігівській області про визнання протиправним та скасування податкового повідомлення - рішення,

У С Т А Н О В И В:

Товариство з обмеженою відповідальністю "Лоргано" звернулось до суду з адміністративним позовом до Головного управління ДПС у Чернігівській області та просить: визнати протиправним та скасувати податкове повідомлення - рішення (форма «С») №10852/ж10/25-01-07-00 від 17.06.2025, яким ТОВ «Лоргано» нараховані штрафні (фінансові) санкції.

Свої вимоги обґрунтовує тим, що податкове повідомлення - рішення (форма «С») №10852/ж10/25-01-07-00 від 17.06.2025, яким ТОВ «Лоргано» нараховані штрафні (фінансові) санкції, винесено Головним управлінням ДПС у Чернігівській області не обгрунтовано та безпідставно.

Представник позивача в судовому засіданні позов підтримала та просила його задовольнити в повному обсязі, посилаючись на обставини, викладені в позовній заяві.

Представник відповідача в судовому засіданні позовні вимоги не визнала, просила відмовити в задоволенні позову, посилаючись на заперечення, які викладені у відзиві на позовну заяву, що приєднаний до матеріалів справи.

Розглянувши подані сторонами документи і матеріали, заслухавши пояснення сторін, суд вважає позов задоволенню не підлягає з наступних підстав.

Головним управлінням ДПС у Чернігівській області винесено податкове повідомлення - рішення (форма «С») №10852/ж10/25-01-07-00 від 17.06.2025, яким ТОВ «Лоргано» нараховані штрафні (фінансові) санкції.

Не погодившись з таким рішенням, позивач звернувся до суду з позовом.

Надаючи правову оцінку спірним правовідносинам, суд зазначає наступне.

Відповідно до ст. 67 Конституції України кожен зобов`язаний сплачувати податки і збори в порядку і розмірах, встановлених законом.

Відповідно до частини 2 статті 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Відносини, що виникають у сфері справляння податків і зборів регулює Податковий кодекс України від 02.12.2010 року № 2755-VI (із змінами та доповненнями) (далі - ПКУ). який, зокрема, визначає вичерпний перелік податків та зборів, що справляються в Україні, та порядок їх адміністрування, платників податків та зборів, їх права та обов`язки, компетенцію контролюючих органів, повноваження і обов`язки їх посадових осіб під час здійснення податкового контролю, а також відповідальність за порушення податкового законодавства.

Цим Кодексом передбачено функції та правові основи діяльності контролюючих органів, визначених пунктом 41.1 статті 41 цього Кодексу, та центрального органу виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну фінансову політику (пункт 1.1 статті 1 ПК України).

Зокрема, як встановлено підпунктом 20.1.4 пункту 20.1 статті 20 ПКУ контролюючі органи, визначені підпунктом 41.1.1 пункту 41.1 статті 41 цього Кодексу, мають право проводити відповідно до законодавства перевірки і звірки платників податків (крім Національного банку України), у тому числі після проведення процедур митного контролю та/або митного оформлення.

Відповідно до пункту 75.1 статті 75 ПКУ контролюючі органи мають право проводити камеральні, документальні (планові або позапланові; виїзні або невиїзні) та фактичні перевірки.

У розумінні підпункту 75.1.2. пункту 75.1 статті 75 ПКУ документальною перевіркою вважається перевірка, предметом якої є своєчасність, достовірність, повнота нарахування та сплати усіх передбачених цим Кодексом податків та зборів, а також дотримання валютного та іншого законодавства, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи, дотримання роботодавцем законодавства щодо укладення трудового договору, оформлення трудових відносин з працівниками (найманими особами) та яка проводиться на підставі податкових декларацій (розрахунків), фінансової, статистичної та іншої звітності, регістрів податкового та бухгалтерського обліку, ведення яких передбачено законом, первинних документів, які використовуються в бухгалтерському та податковому обліку і пов`язані з нарахуванням і сплатою податків та зборів, виконанням вимог іншого законодавства, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи, а також отриманих в установленому законодавством порядку контролюючим органом документів та податкової інформації, у тому числі за результатами перевірок інших платників податків.

Документальна позапланова перевірка не передбачається у плані роботи контролюючого органу і проводиться за наявності хоча б однієї з підстав, визначених цим Кодексом.

Документальною невиїзною перевіркою вважається перевірка, яка проводиться в приміщенні контролюючого органу.

Стаття 78 ПКУ регулює порядок документальних позапланових перевірок.

Документальна позапланова перевірка здійснюється за наявності хоча б однієї з таких підстав (пункт 78.1 статті 78 ПКУ): отримано податкову інформацію, що свідчить про порушення платником податків валютного, податкового законодавства, законодавства у сфері запобігання та протидії легалізації (відмиванню) доходів, одержаних злочинним шляхом, фінансуванню тероризму та фінансуванню розповсюдження зброї масового знищення та іншого не врегульованого цим Кодексом законодавства, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи, якщо платник податків не надасть пояснення та їх документальні підтвердження на обов`язковий письмовий запит контролюючого органу, в якому зазначаються порушення цим платником податків відповідно валютного, податкового та іншого не врегульованого цим Кодексом законодавства, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи, протягом 15 робочих днів з дня, наступного за днем отримання запиту (підпункт 78.1.1. пункту 78.1 статті 78 ПКУ).

Стаття 79 регулює особливості проведення документальної невиїзної перевірки.

Документальна невиїзна перевірка здійснюється у разі прийняття керівником (його заступником або уповноваженою особою) контролюючого органу рішення про її проведення та за наявності підстав для проведення документальної перевірки, визначених статтями 77 та 78 цього Кодексу. Документальна невиїзна перевірка здійснюється на підставі зазначених у підпункті 75.1.2 пункту 75.1 статті 75 цього Кодексу документів та даних, наданих платником податків у визначених цим Кодексом випадках, або отриманих в інший спосіб, передбачений законом (пункт 79.1 статті 79 ПКУ).

Документальна позапланова невиїзна перевірка проводиться посадовими особами контролюючого органу виключно на підставі рішення керівника (його заступника або уповноваженої особи) контролюючого органу, оформленого наказом, та за умови вручення платнику податків (його представнику) у порядку, визначеному статтею 42 цього Кодексу, копії наказу про проведення документальної позапланової невиїзної перевірки та письмового повідомлення про дату початку та місце проведення такої перевірки .

У разі надіслання (вручення) відповідно до статті 42 цього Кодексу платнику податків (його представнику) копії наказу про проведення документальної позапланової невиїзної перевірки та письмового повідомлення про дату початку та місце проведення позапланової невиїзної перевірки, шляхом надсилання за адресою (місцезнаходженням, податковою адресою) платника податків рекомендованим листом з повідомленням про вручення документальна позапланова невиїзна перевірка (крім перевірки, визначеної статтею 200 цього Кодексу) розпочинається не раніше ЗО календарного дня з дати надсилання такого повідомлення та копії наказу (пункт 79.2 статті 79 ПКУ).

Присутність платників податків під час проведення документальних невиїзних перевірок не обов`язкова (пункт 79.3 статті 79 ПКУ).

За наявності письмового звернення платника податків замість документальної невиїзної перевірки може проводитися документальна виїзна перевірка (пункт 79.5 статті 79 ПКУ).

Головним управлінням ДПС у Чернігівській області отримано лист від ДПС України від 22.01.2025 року № 1728/7/99-00-07-04-02-07, з витягом податкової інформації від Національного банку України (лист від 17.01.2025 року № 25-0005/4070) щодо порушення ТОВ «Лоргано» валютного законодавства в частині порушення граничних строків розрахунків при здійсненні імпортних операцій по контракту № 125 від 29.01.2024 року, укладеного з нерезидентом - компанією SHANDONG HUAJIAN ALUMINIUM GROUP CO.,LTD (Китай), про купівлю труб та профілів з алюмінієвих сплавів, (дата здійснення операції - 03.07.2024 року; дата першого дня перевищення граничного строку розрахунків - 30.12.2024 року).

Головним управлінням ДПС у Чернігівській області, на підставі Наказу від 28.03.2025 року № 741-п та відповідно вимог п.п. 20.1.4 п. 20.1 ст. 20, п.п. 75.1.2 п. 75.1 ст. 75, п.п. 78.1.1 п. 78.1 ст. 78, ст. 79, п.п. 69.2 підрозділу 10 розділу XX ПКУ, проведена документальна позапланова невиїзна перевірка ТОВ "Лоргано" з питань дотримання вимог валютного законодавства за період з 29.01.2024 року по 31.03.2025 року по контракту № 125 від 29.01.2024 року, за результатами якої складено акт від 16.05.2025 року № 8867/Ж5/25-01-07- 06-01.

Акт документальної позапланової невиїзної перевірки з питань дотримання вимог валютного законодавства від 16.05.2025 року № 8867/Ж5/25-01-07-06-01 з додатками направлений платнику листом з рекомендованим повідомленням № 662 від 16.05.2025 року.

До Головного управління ДПС у Чернігівській області ТОВ «ЛОРГАНО» не надавались заперечення на акт від 16.05.2025 року №8867/Ж5/25-01-07-06-01 про результати документальної позапланової невиїзної перевірки.

В ході проведеної перевірки встановлено порушення вимог ч. З ст. 13 Закону України «Про валюту і валютні операції» від 21.06.2018 року № 2473-VIII (далі - Закон № 2473), з урахуванням пункту 14 прим. 2 Постанови Правління Національного банку України від 24.02.2022 року № 18 «Про роботу банківської системи в період запровадження воєнного стану» (далі - Постанова НБУ № 18) в частині дотримання законодавчо встановленого строку розрахунків за контрактом від 29.01.2024 року № 125, за операцію на суму 10017,40 доларів США на 79 календарних днів (з 30.12.2024 року по 18.03.2025 року), а саме: несвоєчасне надходження частини товару від нерезидента.

Так, між Позивачем та нерезидентом - компанією SHANDONG HUAJIAN ALUMINIUM GROUP CO., LTD (Китай) укладено контракт № 125 від 29.01.2024 року щодо придбання алюмінієвих виробів (труби, кутники, круги). Умови поставки - FOB-Шанхай відповідно до Міжнародних правил інтерпретації термінів «Інкотермс-2020».

На виконання умов контракту № 125 від 29.01.2024 року ТОВ «Лоргано» було здійснено передоплату на загальну суму 28301,20 дол. США, перерахувало нерезиденту SHANDONG HUAJIAN ALUMINIUM GROUP CO., LTD (Китай) валютні кошти на загальну суму 28301,20 доларів США, в тому числі згідно платіжної інструкції в іноземній валюті № 125 від 03.07.2024 року - 10017,40 доларів США, що становить за офіційним курсом НБУ 408185,01 грн. Граничний строк розрахунків за операцією - 29.12.2024 року.

На виконання умов вищезазначеного контракту нерезидентом SHANDONG HUAJIAN ALUMINIUM GROUP CO., LTD (Китай) здійснено поставку труб та профілів з алюмінієвих сплавів в адресу ТОВ «Лоргано» згідно митної декларації ІМ 40 ДЕ № 25UA16UO від 20.03.2025 року на суму 28301,20 доларів США, що становить за офіційним курсом НБУ 1176565,79 грн. Дата перетину митного кордону 18.03.2025 року згідно відмітки «Під митним контролем» пункту пропуску «Ягодин - Дорогуск» (відділ митного оформлення № 3-6 митного поста «Ягодин») Волинської митниці Держмитслужби на міжнародній автомобільній накладній (CMR) № 04947 від 15.03.2025 року та на інвойсі № 20240129 від 29.01.2024 року, однак з порушенням законодавчо встановленого строку, кількість прострочення по сумі 10017,40 доларів США становить 79 днів.

Зведені дані про виконання контракту № 125 від 29.01.2024 року відображено в додатку № 5 до акту.

Відповідно до ч. 1 ст. 13 Закону № 2473 НБУ має право встановлювати граничні строки розрахунків за операціями з експорту та імпорту товарів.

Підпунктом 21 розд. II Положення про заходи захисту та визначення порядку здійснення окремих операцій в іноземній валюті (далі - Положення) передбачено, що граничні строки розрахунків за операціями з експорту та імпорту товарів становлять 365 календарних днів.

Водночас, відповідно до п. 21 Постанови НБУ № 18 протягом дії воєнного стану інші нормативно-правові акти НБУ діють у частині, що не суперечать цій постанові.

Згідно з пунктом 142 Постанови НБУ № 18 граничні строки розрахунків за операціями з експорту та імпорту товарів становлять 180 календарних днів та застосовуються до операцій, здійснених з 05 квітня 2022 року.

Водночас, п. 14 прим. З Постанови НБУ № 18 визначено, граничні строки розрахунків, зазначені в пункті 142 цієї постанови:

1) не поширюються на операцію з експорту, імпорту товарів (уключаючи незаве ршені розрахунки за операцією), сума якої (в еквіваленті за офіційним курсом гривні до іно земних валют, установленим Національним банком України на дату здійснення операції) є меншою, ніж розмір, передбачений статтею 20 Закону України "Про запобігання та протидію легалізації (відмиванню) доходів, одержаних злочинним шляхом, фінансуванню тероризму та фінансуванню розповсюдження зброї масового знищення" (далі - незначна сума), крім дроблення операцій з експорту товарів або дроблення валютних операцій;

2) застосовуються з урахуванням установлених Національним банком України за поданням Кабінету Міністрів України відповідно до абзацу другого частини першої статті 13 Закону України "Про валюту і валютні операції" винятків та (або) особливостей для окремих товарів та (або) галузей економіки.

Статтею 20 Закону України «Про запобігання та протидію легалізації (відмиванню) доходів, одержаних злочинним шляхом, фінансуванню тероризму та фінансуванню розповсюдження зброї масового знищення» (із змінами і доповненнями) від 6 грудня 2019 року № 361-ІХ (чинний з 28.04.2020 року) визначено порогові фінансові операції - фінансові операції є пороговими, якщо сума, на яку здійснюється кожна із них, дорівнює чи перевищує 400 тисяч гривень (для суб`єктів господарювання, які проводять лотереї та/або азартні ігри, - 55 тисяч гривень) або дорівнює чи перевищує суму в іноземній валюті, банківських металах, інших активах, еквівалентну за офіційним курсом гривні до іноземних валют і банківських металів 400 тисяч гривень на момент проведення фінансової операції (для суб`єктів господарювання, які проводять лотереї та/або азартні ігри, - 55 тисяч гривень).

Згідно з п. 14 прим. 4 Постанови НБУ № 18 розрахунки за операціями резидентів з експорту та імпорту товарів здійснюються не пізніше строку, визначеного в пункті 142 цієї постанови, з урахуванням вимог пункту 143 цієї постанови в повному обсязі, з урахуванням вимог пункту 14J цієї постанови стосовно операцій з експорту, імпорту товарів у незначній сумі (уключаючи незавершені розрахунки за операцією).

Відповідно до ч. 3 ст. 13 Закону № 2473 у разі встановлення Національним банком України граничного строку розрахунків за операціями резидентів з імпорту товарів їх поставка має здійснюватися у строки, зазначені в договорах, але не пізніше встановленого Національним банком України граничного строку розрахунків з дня здійснення авансового платежу (попередньої оплати).

Порядок здійснення банком валютного нагляду за дотриманням його клієнтами- резидентами (крім банків) установлених Національним банком України (далі - Національний банк) граничних строків розрахунків за операціями з експорту та імпорту товарів (далі - граничні строки розрахунків) та порядок інформування банком Національного банку про дотримання клієнтами-резидентами (крім банків) та банком граничних строків розрахунків, встановлено Інструкцією про порядок валютного нагляду банків за дотриманням резидентами граничних строків розрахунків за операціями з експорту та імпорту товарів, затвердженою постановою Правління Національного банку України від 02.01.2019 року № 7 (зі змінами) (далі - Інструкція №7).

Згідно з п.п. 2 п. 6 розділу II Інструкції № 7 банк згідно з цією Інструкцією здійснює валютний нагляд за дотриманням резидентом граничних строків розрахунків за операцією резидента з імпорту товарів, якщо на дату оплати резидентом товару (а в разі застосування розрахунків у формі документарного акредитива - на дату здійснення банком платежу на користь нерезидента (дату списання коштів з рахунку банку)) нерезидентом не була здійснена поставка за операцією з імпорту товару з оформленням типів МД, зазначених у підпункті 3 пункту 9 розділу III цієї Інструкції, та відображенням інформації про таке оформлення у реєстрі МД, або документів, зазначених у підпунктах 3, 4 пункту 9 розділу III цієї Інструкції, або в банку немає інформації про здійснення поставки за такою операцією.

Відповідно до п.п. 2 п. 7 Інструкції № 7 банк розпочинає відлік установлених Національним банком граничних строків розрахунків з дати здійснення платежу (списання коштів з рахунку клієнта), а в разі застосування розрахунків у формі документарного акредитива - здійснення банком платежу на користь нерезидента (списання коштів з рахунку банку) - за операціями з імпорту товарів.

Відповідно до п. 9 розділу II Інструкції №7 банк завершує здійснення валютного нагляду за дотриманням резидентами граничних строків розрахунків: п. п. 3 - у разі імпорту продукції, яка ввозиться в Україну, - після отримання інформації з реєстру МД про здійснення поставки за імпортною операцією з оформленням МД типу ІМЛО Імпорт, ІМ- 41 Реімпорт, ІМ-51 Переробка на митній території, ІМ-72 Безмитна торгівля, ІМ-75 Відмова на користь держави, ІМ-76 Знищення або руйнування (якщо продукція згідно із законодавством України підлягає митному оформленню) або після пред`явлення резидентом документа (крім МД), який використовується для митного оформлення продукції (якщо на продукцію, що імпортується, згідно із законодавством України не оформляється МД).

Статтею 1 Закону України від 16 квітня 1991 року № 959-ХІІ «Про зовнішньоекономічну діяльність» визначено, що імпорт (імпорт товарів) - це купівля (у тому числі з оплатою в не грошовій формі) українськими суб`єктами зовнішньоекономічної діяльності в іноземних суб`єктів господарської діяльності товарів з ввезенням або без ввезення цих товарів на територію України, включаючи купівлю товарів, призначених для власного споживання установами та організаціями України, розташованими за її межами. Моментом здійснення експорту (імпорту) є момент перетину товаром митного кордону України або переходу права власності на зазначений товар, що експортується чи імпортується, від продавця до покупця.

Тобто, датою імпорту у випадку ввезення продукції на територію України є дата надходження товару, фактичного перетину ним митного кордону, що підтверджується проставленням відповідних митних забезпечень на товаросупровідних та товарно- транспортних документах.

Враховуючи вказане, на порушення ч. З ст. 13 Закону № 2473 та з урахуванням п. 14 прим. 2 Постанови НБУ № 18, при здійсненні зовнішньоекономічних операцій за контрактом № 125 від 29.01.2024 року порушено 180 - денний термін розрахунків за операцією на суму 10017,40 доларів США на 79 календарних днів (з 30.12.2024 року по 18.03.2025 року).

Частиною 5 ст. 13 Закону № 2473 визначено, що порушення резидентами строку розрахунків, встановленого згідно із ст. 13 Закону № 2473, тягне за собою нарахування пені за кожний день прострочення в розмірі 0,3 відсотків суми неодержаних грошових коштів за договором (вартості недопоставленого товару) у національній валюті (у разі здійснення розрахунків за зовшшньоекономічним договором (контрактом) у тащоталмш валюті) або в іноземній валюті, перерахованій у національну валюту за курсом НБУ, встановленим на день виникнення заборгованості. Загальний розмір нарахованої пені не може перевищувати суми неодержаних грошових коштів за договором (вартості недопоставленого товару).

Згідно з ч. 4 ст. 13 Закону № 2473 за окремими операціями з експорту та імпорту товарів граничні строки розрахунків, встановлені Національним банком України, можуть бути подовжені центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну політику у сфері економічного розвитку, шляхом видачі висновку.

Центральний орган виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну політику у сфері економічного розвитку, приймає рішення про видачу чи відмову у видачі зазначеного висновку протягом десяти робочих днів з дня отримання відповідної заяви. Інформація про виданий висновок оприлюднюється на офіційному веб-сайті цього органу не пізніше наступного робочого дня після видачі висновку. Центральний орган виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну політику у сфері економічного розвитку, протягом п`яти робочих днів з дня видачі висновку, зазначеного в абзаці першому цієї частини, інформує Національний банк України та центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну податкову політику, про видачу такого висновку.

Відповідно до ч. 7 ст. 13 Закону № 2473 у разі прийняття до розгляду судом, міжнародним комерційним арбітражем позовної заяви резидента про стягнення з нерезидента заборгованості, що виникла внаслідок недотримання нерезидентом строку, передбаченого зовнішньоекономічним договором (контрактом), або прийняття до провадження уповноваженим органом відповідної країни документа про стягнення такої заборгованості з боржника - нерезидента на користь резидента в позасудовому (досудовому) примусовому порядку строк, встановлений відповідно до ст. 13 Закону № 2473, зупиняється з дня прийняття до розгляду такої заяви (прийняття до провадження відповідного документа) і пеня за порушення строку в цей період не нараховується.

У разі ухвалення судом, міжнародним комерційним арбітражем рішення про відмову в позові повністю чи частково в частині майнових вимог або про відмову у відкритті провадження у справі чи про залишення позову без розгляду, а також у разі визнання документа про стягнення заборгованості з боржника - нерезидента таким, що не підлягає виконанню, недійсним, незаконним тощо та (або) закриття (припинення) провадження без зарахування грошових коштів на рахунки резидентів у банках України за таким документом строк, встановлений відповідно до цієї статті, поновлюється і пеня за його порушення нараховується за кожний день прострочення, включаючи період, на який цей строк було зупинено.

У разі ухвалення судом, міжнародним комерційним арбітражем рішення про задоволення позову сплаті підлягає лише пеня, нарахована до дня прийняття позовної заяви до розгляду судом, міжнародним комерційним арбітражем.

Відповідно до ч. 6 ст. 13 Закону № 2473, у разі, якщо виконання договору за операціями з імпорту товарів зупиняється у зв`язку з виникненням форс-мажорних обставин, перебіг строку розрахунків, установленого Національним банком України, та нарахування пені відповідно до ч. 5 цієї статті зупиняється на весь період дії форс-мажорних обставин та поновлюється з дня, наступного за днем закінчення дії таких обставин.

Підтвердженням виникнення та закінчення форс-мажорних обставин є відповідна довідка уповноваженої організації (органу) країни розташування сторони зовнішньоекономічного договору (контракту) або третьої країни відповідно до умов цього договору (контракту).

Тобто, одна із сторін договору повинна довести, що наявні обставини мають відношення до конкретного господарського зобов`язання та унеможливлюють після здійснення авансового платежу Товариством поставку йому іноземною компанією обладнання на невизначений строк, а також з метою не нарахування пені за порушення граничних строків розрахунків у період дії форс-мажорних обставин необхідно засвідчити даний факт відповідною довідкою уповноваженої організації (органу) країни нерезидента, та/або сертифікатом ТПП України.

Пунктом 6 Регламенту засвідчення Торгово-промисловою палатою України та регіональними торгово-промисловими палатами форс-мажорних обставин (обставин непереборної сили), затвердженого Рішенням Президії ТПП України 18.12.2014 року № 44(5) (далі - Регламент ТПП) визначено, що підставою для засвідчення форс-мажорних обставин є наявність однієї або більше форс-мажорних обставин (обставин непереборної сили), перелічених у ст. 14і Закону України «Про торгово-промислові палати в Україні», а також визначених сторонами за договором, законодавчими, відомчими та/чи іншими нормативними актами, які вплинули на зобов`язання таким чином, що унеможливили його виконання у термін, передбачений відповідно договором, законодавчими та/чи іншими нормативними актами.

Згідно з Регламентом ТПП форс-мажорні обставини (обставини непереборної сили) засвідчуються Торгово-промисловою палатою України (далі - ТПП України) за зверненням суб`єктів господарської діяльності та фізичних осіб по кожному окремому контракту, податковим та/чи іншим зобов`язанням/обов`язком, виконання яких настало згідно з умовами контракту, договору, угоди, законодавчих чи інших нормативних актів і виконання яких стало неможливим через наявність зазначених обставин.

Відповідно до п.п.6.4.4 п.6 Регламенту Сертифікат про форс-мажорні обставини (обставини непереборної сили), після його внесення до Реєстру сертифікатів і підготовки тексту, роздруковується на бланку ТПП України/регіональної ТПП, що проводить засвідчення форс-мажорних обставин, підписується уповноваженою особою ТПП України/регіональної ТПП, засвідчується печаткою та видається заявнику.

Водночас, слід зазначити, що Торгово-промислова палата України листом від 28.02.2022 року № 2024/02.0-7.1 засвідчила форс-мажорні обставини (обставини непереборної сили): військову агресію російської федерації проти України, що стало підставою введення воєнного стану з 24.02.2022 року строком на 30 діб, відповідно до Указу Президента України від 24.02.2022 «Про введення воєнного стану в Україні».

Тобто, ТПП України листом повідомила «всім кого це стосується» про те, що з 24.02.2022 року зазначені обставини є надзвичайними, невідворотними та об`єктивними обставинами для суб`єктів господарської діяльності України. Але Регламентом ТПП лист невизначено таким документом як сертифікат, що засвідчує настання форс-мажорних обставин обставини (обставин непереборної сили), виданий ТПП України або регіональною торгово-промисловою палатою згідно з чинним законодавством, умовами договору (контракту, угоди тощо) та цим Регламентом.

Враховуючи вимоги Закону № 2473 і Регламенту ТПП, для можливого звільнення товариства від відповідальності за порушення граничних строків розрахунків, встановлених Національним банком України, необхідно обґрунтувати неможливість виконання іноземною компанією розрахунку після здійснення товариством поставки товару на його користь відповідно, до укладеного зовнішньоекономічного контракту та отримати сертифікат про наявність форс-мажорних обставин від Торгово-промислової палати України із зазначенням періоду дії таких обставин.

Водночас, сертифікат торгово-промислової палати, який підтверджує наявність форс - мажорних обставин, не може вважатися беззаперечним доказом про їх існування, а повинен критично оцінюватися з урахуванням встановлених обставин справи та у сукупності з іншими доказами. Аналогічна правова позиція викладена у постановах Верховного Суду від 13.09.2023 року № 910/7679/22.

Ключовою ознакою форс-мажору є причинно-наслідковий зв`язок між форс - мажорними обставинами та неможливістю виконати конкретне зобов`язання. Форс-мажор (обставини непереборної сили) - це надзвичайні та невідворотні обставини, настання яких призвело до об`єктивної неможливості виконати зобов`язання.

Форс-мажорні обставини не мають преюдиційного характеру, і при їх виникненні скаржник, який посилається на них як на підставу неможливості належного виконання зобов`язання, повинен довести їх наявність не тільки самих по собі, але і те, що вони були форс-мажорними саме для даного конкретного випадку. Аналогічна правова позиція міститься у постанові Верховного Суду від 13.09.2023 року у справі № 910/7679/22.

Головним управлінням ДПС у Чернігівській області направлявся запит до ТОВ «Лоргано» № 188/Ж12/25-01-07-06-05 від 24.01.2025 року про надання інформації, у разі звернення до судових органів з позовною заявою про стягнення боргу з нерезидента, щодо звернення до Міністерства економіки України про продовження строків розрахунків за контрактом, щодо звернення до уповноваженої організації (органу) країни розташування, сторони зовнішньоекономічного договору (контракту) або третьої країни, відповідно до умов контракту про виникнення дії форс - мажорних обставин.

Позивачем не надані документи, які можуть бути підставою для не нарахування пені або зупинення нарахування пені відповідно до Закону № 2473, а саме:

- висновки центрального органу виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну політику у сфері економічного розвитку, на подовження граничні строки розрахунків, встановлені Національним банком України;

- позовні заяви резидента до суду, міжнародного комерційного арбітражу про стягнення з нерезидента заборгованості, що виникла внаслідок недотримання нерезидентом строку, передбаченого зовнішньоекономічним договором (контрактом), або документи про звернення до уповноваженого органу відповідної країни документа про стягнення такої за боргованості з боржника-нерезидента на користь резидента в позасудовому (досудовому) примусовому порядку;

- довідка уповноваженої організації (органу) країни розташування сторони зов нішньоекономічного договору (контракту) або третьої країни відповідно до умов цього дого вору (контракту) стосовно виникнення та закінчення дії форс-мажорних обставин, які стали причиною несвоєчасного виконання умов договору.

За результатами перевірки винесено податкове повідомлення - рішення від 17.06.2025 року № 10852/ж10/25-01-07-00 за формою «С» про застосування 99571,46 грн. пені за порушення строків розрахунків у сфері зовнішньоекономічної діяльності.

Дане податкове повідомлення-рішення направлено платнику листом від 18.06.2025 року з рекомендованим повідомленням № 118 (отримано платником 24.06.2025 року).

Позивачем було подано скаргу (вх. Державної податкової служби України № 23590/6/99-00-06-01-03-06 від 14.08.2025 року) до Державної податкової служби України на податкове повідомлення-рішення № 10852/ж10/25-01-07-00 від 17.06.2025 року.

За результатами розгляду матеріалів скарги ДПС України 14.08.2025 року прийнято рішення, згідно якого залишено без змін податкове повідомлення-рішення ГУ ДПС у Чернігівській області від 17.06.2025 року № 10852/Ж10/25-01-07-00, а скаргу - без задоволення.

Зважаючи на наведене, суд дійшов переконання, що приймаючи оскаржуване податкове повідомлення - рішення відповідач діяв на підставі, в межах повноважень та у спосіб, передбачений чинним законодавством.

Враховуючи вищевикладене, в задоволенні адміністративного позову Товариства з обмеженою відповідальністю "Лоргано" необхідно відмовити.

Керуючись ст. ст.139, 227, 241-243, 246, 250 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

В И Р І Ш И В:

В задоволенні адміністративного позову Товариства з обмеженою відповідальністю "Лоргано" (вул. Івана Мазепи, 78, м. Чернігів,Чернігівська обл., Чернігівський р-н,14001) до Головного управління ДПС у Чернігівській області (вул. Реміснича, 11, м.Чернігів,Чернігівська обл., Чернігівський р-н,14000) про визнання протиправним та скасування податкового повідомлення - рішення - відмовити в повному обсязі.

Рішення суду набирає законної сили в порядку статті 255 Кодексу адміністративного судочинства України та може бути оскаржене до Шостого апеляційного адміністративного суду протягом тридцяти днів з дня складення повного тексту рішення суду. Апеляційна скарга подається до адміністративного суду апеляційної інстанції.

Повний текст рішення виготовлено 08 грудня 2025 року.

Суддя Сергій КЛОПОТ