Справа № 600/2229/25-а
Суддя: Левицький Василь Костянтинович
Дата ухвалення: 2025-12-04 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ЧЕРНІВЕЦЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

04 грудня 2025 р. м. Чернівці Справа № 600/2229/25-а

Чернівецький окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Левицького В.К., розглянув за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) учасників справи (у письмовому провадженні) справу за позовом ОСОБА_1 до ІНФОРМАЦІЯ_1 , військової частини НОМЕР_1 про визнання протиправною та скасування постанови, визнання протиправними дії та скасування наказу, зобов`язання вчинити певні дії.

У С Т А Н О В И В:

У провадженні суду перебуває справа за позовом ОСОБА_1 до ІНФОРМАЦІЯ_1 , військової частини НОМЕР_1 про визнання протиправною та скасування постанови, визнання протиправними дії та скасування наказу, зобов`язання вчинити певні дії.

У позові позивач просить:

- визнати протиправною та скасувати довідку (постанову) військово-лікарської комісії № 308 від 07.02.2024;

- визнати протиправними дії ІНФОРМАЦІЯ_2 та скасувати наказ № 37/1 від 08.02.2024 про його призов та направлення для проходження військової служби під час мобілізації в особливий період військовозобов`язаних;

- визнати протиправним наказ командира військової частини про зарахування його у списки військової частини НОМЕР_1 ;

- зобов`язати військову частину НОМЕР_1 звільнити його на підставі Закону України Про військовий обов`язок і військову службу, Закону України Про мобілізацію та мобілізаційну підготовку з військової служби з подальшим виключенням його із списків особового складу військової частини НОМЕР_1 .

Представник відповідача подав до суду відзив, в якому серед іншого, зазначав про пропуск позивачем місячного строку звернення до суду згідно ч. 5 ст. 122 КАС України.

В обґрунтування відповідач вказував, що позивач просить визнати його призов за мобілізацією незаконним та звільнити з військової служби, що може бути кваліфіковано як спір щодо проходження публічної служби. Позивач вказує, що датою його призову є 07.02.2024, а до суду він звернувся 13.05.2025. Водночас, між датою призову (07.02.2024) та датою звернення до суду (13.05.2025) минуло значно більше ніж один місяць. За таких обставин відповідач вважає, що позивач пропустив місячний строк звернення до адміністративного суду.

Розглянувши матеріали справи, дослідивши письмові докази по справі, суд вважає за необхідне зазначити таке.

Статтею 5 КАС України визначено, що кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до адміністративного суду, якщо вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб`єкта владних повноважень порушені її права, свободи або інтереси і просити про їх захист. Позов пред`являється шляхом подання позовної заяви в суд першої інстанції, який має відповідати вимогам встановленим ст. 160, 161 КАС України.

Відповідно до ч. 6 ст. 161 КАС України у разі пропуску строку звернення до адміністративного суду позивач зобов`язаний додати до позову заяву про поновлення цього строку та докази поважності причин його пропуску.

У розумінні ч. 1 ст. 118 КАС України, процесуальними строками є встановлені законом або ж судом строки, у межах яких вчиняються процесуальні дії. Процесуальні строки встановлюються законом, а якщо такі строки законом не визначені - встановлюються судом.

Процесуальні строки визначаються днями, місяцями та роками, а також можуть визначатися вказівкою на подію, яка повинна неминуче настати.

Так, інститут строків в адміністративному процесі сприяє досягненню юридичної визначеності у публічно-правових відносинах та стимулює добросовісно ставитися до виконання учасниками процесу своїх обов`язків. Строки звернення до суду з позовом обмежують час, протягом якого такі правовідносини вважаються спірними. Тому, якщо протягом законодавчо встановленого строку особа не звернулася до суду за вирішенням певного спору, відповідні відносини набувають ознаки стабільності.

Відповідно до ч. 1, 2 ст. 122 КАС України позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Згідно з ч. 3 ст. 122 КАС України для захисту прав, свобод та інтересів особи цим Кодексом та іншими законами можуть встановлюватися інші строки для звернення до адміністративного суду, які, якщо не встановлено інше, обчислюються з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

За правилами ч. 5 ст. 122 КАС України для звернення до суду у справах щодо прийняття громадян на публічну службу, її проходження, звільнення з публічної служби встановлюється місячний строк.

Суд зауважує, що строк звернення до суду, як одна із складових гарантії "права на суд", може і має бути поновленим, лише у разі наявності достатніх на те поважних причин.

Наведене дає підстави для висновку, що поновлення встановленого процесуальним законом строку для подання позовної заяви здійснюється судом у виняткових, особливих випадках й лише за наявності обставин об`єктивного і непереборного характеру (підтверджених доказами), які істотно ускладнили або унеможливили своєчасну реалізацію права на звернення до суду із позовом.

Правовий інститут строків звернення до адміністративного суду за захистом свого порушеного права не містить вичерпного, детально описаного переліку причин чи критеріїв їх визначення. Натомість закон запроваджує оцінні, якісні параметри визначення причин їх недотримання - вони повинні бути поважними, реальними або, непереборними і об`єктивно нездоланними на час перебігу строків звернення до суду.

Велика Палата Верховного Суду у постанові від 08.10.2020 у справі № 9901/32/20 дійшла висновку, що інакшого способу визначити, які причини належить віднести до поважних, ніж через зовнішню оцінку (кваліфікацію) змісту конкретних обставин, хронологію та послідовність дій суб`єкта правовідносин перед зверненням до суду за захистом свого права, немає. Під таку оцінку мають потрапляти певні явища, фактори та їх юридична природа; тривалість строку, який пропущений; те, чи могли і яким чином певні фактори завадити вчасно звернутися до суду, чи перебувають вони у причинному зв`язку із пропуском строку звернення до суду; яка була поведінка суб`єкта звернення протягом цього строку; які дії він вчиняв, і чи пов`язані вони з готуванням до звернення до суду тощо.

Причина пропуску строку звернення до суду може вважатися поважною, якщо вона відповідає одночасно усім таким умовам: 1) це обставина або кілька обставин, яка безпосередньо унеможливлює або ускладнює можливість вчинення процесуальних дій у визначений законом строк; 2) це обставина, яка виникла об`єктивно, незалежно від волі особи, яка пропустила строк; 3) ця причина виникла протягом строку, який пропущено; 4) ця обставина підтверджується належними і допустимими засобами доказування.

Тобто, поважними причинами можуть визнаватися лише такі обставини, які є об`єктивно непереборними, не залежать від волевиявлення особи, що звернулася з позовною заявою, пов`язані з дійсно істотними перешкодами чи труднощами для своєчасного вчинення процесуальних дій та підтверджені належним чином.

Отже, поновленню підлягають лише порушені з поважних причин процесуальні строки, встановлені законом.

Дотримання строків звернення до адміністративного суду є однією з умов дисциплінування учасників публічно-правових відносин, якщо ці відносини стали спірними.

Законодавче закріплення строків звернення з адміністративним позовом до суду є гарантією стабільності публічно-правових відносин, призначенням якої є забезпечення своєчасної реалізації права на звернення до суду, стабільної діяльності суб`єктів владних повноважень при здійсненні управлінських функцій. Інститут строків у адміністративному процесі сприяє досягненню юридичної визначеності у публічно-правових відносинах та стимулює суд і учасників адміністративного процесу добросовісно ставитися до виконання своїх обов`язків. Строки звернення до адміністративного суду з позовом обмежують час, протягом якого такі правовідносини вважаються спірними. Після їх завершення, якщо ніхто не звернувся до суду за вирішенням спору, відносини стають стабільними.

З аналізу вищенаведених норм, суд приходить до висновку, що для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи з приводу оскарження наказів про призов на військову службу, зарахування до списків особового складу військової частини, довідок (постанов) військово-лікарської комісії тощо встановлюється місячний строк.

Судом встановлено, що позивач оскаржує наказ начальника ІНФОРМАЦІЯ_2 Про призов військовозобов`язаних на військову службу під час мобілізації № 37/1 від 08.02.2024, яким його призвано та направлено для проходження військової служби під час мобілізації в особливий період військовозобов`язаних до складу команди НОМЕР_2 .

Також позивачем оскаржується довідка (постанова) військово-лікарської комісії ІНФОРМАЦІЯ_2 № 308 від 07.02.2024, згідно якої його визнано обмежено придатним до військової служби.

Крім того, позивач оскаржує наказ командира військової частини про зарахування його у списки військової частини НОМЕР_1 , а саме: наказ командира військової частини НОМЕР_1 (по стройовій частині) від 21.04.2024 № 118, яким його визнано таким, що справи та посаду прийняв і приступив до виконання службових обов`язків.

Як видно із матеріалів справи, позивач звернувся з даним позовом до суду 13.05.2025. Позовна заява підписана представником позивача Стратієм М.В. 08.05.2025 та отримана судом 13.05.2025, тобто з пропуском місячного строку звернення до суду.

При цьому, у відповідності до ч. 6 ст. 161 КАС України при поданні позову представником позивача не було подано до суду заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду з обґрунтуванням причин пропуску та докази поважності причин його пропуску, що є недоліком позовної заяви.

Вказані обставини свідчать про те, що позовну заяву подано без дотримання вимог, викладених у ст. 161 КАС України.

Відповідно до ч. 1 ст. 123 КАС України, у разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду з заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду або вказати інші підстави для поновлення строку.

Враховуючи приписи ч. 1 ст. 123 КАС України, для усунення недоліків позовної заяви суд пропонує позивачу подати до суду заяву про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду із зазначенням підстав поважності пропуску цього строку та відповідних доказів.

У зв`язку з цим, враховуючи приписи ч. 1 ст. 123 КАС України, для усунення недоліків позовної заяви запропонувати позивачу подати до суду заяву про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду із зазначенням підстав поважності пропуску цього строку та відповідних доказів.

Відповідно до ч. 3 ст. 123 КАС України якщо факт пропуску позивачем строку звернення до адміністративного суду буде виявлено судом після відкриття провадження в адміністративній справі і позивач не заявить про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані ним у заяві, будуть визнані судом неповажними, суд залишає позовну заяву без розгляду.

За приписами ч. 13, 14, 15 ст. 171 КАС України суддя, встановивши після відкриття провадження у справі, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 160, 161 цього Кодексу, постановляє ухвалу не пізніше наступного дня, в якій зазначаються підстави залишення заяви без руху, про що повідомляє позивача і надає йому строк для усунення недоліків, який не може перевищувати п`яти днів з дня вручення позивачу ухвали.

Якщо позивач усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, суд продовжує розгляд справи, про що постановляє ухвалу не пізніше наступного дня з дня отримання інформації про усунення недоліків.

Якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, позовна заява залишається без розгляду.

З огляду на вищенаведене, суд приходить до висновку про наявність правових підстав для залишення позовної заяви позивача без руху.

Беручи до уваги вищенаведене, суд залишає позовну заяву без руху та встановлює позивачу п`ятиденний строк для подання до суду заяви про поновлення строку звернення до суду та докази поважності причин його пропуску.

На підставі наведеного та керуючись ст. ст. 121, 122, 123, 171, 248, 256 КАС України, суд, -

У Х В А Л И В:

1. Позовну заяву ОСОБА_1 до ІНФОРМАЦІЯ_1 , військової частини НОМЕР_1 про визнання протиправною та скасування постанови, визнання протиправними дії та скасування наказу, зобов`язання вчинити певні дії, залишити без руху.

2. Встановити позивачу п`ятиденний строк для подання до суду заяви про поновлення строку звернення до суду та докази поважності причин його пропуску, з дати отримання копії ухвали.

3. У разі невиконання вимог цієї ухвали позовна заява буде залишена без розгляду.

Ухвала набирає законної сили з моменту підписання та оскарженню не підлягає.

Суддя В.К. Левицький