Справа № 120/12479/25
Суддя: Бошкова Юлія Миколаївна
Дата ухвалення: 2025-12-08 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

УХВАЛА

м. Вінниця

08 грудня 2025 р. Справа № 120/12479/25

Вінницький окружний адміністративний суд у складі головуючої судді Бошкової Юлії Миколаївни, розглянувши у письмовому порядку матеріали справи за позовом ОСОБА_1 до Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Вінницької області; за участі третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору, на стороні відповідача - Вищої кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури, Головного слідчого управління Державного бюро розслідувань про визнання протиправним та скасування рішення від 28.08.2025 про порушення дисциплінарної справи відносно адвоката ОСОБА_1

ВСТАНОВИВ:

У провадженні Вінницького окружного адміністративного суду перебуває адміністративна справа за позовом ОСОБА_1 до Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Вінницької області; за участі третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору, на стороні відповідача - Вищої кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури, Головного слідчого управління Державного бюро розслідувань про визнання протиправним та скасування рішення від 28.08.2025 про порушення дисциплінарної справи відносно адвоката ОСОБА_1 .

Ухвалою від 09.09.2025 позовну заяву прийнято до розгляду та відкрито провадження у справі. Вирішено розгляд справи здійснювати за правилами спрощеного позовного провадження в судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін.

Крім того, зазначеною ухвалою залучено до участі у цій справі в якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору, на стороні відповідача - Вищу кваліфікаційно-дисциплінарну комісію адвокатури. Задоволено частково клопотання позивача про витребування додаткових доказів у КДК Вінницької області. Задоволено клопотання позивача про її участь в судовому засіданні в режимі відеоконференції. Відмовлено у задоволенні клопотання позивача про проведення онлайн трансляції судового засідання в мережі Інтернет.

У подальшому, у зв`язку із заявленням трьох відводів суддям Вінницького окружного адміністративного суду позивачем та її представником, за результатами повторного автоматизованого розподілу адміністративну справу № 120/12479/25 передано на розгляд судді Бошковій Ю.М.

Ухвалою суду від 18.11.2025 прийнято до свого провадження адміністративну справу № 120/12479/25, розгляд справи вирішено здійснювати в порядку спрощеного позовного провадження без виклику (повідомлення) сторін. Крім того, зазначеною ухвалою вирішено у задоволенні клопотання представника позивача про виклик та допит свідків - відмовити. Вирішено залучити до розгляду у цій справі в якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору, на стороні відповідача - Головне слідче управління Державного бюро розслідувань.

25.11.2025 через підсистему "Електронний суд" представником позивача Криворучко Л.С., Карповичем А.П., подано три заяви (дві з яких є ідентичними за змістом) про виклик свідків, призначення справи до розгляду за правилами загального позовного провадження.

Ухвалою суду від 27.11.2025 у задоволенні заяви представника позивача про виклик свідків - відмовлено. У задоволенні заяви представника позивача про призначення справи № 120/12479/25 до розгляду за правилами загального позовного провадження - відмовлено.

28.11.2025 через підсистему "Електронний суд" Вищою кваліфікаційно-дисциплінарною комісією адвокатури до суду подано додаткові пояснення.

02.12.2025 через підсистему "Електронний суд" від Державного бюро розслідувань надійшли пояснення третьої особи.

03.12.2025 через підсистему "Електронний суд" від позивача до суду надійшло клопотання про розгляд справи № 120/12479/25 за правилами загального позовного провадження. Також, позивач просить викликати у судове засідання і допитати під присягою у якості свідків:

- особу, яка здійснювала судові виклики і повідомлення у судові засідання у справі ЄУН 757/22311/25-к на 15.05.2025 та 16.05.2025, а саме секретаря судового засідання Печерського районного суду міста Києва - Колесник Аліну Євгенівну;

- старшого слідчого в особливо важливих справах Головного слідчого управління Державного бюро розслідувань Байжанова Олега Альбертовича;

- Керівника відділу Головного слідчого управління Державного бюро розслідувань Говорощука Олександра Миколайовича.

Крім того, позивач у поданому клопотанні зазначає, що у разі відмови в задоволенні клопотань, дане клопотання слід розцінювати, як заяву про відвід судді Бошкової Ю.М. від розгляду адміністративної справи № 120/12479/25.

Надаючи оцінку клопотанню позивача про призначення справи до розгляду за правилами загального позовного провадження та необхідність виклику та допиту свідків, суд зазначає наступне.

Обґрунтовуючи необхідність призначення адміністративної справи № 120/12479/25 до розгляду в порядку загального позовного провадження, позивач акцентує увагу, що дана справа має значний суспільний інтерес у розумінні правових висновків Верховного Суду у справі № 420/8512/20.

Також, зауважує, на тому, що предмет спору стосується правомірності діяльності органів адвокатського самоврядування, які на думку позивача, здійснюють дисциплінарні провадження з перевищенням повноважень та, з порушенням законодавства. При цьому, позивач наголошує, що прозорість розгляду цієї категорії спорів має суттєве значення для суспільства та адвокатської спільноти, оскільки йдеться про дотримання закону органами адвокатського самоврядування, їхню підзвітність та законність дисциплінарних рішень. Тому, просить врахувати, що справа стосується захисту професійних прав адвоката Криворучко Л.С. та можливо інших адвокатів, щодо яких могли бути застосовані незаконні дисциплінарні процедури.

Тому, на думку позивача, слід зважати на суспільний інтерес, значний вплив рішення на широку групу осіб та необхідність повного з`ясування фактичних обставин, тому, позивач просить призначити справу до розгляду за правилами загального позовного провадження.

Так, відповідно до ч. 3 ст. 257 КАС України при вирішенні питання про розгляд справи за правилами спрощеного або загального позовного провадження суд враховує: значення справи для сторін; обраний позивачем спосіб захисту; категорію та складність справи; обсяг та характер доказів у справі, в тому числі чи потрібно у справі призначити експертизу, викликати свідків тощо; кількість сторін та інших учасників справи; чи становить розгляд справи значний суспільний інтерес; думку сторін щодо необхідності розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження.

Відповідно до ч. 5 ст. 262 КАС України суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами, за відсутності клопотання будь-якої зі сторін про інше. За клопотанням однієї зі сторін або з власної ініціативи суду розгляд справи проводиться у судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін.

За правилами ч. 6 ст. 262 КАС України суд може відмовити в задоволенні клопотання сторони про розгляд справи в судовому засіданні з повідомленням сторін у випадках, визначених статтею 263 цього Кодексу, а також якщо характер спірних правовідносин та предмет доказування у справі незначної складності не вимагають проведення судового засідання з повідомленням сторін для повного та всебічного встановлення обставин справи.

Таким чином, питання щодо виклику учасників справи для надання пояснень у справі вирішується судом з урахуванням необхідності заслуховування таких пояснень.

Стосовно доводів позивача, що дана адміністративна справа має значний суспільний інтерес, належним буде зазначити, про те, що вжите словосполучення "значний суспільний інтерес" необхідно розуміти як серйозну, обґрунтовану зацікавленість, яка має неабияке виняткове значення для усього суспільства в цілому, певних груп людей, територіальних громад, об`єднань громадян тощо до певної справи в контексті можливого впливу ухваленого у ній судового рішення на права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб. Вказане поняття охоплює ті потреби суспільства або окремих його груп, які пов`язані із збереженням, примноженням, захистом існуючих цінностей девальвація та/або втрата яких мала б значний негативний вплив на розвиток громадянського суспільства. Наявність значного суспільного інтересу може мати місце й тоді, коли предмет спору зачіпає питання загальнодержавного значення, як от визначення і зміни конституційного ладу в Україні, виборчого процесу (референдуму), обороноздатності держави, її суверенітету, найвищих соціальних цінностей, визначених Конституцією України тощо.

Окрім того, варто зазначити, що відповідно до п. 19 ч. 1 ст. 4 КАС України визначено, що індивідуальний акт - це акт (рішення) суб`єкта владних повноважень, виданий (прийняте) на виконання владних управлінських функцій або в порядку надання адміністративних послуг, який стосується прав або інтересів визначеної в акті особи або осіб та дія якого вичерпується його виконанням або має визначений строк.

Так, суд враховує, що оскаржуване рішення про порушення дисциплінарної справи відносно адвоката Криворучко Л.С. за скаргою керівника відділу Головного слідчого управління Державного бюро розслідувань Говорущака Олександра Миколайовича, стосовно неправомірної, на його думку, діяльності адвоката - в розумінні п. 19 ч. 1 ст. 4 КАС України є індивідуальним актом, який прийнято на виконання владних управлінських функцій, та який стосується прав або інтересів визначеної в акті особи.

При цьому, згідно з позицією, висловленою в абзаці 4 пункту 1 мотивувальної частини Рішення Конституційного Суду України від 23.06.1997 № 2-зп у справі № 3/35-313, "… за своєю природою ненормативні правові акти, на відміну від нормативних, встановлюють не загальні правила поведінки, а конкретні приписи, звернені до окремого індивіда чи юридичної особи, застосовуються одноразово й після реалізації вичерпують свою дію".

Отже, оскаржуване рішення у цій справі є актом індивідуальної дії, таке стосується конкретної особи - адвоката Криворучко Л.С., відносно якої вирішується питання про можливість притягнення до дисциплінарної відповідальності. Такий акт породжує для адвоката визначені правові наслідки, зокрема відкриття дисциплінарного провадження, необхідність надання пояснень, участі у дисциплінарних процедурах та можливість застосування до неї дисциплінарних стягнень. Таким чином, рішення КДКА Вінницької області про порушення дисциплінарної справи є індивідуальним актом, який здійснює безпосередній вплив на правове становище конкретного адвоката.

Окремо суд звертає увагу позивача, що ухвалою від 18.11.2025 надано оцінку підставам для призначення справи про розгляд в порядку спрощеного позовного провадження без виклику (повідомлення) сторін, а також відмовлено у задоволенні клопотання представника позивача про виклик та допит свідків.

Крім того, ухвалою від 27.11.2025 судом надано оцінку клопотанням представника позивача про виклик і допит свідків та про призначення справи № 120/12479/25 до розгляду в порядку загального позовного провадження, за результатами розгляду яких відмовлено у їх задоволенні.

З огляду на викладене, суд звертає увагу, що зазначеними ухвалами клопотання про призначення справи № 120/12479/25 до розгляду в порядку загального позовного провадження, а також про виклик і допит свідків, правову оцінку надано та додаткового обґрунтування не потребують.

При цьому, суд також враховує і практику Європейського суду з прав людини (далі - ЄСПЛ) з питань гарантій публічного характеру провадження у судових органах у контексті пункту 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року (далі - Конвенція), яка свідчить про те, що публічний розгляд справи може бути виправданим не в кожному випадку (рішення від 08 грудня 1983 року у справі "Аксен проти Німеччини", заява № 8273/78; рішення від 25 квітня 2002 року у справі "Варела Ассаліно проти Португалії", заява № 64336/01).

Так, у випадках, коли мають бути вирішені тільки питання права, розгляд письмових заяв, на думку ЄСПЛ, є доцільнішим, ніж усні слухання, і розгляд справи на основі письмових доказів є достатнім. Заявник (в одній із зазначених справ) не надав переконливих доказів на користь того, що для забезпечення справедливого судового розгляду після обміну письмовими заявами необхідно було провести також усні слухання. Зрештою, у певних випадках влада має право брати до уваги міркування ефективності й економії. Зокрема, коли фактичні обставини не є предметом спору, а питання права не становлять особливої складності, та обставина, що відкритий розгляд не проводився, не є порушенням вимоги пункту 1 статті 6 Конвенції про проведення публічного розгляду справи.

ЄСПЛ вказав на те, що відмову в проведенні публічного розгляду не можна вважати необґрунтованою, оскільки під час провадження у справі не виникло ніяких питань, які не можна було вирішити шляхом дослідження письмових доказів.

На думку ЄСПЛ у випадках, коли мають бути вирішені тільки питання права, то розгляд письмових заяв є доцільнішим ніж усні слухання і розгляд справи на основі письмових доказів є достатнім.

У даному випадку, Вінницький окружний адміністративний суд забезпечив учасникам процесу належні умови для ознайомлення з рухом справи шляхом надсилання процесуальних документів, у яких цей рух висвітлено. Крім того, кожен учасник справи має право безпосередньо ознайомлюватися з її матеріалами, у тому числі з аргументами іншої сторони, та реагувати на них, добросовісно користуючись своїми процесуальними правами й виконуючи обов`язки, визначені ст. 44 КАС України, з урахуванням положень глави 10 "Розгляд справ за правилами спрощеного позовного провадження" КАС України.

Оцінюючи клопотання позивача про те, що у разі відмови в задоволенні клопотань щодо призначення даної справи до розгляду в порядку загального позовного провадження за участі сторін та виклику свідків для їх допиту в судовому засіданні слід вважати це клопотання заявою про відвід судді Вінницького окружного адміністративного суду Бошкової Ю.М. від розгляду адміністративної справи № 120/12479/25, суд враховує наступне.

Так, приписами ст. 36 КАС України визначені підстави для відводу (самовідводу) судді.

Відповідно до ч. 3 ст. 39 КАС України відвід (самовідвід) повинен бути вмотивованим і заявленим протягом десяти днів з дня отримання учасником справи ухвали про відкриття провадження у справі, але не пізніше початку підготовчого засідання або першого судового засідання, якщо справа розглядається за правилами спрощеного позовного провадження. Заявляти відвід (самовідвід) після цього дозволяється лише у виняткових випадках, коли про підставу відводу (самовідводу) заявнику не могло бути відомо до спливу вказаного строку, але не пізніше двох днів з дня, коли заявник дізнався про таку підставу.

При цьому, згідно ч. 3 ст. 40 КАС України питання про відвід судді вирішується судом, який розглядає справу. Суд задовольняє відвід, якщо доходить висновку про його обґрунтованість.

У цьому контексті суд також враховує положення ч. 1 ст. 166 КАС України при розгляді справи судом учасники справи викладають свої вимоги, заперечення, аргументи, пояснення, міркування тощо щодо процесуальних питань у заявах та клопотаннях, а також запереченнях проти заяв і клопотань.

Частиною 3 ст. 166 КАС України встановлено, що заяви, клопотання і заперечення подаються та розглядаються в порядку, встановленому цим Кодексом. У випадках, коли цим Кодексом такий порядок не встановлений, він встановлюється судом.

Частиною 1 ст. 167 КАС України передбачено, що будь-яка письмова заява, клопотання, заперечення повинні містити, зокрема, зміст питання, яке має бути розглянуто судом, та прохання заявника; підстави заяви (клопотання, заперечення); перелік документів та інших доказів (за наявності), що додаються до заяви (клопотання, заперечення) та інші відомості, які вимагаються цим Кодексом.

При цьому, відповідно до ч. 2 ст. 167 КАС України якщо заяву (клопотання, заперечення) подано без додержання вимог частини першої цієї статті і ці недоліки не дають можливості її розглянути, або якщо вона є очевидно безпідставною та необґрунтованою, суд повертає таку заяву (клопотання, заперечення) заявнику без розгляду.

З поданого клопотання вбачається, що позивач просить суд у разі відмови в задоволенні заявлених нею клопотань від 03.12.2025, відвести суддю Бошкову Ю.М. від розгляду адміністративної справи № 120/12479/25. Водночас, позивач жодним чином не обґрунтовує підстави та мотиви заявленого відводу, і не надає жодних доказів, що підтверджують наведені обставини, окрім посилань на можливу майбутню незгоду з прийнятим процесуальним рішенням головуючої судді у цій справі.

Тому, на думку суду, заявлене клопотання про відвід судді не відповідає загальним вимогам щодо змісту заяв/клопотань, які подаються на розгляд суду відповідно до вимог ст. 167 КАС України, а також є не вмотивованим відповідно до ст. 39 КАС України.

Враховуючи, що Главою 3 "Склад суду. Відводи" КАС України не врегульовано зміст та форму заяви/клопотання про відвід, а також наслідки, які наступають у разі подачі заяви без додержання зазначених вимог, то суд враховуючи викладене та проводячи аналогію закону, вважає за можливе повернути таке клопотання без розгляду.

Керуючись ст.ст. 36, 39, 40, 44 166, 167, 248, 256, 257 КАС України, -

УХВАЛИВ:

у задоволенні клопотань позивача про призначення справи № 120/12479/25 до розгляду за правилами загального позовного провадження та про виклик свідків - відмовити.

Клопотання про відвід головуючої судді у справі № 120/12479/25 повернути без розгляду.

Ухвала оскарженню не підлягає та набирає законної сили в порядку, визначеному ст. 256 КАС України.

Суддя Бошкова Юлія Миколаївна