Справа № 320/1754/25
Суддя: Жукова Є.О.
Дата ухвалення: 2025-12-03 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

КИЇВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

03 грудня 2025 року м. Київ № 320/1754/25

Київський окружний адміністративний суд у складі судді Жукової Є.О., розглянувши за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) учасників справи адміністративну справу

за позовомДержавного підприємства Міністерства оборони України «Державний оператор тилу»
доДержавної аудиторської служби України
провизнання протиправним та скасування висновку,

ОБСТАВИНИ СПРАВИ:

23 травня 2024 року через систему «Електронний суд» Державне підприємство Міністерства оборони України «Державний оператор тилу» (позивач) звернулось до Київського окружного адміністративного суду з позовом до Державної аудиторської служби України (відповідач), в якому просить суд:

- визнати протиправним та скасувати висновок Державної аудиторської служби України про результати моніторингу процедури закупівлі UA-2024-02-03-12-004360-a від 10.05.2024.

Обґрунтовуючи позовні вимоги позивач зазначає, що учасник-переможець Київський національний університет імені Тараса Шевченка, у повній мірі виконав вимогу Замовника надавши у складі своєї пропозиції скановану копію статуту Київського національного університету імені Тараса Шевченка, затвердженого наказом Міністерства освіти і науки України 22.02.2017 № 280 (назва файлу « 1.Статут 2017 pdf.»). Як зазначає позивач, оголошення про проведення спрощеної закупівлі не містить зобов`язань щодо учасників у наданні статутів у редакції від 28.11.2022 або будь-якої іншої дати. За висновками позивача, відповідачем безпідставно встановлено порушення позивачем ч.16 ст. 29 ЗУ «Про публічні закупівлі» у зв`язку з чим оскаржуваний Висновок підлягає скасуванню.

Поряд з вказаним, позивач посилається на відсутність правових підстав для проведення моніторингу та складання висновку. За посиланнями позивача Закон не передбачає моніторингу спрощених закупівель, оспорюваний висновок підписаний неуповноваженою особою, а повідомлення про початок моніторингу процедури закупівлі прийнято неуповноваженою особою.

Ухвалою Київського окружного адміністративного суду від 20.01.2025 відкрито провадження у адміністративній справі №320/1754/25, суд ухвалив здійснювати розгляд справи за правилами спрощеного позовного провадження, встановленими ст. ст. 257-262 КАС України без повідомлення (виклику) учасників справи.

30 січня 2025 року через систему «Електронний суд» від Державної аудиторської служби України надійшов відзив на позов (зареєстровано 03.02.2025).

Відповідач в поданому відзиві проти задоволення позовних вимог заперечував з підстав правомірності оскаржуваного висновку, прийнятого у межах наданих повноважень, а доводи позовної заяви є необґрунтованими та безпідставними.

Відповідач зазначає, у складі пропозиції «Київського національного університету імені Тараса Шевченка» завантажено статут від 22.02.2017 № 280 (файл*Статут 2017). Проте під час моніторингу установлено, що на сайті Київського національного університету імені Тараса Шевченка розміщений статут від 28.11.2022 № 1061 (https://knu.ua/pdfs/ statut/statut-22-11-28.pdf). На виконання зазначеної вимоги учасник «Київський національний університет імені Тараса Шевченка» надав у складі своєї пропозиції скановану копію статуту Київського національного університету імені Тараса Шевченка, затвердженого наказом Міністерства освіти і науки України 22.02.2017 № 280 (назва файлу « 1.Статут 2017 pdf.») без змін та доповнень. Отже, за всиновком відповідача, учасник «Київський національний університет імені Тараса Шевченка» в складі пропозиції не дотримався вимог пункт 3 Додатка 8 до оголошення про проведення спрощеної закупівлі. Водночас Державний оператор тилу не виявив вищезазначених невідповідностей та на порушення частини шістнадцятої статті 29 Закону № 922, а саме не розмістив в електронній системі закупівель повідомлення з вимогою про усунення таких невідповідностей, чим не надав можливість учаснику Київському національному університету імені Тараса Шевченка усунути такі невідповідності в інформації та/або документах у складі своєї пропозиції.

Стосовно моніторингу спрощених закупівель Держаудитслужба зазначає, що відповідно до пункту 23 Особливостей здійснення публічних закупівель товарів, робіт і послуг для замовників, передбачених Законом України «Про публічні закупівлі», на період дії правового режиму воєнного стану в Україні та протягом 90 днів з дня його припинення або скасування, затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 12.10.2022 № 1178 (в редакції станом на дату початку проведення торгів) (далі Особливості 1178), Держаудитслужба та її міжрегіональні територіальні органи здійснюють моніторинг процедур закупівель, спрощених закупівель, а також закупівель, за якими в електронній системі закупівель оприлюднюється звіт про договір про закупівлю, укладений без застосування електронної системи закупівель, у порядку, встановленому статтею 8 Закону № 922.

Висновок про результати моніторингу процедури закупівлі UA- 2024-03-12-004360-a підписаний посадовою особою органу державного фінансового контролю, яка здійснила моніторинг процедури закупівлі (Гевак І.М.) відповідно до регламентів внутрішніх процесів проведення та реалізації результатів моніторингу процедур закупівель в Держаудитслужбі та належним чином оприлюднений в електронній системі закупівель з чітким дотриманням вимог пункту 5 розділу І Порядку № 552.

Відповідач зазначає, що відповідно до посадової інструкції державного службовця працівника відділу моніторингу закупівель у господарській сфері Департаменту моніторингу закупівель Держаудитслужби одним із основних посадових обов`язків Гевак Ірини Миколаївни є здійснення моніторингу процедур закупівель та вжиття в установленому порядку заходів з виявлення порушень, їх попередження та усунення за результатами здійсненого моніторингу процедур закупівель.

Рішення про початок моніторингу закупівлі за номером UA-2024-03-12-004360-а оформлено у вигляді Наказу № 86 скріплений електронними цифровими підписами Опанащук Наталією Іванівною, Марчук Мариною Миколаївною, Александровим Олексієм Ігоровичем посадовими особами органу державного фінансового контролю та підписано Головою Держаудитслужби Басалаєвою Аллою Валентинівною з дотриманням законодавства, зокрема, з дотриманням положень Закону України «Про електронні документи та електронний документообіг».

Повідомлення про прийняття рішення про початок моніторингу закупівлі за номером UA-2024-03-12-004360-а оприлюднено в електронній системі закупівель 23.05.2024, що повністю відповідає вимогам частини другої та третьої статті 8 Закону № 922.

Наказ № 86 та Висновок за результатами проведеного моніторингу процедури закупівлі за номером ID: UA-2024-03-12-004360-a затверджені та оприлюднені в електронній системі закупівель у відповідності до вимог законодавства.

Також відповідач зазначає, Держаудитслужба у своєму Висновку дотрималася вимог щодо змісту Висновку, передбачених Законом № 922 та Наказом № 552, та вимог, які висуваються до акта індивідуальної дії зобов`язального характеру.

Розглянувши подані сторонами документи, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтується позов та відзив, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд

ВСТАНОВИВ:

12 березня 2024 року державним підприємством Міністерства оборони України «Державний оператора тилу» як службою державного замовника оголошено спрощену закупівлю за ідентифікатором UA-2024-03-12-004360-a за предметом закупівлі «Послуги щодо забезпечення харчування (годування), забезпечення комплектами продуктів за Каталогом продуктів харчування особового складу військових частин, установ та військових навчальних закладів Збройних Сил України в стаціонарних та польових умовах (Послуги з організації харчування -55320000-9 ДК 021:2015)».

За результатами спрощеної закупівлі переможцем визначено Київський національній університет імені Тараса Шевченка. Інформація про закупівлю розміщена в електронній системі закупівель за посиланням http://prozorro.gov.ua/tender/UA-2024-03-12-004360-a.

Відповідно до частини другої статті 8 Закону України «Про публічні закупівлі», зважаючи на пункт 23 Особливостей здійснення публічних закупівель товарів, робіт і послуг для замовників, передбачених Законом України «Про публічні закупівлі», на період дії правового режиму воєнного стану в Україні та протягом 90 днів з дня його припинення або скасування, затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 12 жовтня 2022 року № 1178, та згідно з пунктом 9 Положення про Державну аудиторську службу України, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 03 лютого 2016 року № 43 Державною аудиторською службою України видано наказ від 22.04.2024 №86 «Про початок моніторингу процедур закупівель /закупівель».

23 квітня 2024 року в електронній системі закупівель опубліковано рішення Державної аудиторської служби України про початок моніторингу процедури закупівель.

26 квітня 2024 року у межах проведення моніторингу процедури публічної закупівлі послуг щодо забезпечення харчування (годування), забезпечення комплектами продуктів за Каталогом продуктів харчування особового складу військових частин, установ та військових навчальних закладів Збройних Сил України в стаціонарних та польових умовах (Послуги з організації харчування - 55320000-9 ДК 021:2015) (інформацію опубліковано в електронній системі закупівель за номером ID: UA-2024-03-12-004360-a) та відповідно до пунктів 6 та 11 статті 10 Закону України «Про основні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні», частини п`ятої статті 8 Закону України «Про публічні закупівлі», підпунктів 2 та 9 пункту 6 Положення про Державну аудиторську службу України, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 03 лютого 2016 року № 43 Держаудитслужбою опубліковано запит замовнику про надання пояснень (інформації та документів).

01 травня 2024 року замовником надана відповідь на запит за моніторингом UA-M-2024-04-23-000006.

02 травня 2024 року опубліковано запит замовнику на пояснення у межах проведення моніторингу процедури публічної закупівлі послуг щодо забезпечення харчування (годування), забезпечення комплектами продуктів за Каталогом продуктів харчування особового складу військових частин, установ та військових навчальних закладів Збройних Сил України в стаціонарних та польових умовах (Послуги з організації харчування - 55320000-9 ДК 021:2015) (інформацію опубліковано в електронній системі закупівель за номером ID: UA-2024-03-12-004360-a).

07 травня 2024 року Державним підприємством Міністерства оборони України «Держаний оператор тилу» опубліковано відповідь на запит за моніторингом UA-M-2024-04-23-000006.

03 травня 2024 року опубліковано запит замовнику на пояснення у межах проведення моніторингу процедури публічної закупівлі послуг щодо забезпечення харчування (годування), забезпечення комплектами продуктів за Каталогом продуктів харчування особового складу військових частин, установ та військових навчальних закладів Збройних Сил України в стаціонарних та польових умовах (Послуги з організації харчування - 55320000- 9 ДК 021:2015) (інформацію опубліковано в електронній системі закупівель за номером ID: UA-2024-03-12-004360-a).

08 травня 2024 року замовником опубліковано відповідь на запит за моніторингом UA-M-2024-04-23-000006.

10 травня 2025 року в електронній системі закупівель опубліковано висновок про результати моніторингу процедури закупівлі №UA-2024-03-12-004360-a (Висновок).

Згідно з пунктом 1 Констатуючої частини Висновку предметом аналізу були питання: визначення предмета закупівлі; оприлюднення інформації про закупівлю; відповідності вимог оголошення про проведення спрощеної закупівлі Закону України «Про публічні закупівлі» (далі Закон), розгляду пропозицій, своєчасності укладання договору(-ів) про закупівлю та його оприлюднення.

Під час моніторингу проаналізовано: оголошення про проведення спрощеної/допорогової закупівлі, протокол розкриття пропозицій, оголошення про проведення спрощеної закупівлі затверджене рішенням уповноваженої особи державного підприємства Міністерства оборони України «Державний оператор тилу» (далі Державний оператор тилу, ДОТ) від 12.03.2024 №1, запити до процедури, вимога про усунення порушень, пропозиції товариства з обмеженою відповідальністю «РАМЕДАС УКРАЇНА» (далі ТОВ «РАМЕДАС УКРАЇНА») та Київського національного університету імені Тараса Шевченка вимоги про усунення невідповідностей, протоколи розкриття тендерних пропозицій/ пропозицій, протоколи від 25.03.2024 №25.03.2024-3-1, від 26.03.2024 № 26.03.2024-3-1, повідомлення про намір укласти договір, державний контракт (договір) про закупівлю від 28.03.2024 № 26/03-24-РМ на загальну суму 40 771 421,60 грн. з ПДВ, пояснення ДОТ, надані 01.05.2024, 07.05.2024, 08.05.2024 через електронну систему закупівель.

За результатами моніторингу встановлено, що відповідно до вимог пункту 3 Додаток №8 до оголошення про проведення спрощеної закупівлі учаснику необхідно надати статут (для юридичних осіб) або іншого установчого документу, з усіма змінами та доповненнями.

В складі пропозиції Київського національного університету імені Тараса Шевченка завантажено статут від 22.02.2017 №280 (файл*Статут 2017).

Проте, в ході моніторингу установлено, що на сайті Київського національного університету імені Тараса Шевченка розміщений статут від 28.11.2022 № 1061 (https://knu.ua/pdfs/statut/statut-22-11-28.pdf).

З огляду на викладене під час здійснення моніторингу процедури закупівлі Держаудитслужба 02.05.2024 звернулась через електронну систему закупівель до ДОТ з метою отримання пояснень (інформації та документів).

Державний оператор тилу 07.05.2024 надав пояснення де зазначив: «учасник-переможець Київський національний університет імені Тараса Шевченка, у повній мірі виконав вимогу Замовника надавши у складі своєї пропозиції сканованукопію статуту Київського національного університету імені Тараса Шевченка, затвердженого наказом Міністерства освіти і науки України 22.02.2017 № 280 (назва файлу « 1.Статут 2017 pdf.»).

Вищезазначені пояснення не спростовують того, що учасник Київський національний університет імені Тараса Шевченка в пропозиції завантажив статут від 22.02.2017 № 280 (файл*Статут 2017) без змін та доповнень, чим не дотримався вимог пункт 3 Додатка №8 до оголошення про проведення спрощеної закупівлі.

Відповідно до частини шістнадцятої статті 29 Закону у разі якщо замовником під час розгляду тендерної пропозиції учасника виявлено невідповідності в інформації та/або документах, що подані учасником у тендерній пропозиції та/ або подання яких вимагалось тендерною документацією, він розміщує у строк, який не може бути меншим ніж два робочі дні до закінчення строку розгляду тендерних пропозицій, повідомлення з вимогою про усунення таких невідповідностей в електронній системі закупівель.

Замовник розміщує повідомлення з вимогою про усунення невідповідностей в інформації та/або документах: що підтверджують відповідність учасника процедури закупівлі кваліфікаційним критеріям відповідно до статті 16 цього Закону; на підтвердження права підпису тендерної пропозиції та/або договору про закупівлю.

Разом з цим, ДОТ не виявив вищезазначених невідповідностей та на порушення частини шістнадцятої статті 29 Закону не розмістив в електронній системі закупівель повідомлення з вимогою про усунення таких невідповідностей, чим не надав можливість учаснику Київського національного університету імені Тараса Шевченка усунути таку невідповідність в інформації та/або документах у складі своєї пропозиції.

Відповідно до пункту 2 Констатуючої частини Висновку за результатами аналізу питання дотримання ДОТ законодавства в сфері публічних закупівель щодо розгляду пропозицій Київського національного університету імені Тараса Шевченка установлено порушення вимог частини шістнадцятої статті 29 Закону. За результатами аналізу питання дотримання ДОТ законодавства у сфері закупівель щодо визначення предмета закупівлі, оприлюднення інформації про закупівлю, розгляду пропозиції ТОВ «РАМЕДАС УКРАЇНА», своєчасності укладання договору про закупівлю та його оприлюднення порушень не встановлено.

Відповідно до пункту 3 Констатуючої частини Висновку з огляду на встановлені порушення законодавства у сфері закупівель, керуючись статтями 5 та 10 Закону України «Про основні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні» та статтею 8 Закону України «Про публічні закупівлі» Держаудитслужба зобов`язує здійснити заходи, направлені на недопущення у подальшому порушення вимог частини шістнадцятої статті 29 Закону та протягом п`яти робочих днів з дня оприлюднення висновку оприлюднити через електронну систему закупівель інформацію та/або документи, що свідчать про вжиття таких заходів.

Позивач, вважаючи висновок про результати моніторингу процедури закупівлі № UA-2024-03-12-004360-a протиправним та таким, що підлягає скасуванню, звернувся з даним позовом до суду.

Оцінивши належність, допустимість і достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок наявних у матеріалах справи доказів у їх сукупності, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні, суд приходить до наступних висновків.

Відповідно до частини другої статті 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Правові та економічні засади здійснення закупівель товарів, робіт і послуг для забезпечення потреб держави та територіальної громади на момент оголошення спірної закупівлі визначалися Законом України "Про публічні закупівлі" від 25 грудня 2015 року за № 922-VIII (у редакції, чинній на час виникнення спірних правовідносин) (далі - Закон № 922-VIII).

Згідно з частиною першою статті. 8 Закону № 922-VIII моніторинг процедури закупівлі здійснюють центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері державного фінансового контролю, та його міжрегіональні територіальні органи (далі - органи державного фінансового контролю).

Моніторинг процедури закупівлі здійснюється протягом проведення процедури закупівлі, укладення договору про закупівлю та його дії.

Моніторинг процедури закупівлі не проводиться на відповідність тендерної документації вимогам частини четвертої статті 22 цього Закону.

Моніторинг процедур закупівель здійснюється також щодо процедур закупівель, особливості яких передбачені у законах, що визначені у частинах восьмій та дев`ятій статті 3 цього Закону.

Частиною другою статті 8 Закону № 922-VIII встановлено рішення про початок моніторингу процедури закупівлі приймає керівник органу державного фінансового контролю або його заступник (або уповноважена керівником особа) за наявності однієї або декількох із таких підстав:

1) дані автоматичних індикаторів ризиків;

2) інформація, отримана від органів державної влади, народних депутатів України, органів місцевого самоврядування, про наявність ознак порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель;

3) повідомлення в засобах масової інформації, що містять відомості про наявність ознаки порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель;

4) виявлені органом державного фінансового контролю ознаки порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель в інформації, оприлюдненій в електронній системі закупівель;

5) інформація, отримана від громадських об`єднань, про наявність ознак порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель, виявлених за результатами громадського контролю у сфері публічних закупівель відповідно до статті 7 цього Закону.

Для аналізу даних, що свідчать про ознаки порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель, може використовуватися: інформація, оприлюднена в електронній системі закупівель; інформація, що міститься в єдиних державних реєстрах; інформація в базах даних, відкритих для доступу центральному органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері державного фінансового контролю.

Відповідно до частин третьої шостої статті 8 Закону № 922-VIII повідомлення про прийняття рішення про початок моніторингу процедури закупівлі орган державного фінансового контролю оприлюднює в електронній системі закупівель протягом двох робочих днів з дня прийняття такого рішення із зазначенням унікального номера оголошення про проведення конкурентної процедури закупівлі, присвоєного електронною системою закупівель, та/або унікального номера повідомлення про намір укласти договір про закупівлю у разі застосування переговорної процедури закупівлі, а також опису підстав для здійснення моніторингу процедури закупівлі.

Повідомлення про початок моніторингу процедури закупівлі не зупиняє проведення процедур закупівель, визначених цим Законом.

Строк здійснення моніторингу процедури закупівлі не може перевищувати 15 робочих днів з наступного робочого дня від дати оприлюднення повідомлення про початок моніторингу процедури закупівлі в електронній системі закупівель.

Протягом строку проведення моніторингу процедури закупівлі посадова особа органу державного фінансового контролю, відповідальна за проведення моніторингу процедури закупівель, має право через електронну систему закупівель запитувати у замовника пояснення (інформацію, документи) щодо прийнятих рішень та/або вчинених дій чи бездіяльності, які є предметом дослідження в рамках моніторингу процедури закупівлі. Усі такі запити про надання пояснень автоматично оприлюднюються електронною системою закупівель. Замовник протягом трьох робочих днів з дня оприлюднення запиту про надання пояснень щодо прийнятих рішень та/або вчинених дій чи бездіяльності, які є предметом дослідження в рамках моніторингу процедури закупівлі, повинен надати відповідні пояснення (інформацію, документи) через електронну систему закупівель.

Замовник у межах строку здійснення моніторингу процедури закупівлі має право з власної ініціативи надавати пояснення щодо прийнятих рішень та/або вчинених дій чи бездіяльності, які є предметом дослідження в рамках моніторингу процедури закупівлі.

За результатами моніторингу процедури закупівлі посадова особа органу державного фінансового контролю складає та підписує висновок про результати моніторингу процедури закупівлі (далі - висновок), що затверджується керівником органу державного фінансового контролю або його заступником. Такий висновок підлягає оприлюдненню в електронній системі закупівель протягом трьох робочих днів з дня його складання.

Частиною сьомою вказаної статті становлено, у висновку обов`язково зазначаються:

1) найменування, місцезнаходження та ідентифікаційний код замовника в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань, щодо якого здійснювався моніторинг процедури закупівлі;

2) назва предмета закупівлі із зазначенням коду за Єдиним закупівельним словником (у разі поділу на лоти такі відомості повинні зазначатися щодо кожного лота) та назви відповідних класифікаторів предмета закупівлі і частин предмета закупівлі (лотів) (за наявності) та його очікувана вартість;

3) унікальний номер оголошення про проведення конкурентної процедури закупівлі, присвоєний електронною системою закупівель, та/або унікальний номер повідомлення про намір укласти договір про закупівлю у разі застосування переговорної процедури закупівлі;

4) опис порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель, виявленого за результатами моніторингу процедури закупівлі;

5) зобов`язання щодо усунення порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель.

У висновку може зазначатися додаткова інформація, визначена органом державного фінансового контролю.

Якщо за результатами моніторингу процедури закупівлі не виявлено порушень законодавства у сфері публічних закупівель, у висновку зазначається інформація про відсутність порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель.

Якщо під час моніторингу, за результатами якого виявлено ознаки порушення законодавства у сфері публічних закупівель, було відмінено тендер чи визнано його таким, що не відбувся, орган державного фінансового контролю зазначає опис порушення без зобов`язання щодо усунення такого порушення.

Якщо за результатами моніторингу процедури закупівлі виявлено ознаки порушення законодавства, вжиття заходів щодо яких не належить до компетенції органу державного фінансового контролю, про це письмово повідомляються відповідні державні органи.

Згідно з частиною 19 статті 8 Закону № 922-VIII форма висновку та порядок його заповнення визначаються центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері державного фінансового контролю.

Відповідно до частини 1 ст. 13 Закону № 922-VIII закупівлі можуть здійснюватися шляхом застосування однієї з таких конкурентних процедур: відкриті торги; торги з обмеженою участю; конкурентний діалог.

На період дії правового режиму воєнного стану в Україні, введеного Указом Президента України "Про введення воєнного стану в Україні" від 24 лютого 2022 року №64/2022, затвердженим Законом України "Про затвердження Указу Президента України "Про введення воєнного стану в Україні" від 24 лютого 2022 року № 2102-IX, та протягом 90 днів з дня його припинення або скасування особливості здійснення закупівель товарів, робіт та послуг для замовників, передбачених цим Законом (далі - Особливості), визначаються Кабінетом Міністрів України із забезпеченням захищеності таких замовників від воєнних загроз та з дотриманням вимог, встановлених пунктом 3-8 цього розділу. (п. 3-7 Розділу X Закону № 922-VIII).

На період дії правового режиму воєнного стану в Україні, введеного Указом Президента України "Про введення воєнного стану в Україні" від 24 лютого 2022 року № 64/2022, затвердженим Законом України "Про затвердження Указу Президента України "Про введення воєнного стану в Україні" від 24 лютого 2022 року № 2102-IX, у разі здійснення замовником закупівлі, за умови що вартість закупівлі дорівнює або перевищує 50 тисяч гривень, замовник оприлюднює в електронній системі закупівель звіт про договір про закупівлю, укладений без використання електронної системи закупівель, не пізніше ніж через 10 робочих днів з дня укладення такого договору.(п.3-8 Розділу X Закону № 922-VIII).

У разі укладення договорів про закупівлю, зазначених в абзацах другому, третьому частини першої статті 41 цього Закону, без використання електронної системи закупівель у випадках, встановлених Особливостями, замовник оприлюднює в електронній системі закупівель інформацію, визначену пунктами 10 і 11 частини першої статті 10 цього Закону, в порядку та на умовах, що ними визначені. При цьому істотні умови таких договорів не можуть змінюватися після їх підписання до виконання зобов`язань сторонами в повному обсязі, крім випадків, визначених Особливостями.

Постановою Кабінету Міністрів України від 11.11.2022 №1275 затверджено Особливості здійснення оборонних закупівель на період дії правового режиму воєнного стану (надалі за текстом Особливості №1275).

Так, пунктом 8 Особливостей №1275 встановлено державні замовники здійснюють оборонні закупівлі товарів і послуг оборонного призначення, інших товарів і послуг для гарантованого забезпечення потреб безпеки і оборони, вартість яких дорівнює або перевищує 200 тис. гривень, робіт оборонного призначення та робіт для гарантованого забезпечення потреб безпеки і оборони у разі, коли їх вартість дорівнює або перевищує 1,5 млн. гривень (крім закупівель товарів, робіт і послуг оборонного призначення, що становлять державну таємницю, а також закупівлі озброєння, військової і спеціальної техніки, боєприпасів та їх складових частин та послуг із розроблення, ремонту, модернізації озброєння, військової і спеціальної техніки, боєприпасів та їх складових частин, товарів, робіт і послуг для будівництва військових інженерно-технічних і фортифікаційних споруд), в електронній системі закупівель в один із таких способів:

1) у порядку проведення відкритих торгів, що визначений особливостями здійснення публічних закупівель товарів, робіт і послуг для замовників, передбачених Законом України Про публічні закупівлі, на період дії правового режиму воєнного стану в Україні та протягом 90 днів з дня його припинення або скасування, затвердженими постановою Кабінету Міністрів України від 12 жовтня 2022 р. № 1178 (Офіційний вісник України, 2022 р., № 84, ст. 5176; 2023 р., № 51, ст. 2834);

2) у порядку проведення спрощених закупівель, визначених Законом України Про публічні закупівлі, з урахуванням положень, визначених цими особливостями;

3) у порядку відбору постачальника шляхом запиту пропозицій постачальників відповідно до Порядку формування та використання електронного каталогу, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 14 вересня 2020 р. № 822 (Офіційний вісник України, 2020 р., № 75, ст. 2407);

4) шляхом застосування рамкової угоди відповідно до цих особливостей.

Відповідно до пункту 13 Постанови Кабінету міністрів України №1178 від 12.10.2022 «Про затвердження особливостей здійснення публічних закупівель товарів, робіт і послуг для замовників, передбачених Законом України «Про публічні закупівлі», на період дії правового режиму воєнного стану в Україні та протягом 90 днів з дня його припинення або скасування» (далі - Особливості) придбання замовниками товарів і послуг (крім послуг з поточного ремонту), вартість яких становить або перевищує 100 тис. гривень, послуг з поточного ремонту, вартість яких становить або перевищує 200 тис. гривень, робіт, вартість яких становить або перевищує 1,5 млн. гривень, може здійснюватися шляхом укладення договору про закупівлю без застосування відкритих торгів та/або електронного каталогу для закупівлі товару у разі, коли відмінено відкриті торги через неподання жодної тендерної пропозиції для участі у відкритих торгах у строк, установлений замовником згідно з цими особливостями, у тому числі за лотом. При цьому предмет закупівлі, його технічні, кількісні та якісні характеристики, проект договору про закупівлю, а також вимоги до суб`єкта, з яким укладається договір про закупівлю, не повинні відрізнятися від вимог, що були визначені замовником у тендерній документації (крім вимог, визначених пунктом 47 цих особливостей), та сума договору про закупівлю не може перевищувати очікувану вартість предмета закупівлі, зазначену замовником в оголошенні про проведення відкритих торгів, які відмінено через відсутність достатньої кількості учасників процедури закупівлі (учасника процедури закупівлі), з урахуванням прийнятного відсотка перевищення ціни тендерної пропозиції учасника процедури закупівлі над очікуваною вартістю предмета закупівлі, якщо такий прийнятний відсоток був зазначений у тендерній документації.

Згідно з п. 23 Особливостей Держаудитслужба та її міжрегіональні територіальні органи здійснюють моніторинг процедур закупівель, спрощених закупівель, а також закупівель, за якими в електронній системі закупівель оприлюднюється звіт про договір про закупівлю, укладений без застосування електронної системи закупівель, у порядку, встановленому статтею 8 Закону України «Про публічні закупівлі».

Відповідно до ст. 1 Закону України "Про основні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні" від 26 січня 1993 року № 2939-ХІІ (далі - Закон № 2939-ХІІ, у редакції, чинній на момент виникнення спірних правовідносин) здійснення державного фінансового контролю забезпечує центральний орган виконавчої влади, уповноважений Кабінетом Міністрів України на реалізацію державної політики у сфері державного фінансового контролю.

Відповідно до ст. 5 Закону № 2939-ХІІ контроль за дотриманням законодавства у сфері закупівель здійснюється шляхом проведення моніторингу закупівлі у порядку, встановленому Законом України "Про публічні закупівлі", проведення перевірки закупівель, а також під час державного фінансового аудиту та інспектування.

Моніторинг закупівлі здійснюється за місцезнаходженням органу державного фінансового контролю.

Згідно з приписами Положення про Державну аудиторську службу України, затвердженим Постановою Кабінету Міністрів України від 03.02.2016 за № 43 (далі Положення № 43), Державна аудиторська служба України (Держаудитслужба) є центральним органом виконавчої влади, діяльність якого спрямовується і координується Кабінетом Міністрів України через Міністра фінансів та який реалізує державну політику у сфері державного фінансового контролю.

Держаудитслужба реалізує державний фінансовий контроль через здійснення: державного фінансового аудиту; перевірки закупівель; інспектування (ревізії); моніторингу закупівель (підпункт 3 пункту 4 Положення № 43).

Держаудитслужба здійснює свої повноваження безпосередньо і через утворені в установленому порядку міжрегіональні територіальні органи (пункт 7 Положення № 43).

Наказом Міністерства фінансів України від 08.09.2020 за № 552, зареєстрованим в Міністерстві юстиції України 01 жовтня 2020 р. за № 958/35241, затверджено форму висновку про результати моніторингу процедури закупівлі та Порядок заповнення форми висновку про результати моніторингу процедури закупівлі (далі Порядок № 552).

Згідно з розділом І Порядку № 552 висновок складається у формі електронного документа і заповнюється відповідно до затвердженої Мінфіном форми висновку про результати моніторингу процедури закупівлі (далі - форма висновку) в електронній системі закупівель.

Підпис та затвердження висновку здійснюється шляхом накладення кваліфікованого електронного підпису з дотриманням вимог законодавства в сфері електронного документообігу та електронних довірчих послуг.

Для оприлюднення підписаний та затверджений висновок завантажується в електронну систему закупівель, на форму висновку накладається кваліфікований електронний підпис посадової особи органу державного фінансового контролю, яка здійснила моніторинг процедури закупівлі.

Розділом ІІ Порядку № 552 встановлено порядок заповнення вступної частини форми висновку:

- у пункті 1 зазначаються: повне найменування замовника, щодо якого здійснювався моніторинг процедури закупівлі; ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань; місцезнаходження;

- у пункті 2 зазначаються назва предмета закупівлі із зазначенням коду за Єдиним закупівельним словником (у разі поділу на лоти такі відомості мають зазначатися щодо кожного лота) та назви відповідних класифікаторів предмета закупівлі і частин предмета закупівлі (лотів) (за наявності), а також його очікувана вартість;

- у пункті 3 зазначаються унікальний номер оголошення про проведення процедури закупівлі, присвоєний електронною системою закупівель, і дата його оприлюднення на вебпорталі уповноваженого органу та/або унікальний номер повідомлення про намір укласти договір і дата його оприлюднення на вебпорталі уповноваженого органу;

- у пункті 4 зазначається, яку з визначених частиною першою статті 13 Закону України «Про публічні закупівлі» процедур закупівель застосовано замовником;

- у пункті 5 зазначається (зазначаються) підстава (підстави), визначена (визначені) статтею 8 Закону України «Про публічні закупівлі», за наявності якої (яких) керівник органу державного фінансового контролю або його заступник прийняв рішення про початок моніторингу процедури закупівлі;

- у пункті 6 вступної частини форми висновку зазначається дата початку здійснення моніторингу процедури закупівлі. Датою початку здійснення моніторингу процедури закупівлі є дата оприлюднення рішення про початок моніторингу процедури закупівлі в електронній системі закупівель органом державного фінансового контролю;

Інформація, зазначена у пунктах 1-4 розділу II цього Порядку, заповнюється на підставі даних електронної системи закупівель.

Вступна частина форми висновку заповнюється електронною системою закупівель автоматично.

Розділом III Порядку № 552 визначено порядок заповнення констатуючої частини форми висновку:

- у пункті 1 зазначаються: 1) дата закінчення моніторингу процедури закупівлі відповідно до Закону України «Про публічні закупівлі»; 2) питання, що стало предметом аналізу дотримання замовником законодавства у сфері публічних закупівель, перелік проаналізованих документів та інформації, інші дії органу державного фінансового контролю, яких було вжито відповідно до законодавства для забезпечення проведення моніторингу процедури закупівлі; 3) опис порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель, виявленого(их) за результатами моніторингу процедури закупівлі, із зазначенням: структурної одиниці нормативно-правового акта, норми якої порушено, його виду, найменування суб`єкта нормотворення, дати прийняття та його реєстраційного індексу (крім законів), заголовка, а в разі відсилання до зареєстрованого нормативно-правового акта - також дати і номера його державної реєстрації в Міністерстві юстиції України. Під час зазначення структурної одиниці закону зазначається лише її заголовок (крім законів про внесення змін); найменування та реквізитів документів, на підставі яких зроблено висновок про наявність порушення (у разі потреби також деталізуються суть та обставини допущення порушення);

- у пункті 2 заповнюється висновок про наявність чи відсутність порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель за кожним із питань, що аналізувалися;

- разі виявлення порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель пункт 3 має містити посилання на структурну одиницю компетенційного нормативно-правового акта, на підставі якого орган державного фінансового контролю зобов`язує замовника усунути у встановленому законодавством порядку такі порушення, а також зобов`язання щодо їх усунення.

Аналіз наведених приписів законодавства дає підстави для висновку, що Держаудитслужба відповідно до покладених на неї завдань і функцій здійснює державний фінансовий контроль за дотриманням законодавства у сфері закупівель шляхом проведення моніторингу закупівлі у порядку, встановленому Законом № 922, проведення перевірки закупівель, а також під час державного фінансового аудиту та інспектування.

У контексті справи, що розглядається, Держаудитслужбою проведено моніторингу процедури закупівлі № UA-2024-03-12-004360-a в порядку, установленому статтею 8 Закону №922- VII, та на підставі наказу Держаудитслужби від 22.04.2024 №86.

Наказ Держаудитслужби від 22.04.2024 №86 виданий відповідно до частини другої статті 8 Закону України «Про публічні закупівлі», зважаючи на пункт 23 Особливостей здійснення публічних закупівель товарів, робіт і послуг для замовників, передбачених Законом України «Про публічні закупівлі», на період дії правового режиму воєнного стану в Україні та протягом 90 днів з дня його припинення або скасування, затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 12 жовтня 2022 року № 1178, та згідно з пунктом 9 Положення про Державну аудиторську службу України, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 03 лютого 2016 року № 43.

23 квітня 2024 року в електронній системі закупівель опубліковано рішення Державної аудиторської служби України про початок моніторингу процедури закупівель. Підстави для прийняття рішення про початок моніторингу: виявлені органом державного фінансового контролю ознаки порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель в інформації, оприлюдненій в електронній системі закупівель

Слід зазначити, наказ від 22.04.024 №86, оголошення про початок моніторингу процедури закупівель, підстави для прийняття рішення про початок моніторингу опубліковані в електронній системі закупівель у відповідності до вимог статті 8 Закону № 922-VII.

Судом встановлено, що Висновок про результати моніторингу процедури закупівлі №UA-2024-03-12-004360-a складено та заповнено відповідно до форми, затвердженої Наказом Міністерства фінансів України від 08.09.2020 за № 552.

Висновок підписаний головним державним аудитором Гевак Іриною Миколаївною, затверджений заступником Голови Шкуропатом Олександром Григоровичем.

Так згідно з частиною 6 статті 8 Закону № 922 за результатом моніторингу процедури закупівлі посадова особа органу державного фінансового контролю складає та підписує висновок про результати моніторингу процедури закупівлі, що затверджується керівником органу державного фінансового контролю або його заступником. Такий висновок підлягає оприлюдненню в електронній системі закупівель протягом трьох робочих днів з дня його складання.

Відповідно Порядку заповнення форми висновку про результати моніторингу процедури закупівлі, затвердженого наказом Міністерства фінансів України 08 вересня 2020 року № 552 та зареєстрованого в Міністерстві юстиції України 01 жовтня 2020 р. за № 958/35241 (далі Порядок № 552) Висновок складається у формі електронного документа і заповнюється відповідно до затвердженої Мінфіном форми висновку про результати моніторингу процедури закупівлі в електронній системі закупівель.

Підпис та затвердження висновку здійснюється шляхом накладення кваліфікованого електронного підпису з дотриманням вимог законодавства в сфері електронного документообігу та електронних довірчих послуг.

Суд вважає слушними посилання відповідача, що зазначене положення Порядку № 552 не регламентує процес оприлюднення висновку в електронній системі закупівель, а лише визначає дії, що вчиняють посадові особи органу державного фінансового контролю відповідно до регламентів внутрішніх процесів проведення та реалізації результатів моніторингу процедур закупівель в Держаудитслужбі.

Водночас відповідно до пункту 5 розділу І Порядку № 552 для оприлюднення підписаний та затверджений (із дотриманням положень пункту 4 розділу І Порядку № 552) висновок завантажується в електронну систему закупівель, на форму висновку накладається кваліфікований електронний підпис посадової особи органу державного фінансового контролю, яка здійснила моніторинг процедури закупівлі.

Отже, висновок про результати моніторингу процедури закупівлі № UA-2024-03-12-004360-a підписаний посадовою особою органу державного фінансового контролю, яка здійснила моніторинг процедури закупівлі (Гевак І.М.), відповідно до регламентів внутрішніх процесів проведення та реалізації результатів моніторингу процедур закупівель в Держаудитслужбі та належним чином оприлюднений в електронній системі закупівель з чітким дотриманням вимог пункту 5 розділу І Порядку № 552.

При цьому, суд відхиляє посилання позивача на те, що Закон не передбачає моніторингу спрощених закупівель, оскільки пунктом 23 Особливостей здійснення публічних закупівель товарів, робіт і послуг для замовників, передбачених Законом України «Про публічні закупівлі», на період дії правового режиму воєнного стану в Україні та протягом 90 днів з дня його припинення або скасування, затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 12.10.2022 № 1178 передбачено, що Держаудитслужба та її міжрегіональні територіальні органи здійснюють моніторинг процедур закупівель, спрощених закупівель, а також закупівель, за якими в електронній системі закупівель оприлюднюється звіт про договір про закупівлю, укладений без застосування електронної системи закупівель, у порядку, встановленому статтею 8 Закону № 922.

Отже Держаудитслужба на законних підставах здійснила моніторинг спрощеної закупівлі, керуючись вимогами Закону № 922 та Особливостей № 1178.

Надаючи оцінку покликанням позивача на порушення відповідачем процедури призначення та проведення моніторингу, що у свою чергу не знайшло свого підтвердження під час розгляду справи, суд звертає увагу, що у силу правових висновків постанови Верховного Суду від 22.05.2020 у справі №825/2328/16 порушення процедури прийняття рішення суб`єктом владних повноважень саме по собі може бути підставою для визнання його протиправним та скасування у разі, коли таке порушення безпосередньо могло вплинути на зміст прийнятого рішення.

Певні дефекти адміністративного акту можуть не пов`язуватись з його змістом, а стосуватися процедури його ухвалення. У такому разі можливі дві ситуації: внаслідок процедурного порушення такий акт суперечитиме закону (тоді акт є нікчемним), або допущене порушення не вплинуло на зміст акта (тоді наслідків для його дійсності не повинно наставати взагалі).

Отже, саме по собі порушення процедури прийняття акта не повинно породжувати правових наслідків для його дійсності, крім випадків, прямо передбачених законом.

Виходячи із міркувань розумності та доцільності, деякі вимоги до процедури прийняття акта необхідно розуміти не як вимоги до самого акта, а як вимоги до суб`єктів владних повноважень, уповноважених на їх прийняття.

Так, дефектні процедури прийняття адміністративного акта, як правило, тягнуть настання дефектних наслідків (ultra vires action - invalid act). Разом із тим, не кожен дефект акта робить його неправомірним.

Стосовно ж процедурних порушень, то в залежності від їх характеру такі можуть мати наслідком нікчемність або оспорюваність акта, а в певних випадках, коли йдеться про порушення суто формальні, взагалі не впливають на його дійсність.

Суд наголошує, що відповідно до практики Європейського Суду з прав людини, скасування акта адміністративного органу з одних лише формальних мотивів не буде забезпечувати дотримання балансу принципу правової стабільності та справедливості.

Таким чином, ключовим питанням при наданні оцінки процедурним порушенням, допущеним під час прийняття суб`єктом владних повноважень рішення, є співвідношення двох базових принципів права: протиправні дії не тягнуть за собою правомірних наслідків і, на противагу йому, принцип формальне порушення процедури не може мати наслідком скасування правильного по суті рішення.

Межею, що розділяє істотне (фундаментальне) порушення від неістотного, є встановлення такої обставини: чи могло бути іншим рішення суб`єкта владних повноважень за умови дотримання ним передбаченої законом процедури його прийняття.

Така правова позиція викладена у постанові Верховного Суду від 23.04.2020 у справі № 813/1790/18.

Щодо оспорюваного висновку про результати моніторингу процедури закупівлі №UA-2024-03-12-004360-a в частині встановлених порушень, суд зазначає таке.

Згідно з висновку про результати моніторингу процедури закупівлі № UA-2024-03-12-004360-a за результатами аналізу питання дотримання ДОТ законодавства в сфері публічних закупівель щодо розгляду пропозицій Київського національного університету імені Тараса Шевченка установлено порушення вимог частини шістнадцятої статті 29 Закону.

Судом встановлено, Додатком №8 до Оголошення про проведення спрощеної закупівлі «Послуги щодо забезпечення харчування (годування), забезпечення комплектами продуктів за Каталогом продуктів харчування особового складу військових частин, установ та військових навчальних закладів Збройних Сил України в стаціонарних та польових умовах (Послуги з організації харчування - 55320000-9 ДК 021:2015)» установлені вимоги до учасника та перелік документів, що надаються учасником у складі пропозиції.

Відповідно до пункту 3 Додатку №8 до Оголошення про проведення спрощеної закупівлі для оперативного опрацювання поданих пропозицій, звертаємось із проханням до Учасників зазначати в найменуваннях завантажених файлів, документів: назву файлу відповідно до переліку: Статуту (для юридичних осіб) або іншого установчого документу, з усіма змінами та доповненнями. У разі, якщо учасник здійснює діяльність на підставі модельного статуту, необхідно надати копію документа щодо рішення засновників про створення такої юридичної особи (вимога стосується учасника юридичної особи) або рішення учасників товариства про перехід щодо провадження діяльності на підставі модельного статуту.

У складі пропозиції Київського національного університету імені Тараса Шевченка завантажено статут від 22.02.2017 №280 (файл*Статут 2017).

В ході моніторингу установлено, що на сайті Київського національного університету імені Тараса Шевченка розміщений статут від 28.11.2022 № 1061 (https://knu.ua/pdfs/ statut/statut-22-11-28.pdf).

Держаудитслужба 02.05.2024 звернулась через електронну систему закупівель до ДОТ з метою отримання пояснень (інформації та документів).

Державний оператор тилу 07.05.2024 надав пояснення де зазначив: «учасник-переможець Київський національний університет імені Тараса Шевченка, у повній мірі виконав вимогу Замовника надавши у складі своєї пропозиції скановану копію статуту Київського національного університету імені Тараса Шевченка, затвердженого наказом Міністерства освіти і науки України 22.02.2017 № 280 (назва файлу « 1.Статут 2017pdf.»)

Обґрунтовуючи позов позивач також зазначає, що учасник-переможець Київський національний університет імені Тараса Шевченка, у повній мірі виконав вимогу Замовника надавши у складі своєї пропозиції скановану копію статуту Київського національного університету імені Тараса Шевченка, затвердженого наказом Міністерства освіти і науки України 22.02.2017 № 280 (назва файлу « 1.Статут 2017 pdf.»).

Надаючи оцінку вказаним обставинам, судом встановлено, дійсно, на офіційому сайті Київського національного університету імені Тараса Шевченка розміщений статут Київського національного університету імені Тараса Шевченка (нова редакція), погоджений Конференцією трудового колективу Київського національного університету імені Тараса Шевченка протокол від 22.11.2022 року № 1, затверджений наказом Міністерства освіти і науки України від 28.11.2022 №106.

Вказане свідчить на користь правильності висновку Держаудитслужби, оскільки, учасником в тендерній пропозиції «Київський національний університет імені Тараса Шевченка» надано статут від 22.02.2017 № 280 (файл* Статут 2017), тобто не у чинній редакції, без внесених змін та доповнень, що не відповідає зазначеному вище пункту 3 Додатку №8 до Оголошення про проведення спрощеної закупівлі «Послуги щодо забезпечення харчування (годування), забезпечення комплектами продуктів за Каталогом продуктів харчування особового складу військових частин, установ та військових навчальних закладів Збройних Сил України в стаціонарних та польових умовах (Послуги з організації харчування - 55320000-9 ДК 021:2015)».

Відповідно до частини шістнадцятої статті 29 Закону у разі якщо замовником під час розгляду тендерної пропозиції учасника виявлено невідповідності в інформації та/або документах, що подані учасником у тендерній пропозиції та/ або подання яких вимагалось тендерною документацією, він розміщує у строк, який не може бути меншим ніж два робочі дні до закінчення строку розгляду тендерних пропозицій, повідомлення з вимогою про усунення таких невідповідностей в електронній системі закупівель.

Замовник розміщує повідомлення з вимогою про усунення невідповідностей в інформації та/або документах: що підтверджують відповідність учасника процедури закупівлі кваліфікаційним критеріям відповідно до статті 16 цього Закону; на підтвердження права підпису тендерної пропозиції та/або договору про закупівлю.

Натомість ДОТ, як замовником у вказаній закупівлі, не виявлено зазначених вище невідповідностей та на порушення частини шістнадцятої статті 29 Закону не розміщено в електронній системі закупівель повідомлення з вимогою про усунення таких невідповідностей, чим не надав можливість учаснику Київського національного університету імені Тараса Шевченка усунути таку невідповідність в інформації та/або документах у складі своєї пропозиції.

Суд відхиляє посилання позивача на те, що оголошення про проведення спрощеної закупівлі не містить зобов`язань щодо учасників у наданні статутів у редакції від 28.11.2022 або будь-якої іншої дати, оскільки означений пункт Оголошення прямо вказує, що учасник надає статут (для юридичних осіб) або інший установчий документ, з усіма змінами та доповненнями, що для звичайної розсудливої людини обґрунтовано свідчить про обов`язок подання статуту в останній чинній редакції, яка враховує усі зміни та доповнення.

Суд відхиляє посилання позивача на позицію, викладену у рішенні Постійно діючої адміністративної колегії Антимонопольного комітету України з розгляду скарг про порушення законодавства у сфері публічних закупівель № 16407 від 31.08.2020 щодо відсутності необхідності надавати статут в новій редакції у разі здійснення діяльності на підставі модельного статуту, оскільки, по-перше, вказане рішення є актом індивідуальної дії, отже, не встановлює, не змінює, не припиняє (не скасовує) загальні правила регулювання відносин, що виникли у межах справи, що розглядається, по-друге, а ні позивачем, а ні учасником закупівлі під час подання документів у складі пропозиції, не надано рішення учасників про перехід щодо провадження діяльності на підставі модельного статуту, при цьому, у такому випадку, подання такого рішення прямо передбачено пунктом 3 Додатку №8 до Оголошення.

За таких обставин, встановлені контролюючим органом під час проведеного моніторингу порушення вимог частини шістнадцятої статті 29 Закону № 922-VIII знайшли своє підтвердження під час судового розгляду справи та не спростовані позивачем. Тому висновок моніторингу процедури закупівлі як щодо обставин цих порушень, так і їх правової кваліфікації, є правильним та відповідає матеріалам судової справи.

Щодо визначення Державною аудиторською службою України в оскаржуваному висновку моніторингу способу усунення виявленого порушення, суд ураховує, що у постановах від 30.11.2023 у справі №160/20791/22 та у справі №160/20811/22 Верховний Суд вирішував питання щодо правомірності зобов`язальної частини висновку, згідно з якою замовника процедури закупівлі було зобов`язано вжити заходів, направлених на недопущення встановлених порушень у подальшому.

Верховний Суд у цих постановах вказав, що висновок про результати моніторингу процедури закупівлі повинен обов`язково містити зобов`язання щодо усунення виявлених порушень (порушення) законодавства у сфері публічних закупівель. Зобов`язальна частина висновку може включати як заходи, направлені на виправлення виявлених порушень та приведення процедури закупівлі у відповідність до встановлених правил та стандартів, так і рекомендації, спрямовані на запобігання вчинення таких порушень у подальшому. Між тим, Суд зауважив, що спосіб, у який замовник повинен усунути виявлені порушення не визначений ні Законом №922-VIII, ні Порядком заповнення форми висновку про результати моніторингу процедури закупівлі, затвердженого Наказом Міністерства фінансів України від 08.09.2020 №552№552.

Виходячи з цього Верховний Суд виснував, що орган державного фінансового контролю має певну свободу розсуду щодо визначення способу усунення виявлених порушень. Попри це, Верховний Суд наголосив, що визначаючи спосіб усунення порушень, з метою попередження вчинення замовником нового порушення вимог законодавства, контролюючий орган повинен чітко зазначити конкретний захід (варіант поведінки), який слід вжити замовнику для їх усунення.

Згідно з правовою позицією Верховного Суду, викладеною у постанові від 30.03.2023 у справі №420/11945/21, застосований органом державного фінансового контролю спосіб усунення виявлених порушень «здійснити заходи щодо недопущення виявлених порушень у подальшому», є превентивним заходом, що не вимагає розірвання договірних відносин. Така вимога відповідача скерована на дотримання в подальшому вказаних правових норм під час проведення закупівель.

Аналогічні висновки викладені у постанові Верховного Суду від 12.09.2024 у справі №320/2335/23, постанові Верховного Суду від 08.05.2025 у справі №160/17368/21.

З огляду на наведене, суд відхиляє посилання позивача на те, що зобов`язальна частина висновку Держаудитслужби не відповідає вимогам чинного законодавства.

Зобов`язавши позивача здійснити заходи щодо усунення порушень зокрема, шляхом здійснення заходів щодо недопущення у подальшому порушення вимог частини шістнадцятої статті 29 Закону, здійснення в подальшому закупівель з дотриманням основних принципів здійснення публічних закупівель визначених статтею 5 Закону та протягом п`яти робочих днів з дня оприлюднення висновку оприлюднити через електронну систему закупівель інформацію та/або документи, що свідчать про вжиття таких заходів, відповідач не допустив порушення законодавства.

За висновками суду зобов`язальна частина висновку є пропорційною та співмірною до виявлених порушень під час спірного моніторингу. При цьому, зобов`язальна частина висновку сама по собі не створює жодних негативних наслідків для позивача.

Суд враховує, відповідно до пункту 3 частини другої статті 2 Кодексу адміністративного судочинства України у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони, зокрема обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії).

У постанові Верховного Суду від 28 листопада 2022 року у справі № 826/6029/18 викладено правовий висновок, відповідно до якого у контексті вимог частини другої статті 2 КАС України нормативне обґрунтування прийнятого рішення та його співвідношення з фактичними обставинами не є формальною вимогою, оскільки суд має перевірити чи діяв суб`єкт владних повноважень, у тому числі (…) на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України, з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано, обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії).

У цій справі Суд також вважає за необхідне звернути увагу на практику Європейського суду з прав людини (наприклад, рішення у справі «Suominen v. Finland», заява № 37801/97, пункт 36), відповідно до якої орган влади зобов`язаний виправдати свої дії, навівши обґрунтування своїх рішень; принцип обґрунтованості рішення суб`єкта владних повноважень полягає у тому, щоб рішенням було прийнято з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії), на оцінці усіх фактів та обставин, що мають значення..

Отже, критеріями обґрунтованості рішення суб`єкта владних повноважень є: 1) логічність та структурованість викладення мотивів, що стали підставою для прийняття відповідного рішення; 2) пов`язаність наведених мотивів з конкретно наведеними нормами права, що становлять правову основу такого рішення; 3) наявність правової оцінки фактичних обставин справи (поданих документів, інших доказів), врахування яких є обов`язковим у силу вимог закону під час прийняття відповідного рішення; 4) відповідність висновків, викладених у такому рішенні, фактичним обставинам справи; 5) відсутність немотивованих висновків та висновків, які не ґрунтуються на нормах права.

В той же час, варто зазначити, що юрисдикційно адміністративний суд в ході розгляду адміністративних справ не наділений повноваженнями надавати правову оцінку чинним господарським правочинам укладеним різними суб`єктами господарювання.

Отже, керуючись завданнями та основними засадами (принципами) адміністративного судочинства, з урахуванням вимог встановлених частиною другою статті 19 Конституції України та частиною другою статті 2 Кодексу адміністративного судочинства України, оцінивши належність, допустимість і достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок наявних у матеріалах справи доказів у їх сукупності, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні, суд приходить до висновку про необґрунтованість позовних вимог Державного підприємства Міністерства оборони України «Державний оператор тилу» та відмову у їх задоволенні у повному обсязі.

Згідно із частиною першою статті 143 Кодексу адміністративного судочинства України суд вирішує питання щодо судових витрат у рішенні, постанові або ухвалі.

Відповідно до частини першої статті 139 Кодексу адміністративного судочинства України при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.

Оскільки адміністративний позов не підлягає задоволенню, відсутні підстави для вирішення питання щодо розподілу судових витрат.

На підставі викладеного, керуючись статтями 243-246, 250, 255, 282 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

ВИРІШИВ:

1. У задоволенні адміністративного Державного підприємства Міністерства оборони України «Державний оператор тилу» - відмовити.

2. Розподіл судових витрат не здійснювати.

Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті апеляційного провадження чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається до Шостого апеляційного адміністративного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення. У разі оголошення судом лише вступної та резолютивної частини рішення, або розгляду справи в порядку письмового провадження, апеляційна скарга подається протягом тридцяти днів з дня складення повного тексту рішення.

Суддя Жукова Є.О.