Справа № 754/20412/25
Суддя: Бабко В. В.
Дата ухвалення: 2025-12-05 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

Номер провадження 2-а/754/682/25
У Х В А Л А

Іменем України

05 грудня 2025 року м. Київ

Суддя Деснянського районного суду міста Києва Бабко В. В., перевіривши матеріали справи за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Управління патрульної поліції в м. Києві про скасування постанови,

УСТАНОВИВ:

Позивач звернувся до суду із адміністративним позовом про скасування постанови.

Згідно із ст. 5 КАС України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до адміністративного суду, якщо вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб`єкта владних повноважень порушені її права, свободи або законні інтереси, і просити про їх захист.

Відповідно до ч. 1 ст. 25 КАС України, адміністративні справи з приводу оскарження індивідуальних актів, а також дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень, які прийняті (вчинені, допущені) стосовно конкретної фізичної чи юридичної особи (їх об`єднань), вирішуються за вибором позивача адміністративним судом за зареєстрованим у встановленому законом порядку місцем проживання (перебування, знаходження) цієї особи-позивача або адміністративним судом за місцезнаходженням відповідача, крім випадків, визначених цим Кодексом.

Відповідно до ч. 2 ст. 26 КАС України, позови до юридичних осіб пред`являються в суд за їхнім місцезнаходженням згідно з Єдиним державним реєстром юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань, якщо інше не передбачено цим Кодексом.

З аналізу наведених вище правових норм убачається, що Кодекс адміністративного судочинства України встановлює декілька видів територіальної підсудності, в тому числі: загальну (залежно від місця проживання чи місцезнаходження відповідача) та альтернативну (за вибором позивача).

Відтак, якщо предметом адміністративного позову є оскарження правових актів індивідуальної дії, а також дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень, які прийняті (вчинені, допущені) стосовно конкретної особи, то позивач може застосувати альтернативну підсудність.

Тобто, такий спір може бути розглянуто адміністративним судом за вибором позивача: за зареєстрованим у встановленому законом порядку місцем проживання (перебування, знаходження) позивача або за місцезнаходженням відповідача.

Отже, стаття 25 КАС України пов`язує підсудність справи за вибором позивача з зареєстрованим у встановленому законом порядку місцем проживання (перебування, знаходження) цієї особи - позивача.

Так згідно відомостей Відділу з питань реєстрації місця проживання/перебування фізичних осіб Подільської РДА, останньою відомою зареєстрованою адресою позивача ОСОБА_2 є: АДРЕСА_1 , що відноситься до Подільського району м. Києва.

Отже, при відсутності документів позивача із зареєстрованим у встановленому законом порядку місцем проживання або перебування в Деснянському районі м. Києва вищевказана справа, є не підсудною Деснянському районному суду міста Києва

Європейський суд з прав людини у своїй прецедентній практиці виходить із того, що положення п. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод гарантує кожному право подати до суду будь - який позов, що стосується його цивільних прав і обов`язків. Проте, право на суд не є абсолютним і воно може бути піддане обмеженням, дозволеним за змістом, тому що право на доступ до суду за своєю природою потребує регулювання з боку держави. Разом з тим, такі обмеження не повинні впливати на доступ до суду чи ускладнювати цей доступ таким чином і такою мірою, щоб завдати шкоди суті цього права, та мають переслідувати законну мету.

Прецедентна практика Європейського суду з прав людини виходить з того, що реалізуючи п. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод щодо доступності правосуддя та справедливого судового розгляду, кожна держава-учасниця цієї Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони і обмеження, зміст яких - не допустити судовий процес у безладний рух.

Згідно Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод від 04.11.1950 Закону України «Про виконання рішень, застосування практики Європейського суду з прав людини», інститут підсудності безпосередньо пов`язаний із забезпеченням права на справедливий судовий розгляд, який закріплений у п. 1 ст. 6 Конвенції, оскільки за його допомогою визначається «належний суд», тобто суд, уповноважений розглядати конкретну справу.

Суд наголошує, що розгляд і вирішення адміністративної справи із недотримання судом правил територіальної підсудності є порушенням як норм вітчизняного законодавства, так і приписів Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод від 04.11.1950 ETS N 005, ратифікованої Верховною Радою України 17 липня 1997 року, в частині гарантування позивачу права на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом.

Згідно з п. 3 ч. 1 ст. 29 КАС України, суд передає адміністративну справу на розгляд іншого адміністративного суду, якщо після відкриття провадження у справі суд встановить, що справа належить до територіальної юрисдикції (підсудності) іншого суду.

Стаття 30 КАС України, передбачає, що спори між адміністративними судами щодо підсудності не допускаються. Адміністративна справа передана з одного адміністративного суду до іншого в порядку, встановленому ст. 29 КАС України, повинна бути прийнята до провадження судом, до якого вона надіслана.

Ураховуючи те, що позов виник з приводу скасування постанови, а позивач по справі не має зареєстрованого у встановленому законом порядку місцем проживання (перебування, знаходження) в Деснянському районі м. Києва, справа за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Управління патрульної поліції в м. Києві про скасування постанови, підлягає передачі на розгляд Подільському районному суду м. Києва.

Керуючись статтями 25, 26, 29, 30, КАС України, суд,

ПОСТАНОВИВ:

Адміністративний позов ОСОБА_1 до Управління патрульної поліції в м. Києві про скасування постанови - передати за підсудністю на розгляд Подільському районному суду м. Києва.

Ухвала, постановлена судом поза межами судового засідання або в судовому засіданні у разі неявки всіх учасників справи, під час розгляду справи в письмовому провадженні, набирає законної сили з моменту її підписання суддею (суддями).

Ухвала суду може бути оскаржена до Шостого апеляційного адміністративного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її складення.

Ухвала складена та підписана 05.12.2025.

Суддя В. В. Бабко