Справа № 743/485/25
Суддя: Макаревич Я. М.
Дата ухвалення: 2025-12-05 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

Справа № 743/485/25
Провадження № 2-а/743/12/25
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

05 грудня 2025 року селище Ріпки

Ріпкинський районний суд Чернігівської області у складі:

головуючого - судді Макаревича Я.М.,

за участі секретаря судового засідання Довбенко О.М.,

позивача ОСОБА_1 ,

представників відповідача Коноваленка С.В., Обуховського О.Г.,

представника третьої особи Грищенко Т.М.,

у відкритому судовому засіданні в залі суду в селищі Ріпки під час розгляду адміністративної справи за позовом ОСОБА_1 до Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Чернігівській області про скасування постанови державного інспектора з нагляду (контролю) у сфері пожежної та техногенної безпеки Чернігівського району Чернігівського ГУ ДСНС України у Чернігівській області про накладення адміністративного стягнення серії ЧН № 000785 від 25.04.2025 про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за статтею 175 КУпАП та закриття справи про адміністративне правопорушення про притягнення ОСОБА_1 за статтею 175 КУпАП, третя особа на стороні позивача, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору: Любецька селищна рада Чернігівського району Чернігівської області,

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом до Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Чернігівській області про скасування постанови державного інспектора з нагляду (контролю) у сфері пожежної та техногенної безпеки Чернігівського району Чернігівського ГУ ДСНС України у Чернігівській області про накладення адміністративного стягнення серії ЧН № 000785 від 25.04.2025 про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за статтею 175 КУпАП та закриття справи про адміністративне правопорушення про притягнення ОСОБА_1 за статтею 175 КУпАП, третя особа на стороні позивача, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору: Любецька селищна рада Чернігівського району Чернігівської області.

Позивач вважає, що в його діях відсутній склад адміністративного правопорушення, а оскаржувана ним постанова є необґрунтованою та такою, що не відповідає нормам КУпАП.

В судовому засіданні позивач позовні вимоги підтримав. Вказав, що Тарасо-Шевченківський ліцей Любецької селищної ради є комунальною організацією. Фінансування діяльності ліцею здійснюється виключно за рахунок коштів бюджету громади. Він не уповноважений розпоряджатися відповідним бюджетом, водночас з 2020 року він як керівник комунальної організації звертався до засновника - Любецької селищної ради, з проханням виділити кошти на поліпшення пожежної безпеки. Інших джерел фінансування, окрім вказаного бюджету, ліцей не має. Він зробив усе залежне від нього для вдосконалення протипожежної системи установи, а тому відсутня його вина у вчиненні інкримінованого правопорушення, за яке передбачена відповідальність статтею 175 КУпАП. Крім того заявив, що ліцей, в якому він є директором, вже проходив неодноразову перевірку та йому виносилися приписи про облаштування приміщень системою пожежної сигналізації.

Разом з цим додав, що до кола його повноважень не входить облаштування приміщень системою пожежної сигналізації, оскільки Тарасо-Шевченківський ліцей Любецької селищної ради не є балансоутримувачем приміщень, не має власної фінансової автономії, а отже позивач позбавлений фінансової ініціативи щодо розпорядження коштами та, відповідно, укладення договорів з метою облаштування приміщень системою пожежної сигналізації. Вказав, що найпростіше укриття Тарасо-Шевченківського ліцею Любецької селищної ради, як і всі його приміщення, знаходяться у комунальній власності Любецької селищної ради та перебуває на балансі відділу освіти Любецької селищної ради. Таким чином, на думку позивача, він не є суб`єктом вказаного правопорушення.

Представники відповідача в судовому засіданні у задоволенні позовних вимог

просили відмовити у повному обсязі через їх безпідставність. Зазначили, що 25.04.2025 відповідно до вимог пункту 12 Порядку створення, утримання фонду захисних споруд цивільного захисту, включення об`єктів до складу та виключення таких об`єктів з фонду захисних споруд цивільного захисту та ведення його обліку, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 10.03.2017 № 138 було проведено комплексне обстеження об`єкта фонду захисних споруд цивільного захисту: протирадіаційного укриття № 94333 Тарасо-Шевченківського ліцею Любецької селищної ради, розташованого за адресою: Чернігівський район, с. Тараса Шевченка, вул. Шевченка, 2Б, результати якого були відображені в Акті обстеження об`єкта фонду захисних споруд цивільного захисту від 25.04.2025 № 526.

Відповідно до абзацу десятого частини п`ятнадцятої статті 32 Кодексу цивільного захисту України акт обстеження об`єкта фонду захисних споруд цивільного захисту - це обов`язкове до виконання балансоутримувачем письмове рішення, яке містить перелік порушень (якщо вони виявлені) та строк для їх усунення (який не повинен перевищувати двох місяців з дати їх виявлення).

Відповідно до пункту 1 частини першої статті 20 Кодексу цивільного захисту України (далі - КЦЗУ) до завдань і обов`язків суб`єктів господарювання, інших юридичних осіб та фізичних осіб-підприємців у сфері цивільного захисту належить:

забезпечення виконання заходів у сфері цивільного захисту на об`єктах суб`єкта господарювання;

виконання вимог законодавства щодо створення, зберігання, утримання, експлуатації, використання та реконструкції об`єктів фонду захисних споруд цивільного захисту; забезпечення виконання вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки, а також виконання вимог приписів, постанов та розпоряджень центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері цивільного захисту;

здійснення заходів для забезпечення власних об`єктів нерухомого майна засобами цивільного захисту, у тому числі системами протипожежного захисту.

При цьому відповідно до частини третьої статті 55 КЦЗУ забезпечення пожежної безпеки покладається на власника (власників) об`єкта нерухомого майна, а також на керівника (керівників) суб`єкта господарювання.

Таким чином, саме позивач є відповідальною особою за виконання вимог цивільного захисту, техногенної та пожежної безпеки в навчальному закладі.

Крім того, пунктом 3 розділу І Правил пожежної безпеки для навчальних закладів та установ системи освіти України, затверджених наказом Міністерства освіти і науки України від 15.08.2016 № 974, зареєстрованих в Міністерстві юстиції України 08.09.2016 за

№ 1229/29359, визначено, що забезпечення пожежної безпеки в організаціях, на підприємствах системи освіти України здійснюється згідно з Правилами пожежної безпеки.

Забезпечення пожежної безпеки в закладах та установах покладається на їх власників або уповноважені ними органи, керівників (ректори, директори, начальники, завідувачі) (пункт 5 розділу І Правил пожежної безпеки для навчальних закладів та установ системи освіти України). Керівники закладів та установ з метою забезпечення протипожежного режиму зобов`язані забезпечити своєчасне виконання заходів пожежної безпеки, запропонованих органами державного нагляду у сфері пожежної безпеки і органами державної виконавчої влади у межах їхньої компетенції (абзац 5 пункту 1 розділу II Правил пожежної безпеки для навчальних закладів та установ системи освіти України).

Частиною третьою статті 26 Закону України «Про освіту» керівник закладу освіти в межах наданих йому повноважень створює у закладі освіти безпечне освітнє середовище.

Відповідно до пункту 21 частини першої статті 1 вказаного Закону безпечним освітнім середовищем є сукупністю умов у закладі освіти, що унеможливлюють заподіяння учасникам освітнього процесу фізичної, майнової та/або моральної шкоди, зокрема внаслідок недотримання протипожежних та/або будівельних норм і правил.

Також відповідно до частини 4 статті 38 Закону України «Про повну загальну середню освіту» керівник закладу загальної середньої освіти зобов`язаний створювати в закладі загальної середньої освіти безпечне освітнє середовище.

Враховуючи викладене, відповідач просив відмовити в задоволенні вказаного адміністративного позову.

Представник третьої особи у судовому засіданні підтримала позовні вимоги, заявивши, що до кола повноважень позивача не входить облаштування приміщень системою пожежної сигналізації, оскільки Тарасо-Шевченківський ліцей Любецької селищної ради не є балансоутримувачем приміщень, не має власної фінансової автономії, а отже позивач позбавлений фінансової ініціативи щодо розпорядження коштами та, відповідно, укладення договорів з метою облаштування приміщень системою пожежної сигналізації. Вказала, що найпростіше укриття Тарасо-Шевченківського ліцею Любецької селищної ради, як і всі його приміщення, знаходяться у комунальній власності Любецької селищної ради та перебуває на балансі відділу освіти Любецької селищної ради. Таким чином, на її думку, позивач не є суб`єктом вказаного правопорушення.

Заслухавши пояснення сторін та представника третьої особи, дослідивши наявні в матеріалах справи докази, суд встановив таке.

Відповідно до статті 9 КУпАП адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Адміністративне правопорушення визнається вчиненим умисно, коли особа, яка його вчинила, усвідомлювала протиправний характер своєї дії чи бездіяльності, передбачала її шкідливі наслідки і бажала їх або свідомо допускала настання цих наслідків.

Частиною 2 статті 19 Конституції України визначено, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Відповідно до статті 245 КУпАП завданнями провадження в справах про адміністративні правопорушення є: своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом, забезпечення виконання винесеної постанови, а також виявлення причин та умов, що сприяють вчиненню адміністративних правопорушень, запобігання правопорушенням, виховання громадян у дусі додержання законів, зміцнення законності.

Згідно зі статтею 7 КУпАП ніхто не може бути підданий заходу впливу в зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом. Застосування уповноваженими на те органами і посадовими особами заходів адміністративного впливу провадиться в межах їх компетенції, у точній відповідності з законом.

Відповідно до статті 283 КУпАП постанова по справі про адміністративне правопорушення повинна містити: найменування органу (прізвище, ім`я та по батькові, посада посадової особи), який виніс постанову; дату розгляду справи; відомості про особу, стосовно якої розглядається справа (прізвище, ім`я та по батькові (за наявності), дата народження, місце проживання чи перебування; опис обставин, установлених під час розгляду справи; зазначення нормативного акта, що передбачає відповідальність за таке адміністративне правопорушення; прийняте у справі рішення.

Згідно зі статтею 280 КУпАП орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, чи є підстави для передачі матеріалів про адміністративне правопорушення на розгляд громадської організації, трудового колективу, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Доказами у справі про адміністративне правопорушення, відповідно до статті 251 КУпАП, є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, висновком експерта, речовими доказами, показаннями технічних приладів та технічних засобів, що мають функції фото- і кінозйомки, відеозапису, у тому числі тими, що використовуються особою, яка притягається до адміністративної відповідальності, або свідками, а також іншими документами.

Обов`язок щодо збирання доказів покладається на осіб, уповноважених на складання протоколів про адміністративні правопорушення, визначених статтею 255 цього Кодексу.

Відповідно до частини 1 статті 73 КАС України належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Обставини справи, які за законом мають бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися іншими засобами доказування.

Згідно зі статтею 77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення. В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Постановою у справі про адміністративне правопорушення серії ЧН № 000785 від 25.04.2025 позивача притягнуто до адміністративної відповідальності у вигляді штрафу в розмірі 3400 гривень за статтею 175 КУпАП, оскільки 25.04.2025 о 12 годині 00 хвилин, при проведенні комплексного обстеження об`єкту фонду захисних споруд протирадіаційного укриття № 94333 Тарасо-Шевченківського ліцею Любецької селищної ради за адресою: село Тараса Шевченка, вулиця Шевченка, 2Б, встановлено, що директор ОСОБА_1 , будучи відповідальною особою за стан утримання та експлуатації протирадіаційного укриття порушив вимоги Правил пожежної безпеки в Україні, затверджені наказом МВС України від 30.12.2014 № 1417, а саме: протирадіаційне укриття не обладнав системою протипожежного захисту (системою пожежної сигналізації) (пункт 5 розділу II Вимоги щодо утримання та експлуатації об`єктів фонду захисних споруд цивільного захисту, затвердженого наказом МНС України від 09.07.2018 № 579, пункт 1.2. глави 1 розділу V Правил пожежної безпеки в Україні, пункт 7.3 таблиці А.1 додатку А ДБН В. 2.5-56:2014 «Системи протипожежного захисту».

Аналогічний зміст адміністративного правопорушення наведений в Акті обстеження об`єкта фонду захисних споруд цивільного захисту від 25.04.2025 № 526, складеному головним інспектором ВЗНС Ріпкинського РВ ГУ ДСНС України у Чернігівській області Ігорем Киселем.

Пунктом 5 розділу ІІ Вимог щодо утримання та експлуатації об`єктів фонду захисних споруд цивільного захисту, затверджених наказом МНС України від 09.07.2018 № 579, зазначено, що забезпечення фонду захисних споруд первинними засобами пожежогасіння, обладнання їх системами внутрішнього протипожежного водопостачання, пожежної автоматики і сигналізації здійснюється відповідно до вимог Правил пожежної безпеки в Україні, затверджених наказом Міністерства внутрішніх справ України від 30.12.2014

№ 1417, зареєстрованих у Міністерстві юстиції України 05.03.2015 за № 252/26697, а також державних будівельних норм і національних стандартів, що діють у сфері пожежної безпеки.

Пунктом 7.3 таблиці А.1 додатку А ДБН В.2.5-56:2014 «Системи протипожежного захисту» визначено, що до об`єктів, які підлягають обладнанню системами пожежної сигналізації та пожежогасіння, відносяться загальноосвітні школи.

Відповідно до пунктів 9-11 Порядку створення, утримання фонду захисних споруд цивільного захисту, включення об`єктів до складу та виключення таких об`єктів з фонду захисних споруд цивільного захисту та ведення його обліку, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 10.03.2017 № 138, утримання фонду захисних споруд у готовності до використання за призначенням здійснюється їх балансоутримувачами.

Згідно із пунктом 10 вказаного порядку балансоутримувач забезпечує утримання захисних споруд та інших споруд, що повинні використовуватися для укриття населення, а також підтримання їх у стані, необхідному для приведення у готовність до використання за призначенням відповідно до вимог щодо утримання та експлуатації захисних споруд.

Пунктом 3 зазначеного порядку визначено, що балансоутримувачі захисних споруд - власники, користувачі, юридичні особи, на балансі яких перебувають захисні споруди (у тому числі споруди, що не увійшли до їх статутних капіталів у процесі приватизації (корпоратизації).

Сторонами не оспорюється як факт відсутності системи пожежної сигналізації на об`єкті фонду захисних споруд протирадіаційного укриття № 94333 Тарасо-Шевченківського ліцею Любецької селищної ради за адресою: село Тараса Шевченка, вулиця Шевченка, 2Б, так і факт того, що згідно з вимогами діючого законодавства, така системи на вказаному об`єкті має бути встановлена.

Статтею 66 КЦЗУ вказано, що центральний орган виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки, здійснює державний нагляд (контроль) шляхом проведення планових та позапланових перевірок відповідно до закону.

Статтею 17-1 КЦЗУ визначені повноваження центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері цивільного захисту, яким є Державна служба України з надзвичайних ситуацій (ДСНС) (пункт 1 Положення про Державну службу з надзвичайних ситуацій, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 16.12.2015 № 1052, у редакції, чинній на момент звернення до суду із цим позовом), який здійснює свої повноваження безпосередньо і через утворені в установленому порядку територіальні органи (пункт 7 цього ж Положення, частина 3 статті 17-1 КЦЗУ).

Згідно з частиною другою статті 17-1 КЦЗУ центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері цивільного захисту, серед іншого, перевіряє стан дотримання вимог законодавства у сфері цивільного захисту та складає відповідні акти.

На виконання вказаних повноважень посадовою особою ДСНС - головним інспектором ВЗНС Ріпкинського РВ ГУ ДСНС України у Чернігівській області Ігорем Киселем зафіксовано процес обстеження об`єкта та складено і підписано Акт обстеження об`єкта фонду захисних споруд цивільного захисту від 25.04.2025 № 526. Об`єктом огляду є протирадіаційне укриття № 94333 Тарасо-Шевченківського ліцею Любецької селищної ради за адресою: село Тараса Шевченка, вулиця Шевченка, 2Б. В акті зафіксовано виявлене порушення: захисну споруду не обладнано системою протипожежного захисту (системою пожежної сигналізації).

Виявлене та зафіксоване у вказаному акті порушення встановлених законодавством вимог пожежної безпеки стало підставою для винесення постанови про накладення адміністративного стягнення серії ЧН № 000785 від 25.04.2025 на ОСОБА_1 .

Відповідно до частини 1 статті 38 КУпАП адміністративне стягнення може бути накладено не пізніш як через два місяці з дня вчинення правопорушення, а при триваючому правопорушенні - не пізніш як через два місяці з дня його виявлення, за винятком випадків, коли справи про адміністративні правопорушення відповідно до цього Кодексу підвідомчі суду (судді).

За змістом наведеної норми початок перебігу строку накладення адміністративного стягнення пов`язується з днем виявлення правопорушення лише у випадку вчинення триваючого правопорушення.

Триваючі правопорушення є проступками, пов`язаними з тривалим, неперервним невиконанням обов`язків, передбачених правовою нормою. Такі правопорушення припиняються виконанням регламентованих обов`язків або притягненням винної у невиконанні особи до відповідальності. Як правило, ці правопорушення є наслідками протиправної бездіяльності. За невиконання вимог зазначеного законодавства установлено адміністративну відповідальність. Відомо, що триваючі правопорушення припиняються, якщо факт цих правопорушень виявлено компетентним органом при проведенні перевірок.

Зазначених висновків дійшов Верховний Суд у справі № 591/1842/17.

Суд зазначає, що вказане в оскаржуваній постанові порушення встановлених законодавством вимог пожежної безпеки є триваючим правопорушенням у формі протиправної бездіяльності.

Отже, на виконання вимог 280 КУпАП, відповідач при розгляді справи про адміністративне правопорушення мав, серед іншого, встановити день виявлення правопорушення.

Судом встановлено, що 16.06.2021 на вказаному об`єкті здійснювався плановий захід державного нагляду щодо додержання суб`єктом господарювання вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки, за результатом чого складено відповідний акт.

На підставі даного акта посадовою особою ДСНС - головним інспектором ВЗНС Ріпкинського РВ ГУ ДСНС України у Чернігівській області Ігорем Киселем вручено позивачу припис від 16.06.2021, в якому встановлено перелік порушень, зокрема: будівлю не обладнано системою протипожежного захисту (системою пожежної сигналізації) та зобов`язано таку систему встановити (пункт 1 заходів).

Відповідачем не спростовується факт такого огляду та винесення припису.

Такі висновки у вказаному приписі прямо свідчать про дослідження питання наявності системи пожежної сигналізації.

Вказаний припис складено та підписано головним інспектором ВЗНС Ріпкинського РВ ГУ ДСНС України у Чернігівській області Ігорем Киселем.

Отже посадовій особі, яка винесла постанову про накладення адміністративного стягнення серії ЧН № 000785 від 25.04.2025 на ОСОБА_1 , головному інспектору ВЗНС Ріпкинського РВ ГУ ДСНС України у Чернігівській області Ігорю Кисілю було достеменно відомо про відсутність системи пожежної сигналізації на об`єкті, що розташований за адресою: село Тараса Шевченка, вулиця Шевченка, 2Б, ще 16.06.2021, а відтак, саме з цього моменту правопорушення вважається закінченим та починається перебіг строку накладення адміністративного стягнення.

При цьому, оскаржувана постанова про притягнення позивача до адміністративної відповідальності за вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого статтею 175 КУпАП, винесена лише 25.04.2025, тобто з пропуском строку, передбаченого статтею 38 КУпАП.

Посадова особа при винесенні оскаржуваної постанови не дотрималась вимог статті 247 КУпАП, згідно з якою провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю у разі закінчення на момент розгляду справи про адміністративне правопорушення строків, передбачених статтею 38 цього Кодексу.

Отже, оскаржувана постанова винесена не у відповідності до положень чинного законодавства України, а тому є незаконною та підлягає скасуванню.

Згідно з пунктом 3 частини 3 статті 286 КАС України за наслідками розгляду справи щодо рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень у справах про притягнення до адміністративної відповідальності місцевий загальний суд як адміністративний має право скасувати рішення суб`єкта владних повноважень і закрити справу про адміністративне правопорушення.

З огляду на встановлені обставини суд, дослідивши матеріали справи, вважає, що оскаржувана постанова підлягає скасуванню, а провадження у справі закриттю у зв`язку із закінчення на момент розгляду справи про адміністративне правопорушення строків накладення адміністративного стягнення.

Згідно з частиною 1 статті 139 КАС України при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.

Відтак з відповідача на користь позивача підлягають стягненню судові витрати зі сплати судового збору у розмірі 605,60 гривень.

Керуючись статтями 72, 77, 78, 139, 246, 271, 286 КАС України, суд

УХВАЛИВ:

Скасувати постанову, винесену державним інспектором з нагляду (контролю) у сфері пожежної та техногенної безпеки Чернігівського району ЧРУ ГУ ДСНС України у Чернігівській області Киселем І.М. від 25.04.2025 серії ЧН № 000785 про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за статтею 175 КУпАП, а провадження у справі закрити.

Стягнути з Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Чернігівській області (, адреса місцезнаходження: 14037, місто Чернігів, проспект Миру, 190а) на користь ОСОБА_1 ( ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП НОМЕР_1 , зареєстроване місце проживання: АДРЕСА_1 ) судові витрати із сплати судового збору в розмірі 605,60 гривень (шістсот п`ять гривень шістдесят копійок) за рахунок бюджетних асигнувань.

Апеляційну скаргу на рішення може бути подано протягом десяти днів з дня проголошення до Шостого апеляційного адміністративного суду (місцезнаходження: 00016, місто Київ, вулиця Князів Острозьких, 8, корпус 30).

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Суддя Я.М. МАКАРЕВИЧ