Справа № 308/17407/25
Суддя: Світлик О. М.
Дата ухвалення: 2025-12-04 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

У Х В А Л А

про повернення позовної заяви

04.12.2025 м. Ужгород

Суддя Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області Світлик О.М., ознайомившись з позовною заявою ОСОБА_1 , в інтересах якого діє представник адвокат Пономаренко Олена Валентинівна, до ІНФОРМАЦІЯ_1 , третя особа: Деснянський відділ державної виконавчої служби у місті Чернігові Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції, про визнання протиправною та скасування постанови про адміністративне правопорушення,

В С Т А Н О В И В:

24.11.2025 до Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області в електронній формі через підсистему «Електронний суд» надійшла позовна заява ОСОБА_1 , в інтересах якого діє представник адвокат Пономаренко О.В., до ІНФОРМАЦІЯ_1 , третя особа: Деснянський відділ державної виконавчої служби у місті Чернігові Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції, згідно з якою просить скасувати постанову №1453-1 т.в.о. начальника ІНФОРМАЦІЯ_1 майора ОСОБА_2 від 13.07.2025 про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за ч. 3 ст. 210-1 КУпАП, а провадження у справі закрити за відсутністю складу правопорушення.

У відповідності до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 24.11.2025 справу за вказаним позовом розподілено судді Світлик О.М.

Розглянувши матеріали справи за вказаним позовом, приходжу до наступного висновку.

Ухвалою судді Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області від 28.11.2025 позовну заяву залишено без руху та надано позивачеві строк для усунення недоліків поданої заяви десять днів з дня отримання копії ухвали, а саме для: зазначення інших підстав для поновлення строку звернення з цим адміністративним позовом із наданням доказів на підтвердження таких підстав.

01.12.2025 через підсистему «Електронний суд» від представника позивача адвоката Пономаренко О.В. на виконання вимог ухвали надійшла заява про усунення недоліків з додатками.

У поданій заяві представник позивача посилається на те, що дійсно 13.07.2025 було складено протокол та постанову відносно ОСОБА_1 . Однак, не дивлячись на те, що в спірній постанові міститься підпис начебто ОСОБА_1 , він не отримував на руки жодного документу про притягнення його до відповідальності. Лише на словах він зрозумів, що відповідачем було складено матеріали відносно нього. Тоді ж ОСОБА_1 звернувся до адвоката з метою з`ясування, які ж матеріали та стосовно якого порушення були складені. Адвокатом в інтересах ОСОБА_1 було зроблено адвокатський запит від 15.07.2025 з метою отримання копії постанови у справі. Лише 08.08.2025 було отримано відповідь на запит стосовно ОСОБА_1 , однак не в повному обсязі. А саме, нею було затребувано копії протоколу та постанови відносно ОСОБА_1 , які не були надані. При цьому у листі зазначається про додаток на 1 арк., якого не виявлено у конверті. Після цього 12.08.2025 нею було направлено скаргу на дії працівників ІНФОРМАЦІЯ_2 щодо ненадання їй в повній мірі відповіді на запит. Всі ці дії були зроблені ще задовго до відкриття виконавчого провадження та направлені на дійсне отримання інформації стосовно притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності. Такі дії узгоджуються з твердженням, що ОСОБА_1 не отримав постанову від відповідача 13.07.2025. При цьому позивач навіть не знав суті порушення, за яке складено матеріали про притягнення його до відповідальності. Відсутність постанови у справі унеможливлювало звернення до суду у встановлені строки. Більш того, навіть до поданого позову не додано копію протоколу, оскільки відповідачем так і не надано жодної відповіді на запит адвоката, а постанову витягнуто з АСВП.

Крім того, адвокат у заяві вказує, що Указом Президента України від 24.02.2022 №64/2022 у зв`язку з військовою агресією російської федерації проти України, в Україні введено воєнний стан із 05 години 30 хвилин 24.02.2022 строком на 30 діб, який згодом було продовжено та який триває і зараз. При цьому загальновідомим є факт тривалих та постійних перебоїв з електроенергією, що перешкоджає нормальному функціонуванню всіх підприємств та досить часто унеможливлює виконання роботи, в тому числі написання позовної заяви, виготовлення копій документів, тощо. Як відомо, Чернігівська область постійно піддається загрозі ракетних ударів. Під час повітряних тривог не працюють державні установи, підприємства, поштові відділення та ряд інших. Відсутність електропостачання спричиняє неможливість повноцінної роботи, в тому числі і забезпечення своєчасної підготовки та формування позовної заяви. Воєнний стан не впливає на перебіг процесуальних строків, проте може бути поважною причиною для поновлення або продовження процесуального строку. За таких обставин, вважає, що наявні всі підстави для продовження процесуального строку для звернення із позовною заявою до суду.

Вважаю, що позовна заява підлягає поверненню з огляду на наступне.

Суддя відкриває провадження в адміністративній справі на підставі позовної заяви, якщо відсутні підстави для залишення позовної заяви без руху, її повернення чи відмови у відкритті провадження у справі (ч. 2 ст. 171 КАС України).

Відповідно до приписів ч. 1 ст. 122 КАС України позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Позовну заяву щодо оскарження рішень суб`єктів владних повноважень у справах про притягнення до адміністративної відповідальності може бути подано протягом десяти днів з дня ухвалення відповідного рішення (постанови), а щодо рішень (постанов) по справі про адміністративні правопорушення у сфері забезпечення безпеки дорожнього руху, у тому числі зафіксовані в автоматичному режимі, - протягом десяти днів з дня вручення такого рішення (постанови) (ч. 2 ст. 286 КАС України).

Слід зазначити, що інститут строків в адміністративному процесі сприяє досягненню юридичної визначеності у публічно-правових відносинах, а також стимулює учасників адміністративного процесу добросовісно ставитися до виконання своїх обов`язків. Ці строки обмежують час, протягом якого такі правовідносини можуть вважатися спірними та після завершення таких строків, якщо ніхто не звернувся до суду за вирішенням спору, відносини стають стабільними.

При цьому, у випадку пропуску строку звернення до суду, підставами для його поновлення, є лише наявність поважних причин, якими визнаються лише такі обставини, які є об`єктивно непереборними, не залежать від волевиявлення особи, пов`язані з дійсними істотними перешкодами чи труднощами для своєчасного вчинення процесуальних дій та підтверджені належними доказами.

Отже, положення КАС України встановлюють для позивача чіткі строки звернення до суду за захистом своїх прав, а в разі наявності поважних причин пропуску таких, що є об`єктивно непереборними, не залежать від волевиявлення особи, пов`язані з істотними перешкодами чи труднощами та підтверджені належними доказами, процесуальне законодавство допускає можливість поновлення пропущених строків.

Саме позивач повинен довести той факт, що він не міг дізнатися про порушення свого права у сфері публічно-правових відносин, що також випливає із загального правила, встановленого ч. 1 ст. 77 КАС України, про обов`язковість доведення стороною спору тих обставин, на котрі він посилається, як на підставу своїх вимог та заперечень.

Слід врахувати, що в ухвалі судді Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області від 28.11.2025 про залишення позовної заяви без руху було встановлено, що надана до позову копія оскаржуваної постанови містить дані і підпис позивача на підтвердження отримання її копії 13.07.2025. Дана постанова також містить інформацію про те, що постанова може бути оскаржена відповідно до ст. 287-289 КУпАП у вищому органі або до відповідного суду протягом 10 днів з дня її винесення. З огляду на вказані обставини вбачається, що ОСОБА_1 , отримавши копію оскаржуваної постанови, починаючи з 13.07.2025 безпосередньо особисто був обізнаним про наявність відносно нього порушеної справи про адміністративне правопорушення за ч. 3 ст. 210-1 КУпАП та притягнення його до адміністративної відповідальності.

У поданій заяві про усунення недоліків представник позивача вказує на те, що дійсно 13.07.2025 було складено протокол та постанову відносно ОСОБА_1 , тобто позивачем особисто визнається про обізнаність складення 13.07.2025 відносно нього уповноваженою особою ІНФОРМАЦІЯ_1 протоколу та оскаржуваної постанови про адміністративне правопорушення за ч. 3 ст. 210-1 КУпАП.

Водночас, представник позивача наголошує на тому, що не дивлячись на те, що в спірній постанові міститься підпис начебто ОСОБА_1 , він не отримував на руки жодного документу про притягнення його до відповідальності.

Вказані представником позивача обставини не є достатніми та переконливими для поновлення пропущеного строку на звернення до суду та зазначені ним обставини суд визнає неповажними.

Крім того, відповідно до ч. 1 ст. 80 КАС України учасник справи, у разі неможливості самостійно надати докази, вправі подати клопотання про витребування доказів судом.

Посилаючись на те, що адвокатом в інтересах ОСОБА_1 було зроблено адвокатський запит від 15.07.2025 з метою отримання копії постанови та лише 08.08.2025 отримано відповідь на запит, однак не в повному обсязі, а саме, не було надано затребувані копії протоколу та постанови, після чого 12.08.2025 адвокатом направлено скаргу на дії працівників відповідача щодо ненадання в повній мірі відповіді на запит, позивач не довів неможливість отримання такого доказу самостійно та не звертався з клопотанням про витребування таких доказів судом.

Доводи представника позивача про введення воєнного стану в Україні в якості неможливості своєчасної реалізації права на звернення до суду оцінюються критично, оскільки, саме по собі введення в Україні воєнного стану з огляду на приписи ч. 2 ст. 9 Закону України «Про правовий режим воєнного стану» не може бути самостійною і безумовною підставою для поновлення строку на звернення до суду, а доказів, що такий правовий режим та пов`язані з ним наслідки перешкоджали звернути до суду у встановлений строк позивачем не надано.

Відповідно до ст. 44 КАС України учасники справи та їх представники зобов`язані сприяти своєчасному, всебічному, повному та об`єктивному встановленню всіх обставин справи, виконувати процесуальні дії встановлені судом та добросовісно користуватися своїми процесуальними правами.

Згідно з ч. 1 ст. 121 КАС України суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення.

Беручи до уваги, що позивачем не доведено належними та достатніми доказами поважності причин пропуску строку звернення до суду з адміністративним позовом, приходжу до висновку про відмову в задоволенні заяви представника позивача про поновлення строку на звернення до суду з даним позовом.

Рішенням Конституційного Суду України № 17-рп/2011 від 13 грудня 2011 року визначено, що держава може встановленням відповідних процесуальних строків, обмежувати строк звернення до суду, що не впливає на зміст та обсяг конституційного права на судовий захист і доступ до правосуддя.

Відповідно до ст. 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» суди застосовують при розгляді справ Конвенцію та практику Суду, як джерело права.

Європейський суд з прав людини у рішенні від 28 березня 2006 року у справі «Мельник проти України» зазначив, що правила регулювання строків для подання скарги, безумовно, мають на меті забезпечення належного відправлення правосуддя і дотримання принципу юридичної визначеності.

Суддя наголошує, що визнання позивачем факту пропуску строку звернення до суду з позовною заявою і недоведення суду обставин об`єктивно непереборних, які не залежали від волевиявлення позивача і пов`язані з дійсними істотними перешкодами чи труднощами для своєчасного вчинення позивачем процесуальної дії, унеможливлює поновлення судом такого процесуального строку.

Відповідно до п. 9 ч. 4 ст. 169 КАС України позовна заява повертається позивачеві, у випадках, передбачених частиною другою статті 123 цього Кодексу.

Згідно з ч. 2 ст. 123 КАС України, якщо заяву не буде подано особою в зазначений строк або вказані нею підстави для поновлення строку звернення до адміністративного суду будуть визнані неповажними, суд повертає позовну заяву.

Враховуючи, що позивачем не дотримано процесуальних строків для звернення до суду з даною позовною заявою, приходжу до висновку про повернення позовної заяви.

При цьому, слід зазначити, що відповідно до ч. 8 ст. 169 КАС України повернення позовної заяви не позбавляє права повторного звернення до суду в порядку, встановленому законом.

Також суддя зазначає, що ухвалою судді Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області від 28.11.2025 задоволено заяву про забезпечення позову та постановлено зупинити стягнення на підставі виконавчого документа постанови т.в.о. начальника ІНФОРМАЦІЯ_1 Ростислава Іванини №1453-1 від 13.07.2025 по справі про адміністративне правопорушення за ч. 3 ст. 210-1 КУпАП про накладення на ОСОБА_1 адміністративного стягнення у вигляді штрафу 17000 грн.

Відповідно до ч. 1, 3 ст. 157 КАС України суд може скасувати заходи забезпечення позову з власної ініціативи або за вмотивованим клопотанням учасника справи. За результатами розгляду клопотання про скасування заходів забезпечення позову, вжитих судом, постановляється ухвала.

З огляду на повернення позовної заяви позивачеві, оскільки на даний час обставини, які зумовили необхідність зупинення стягнення на підставі виконавчого документа відпали, вважаю за необхідне скасувати заходи забезпечення позову у даній справі.

Керуючись ст. 123, 157, 160, 161, 169 КАС України,

П О С Т А Н О В И В:

У задоволенні заяви про поновлення строку звернення до адміністративного суду відмовити.

Позовну заяву ОСОБА_1 , в інтересах якого діє представник адвокат Пономаренко Олена Валентинівна, до ІНФОРМАЦІЯ_1 , третя особа: Деснянський відділ державної виконавчої служби у місті Чернігові Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції, про визнання протиправною та скасування постанови про адміністративне правопорушення повернути позивачу.

Роз`яснити позивачу, що повернення позовної заяви не перешкоджає повторному зверненню із заявою до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стати підставою для повернення заяви.

Скасувати заходи забезпечення позову, встановлені ухвалою судді Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області від 28.11.2025 у справі №308/17407/25, згідно з якою зупинено стягнення на підставі виконавчого документа постанови т.в.о. начальника ІНФОРМАЦІЯ_1 Ростислава Іванини №1453-1 від 13.07.2025 по справі про адміністративне правопорушення за ч. 3 ст. 210-1 КУпАП про накладення на ОСОБА_1 адміністративного стягнення у вигляді штрафу 17000 грн.

Копію ухвали направити адвокату Пономаренко Олені Валентинівні та Деснянському відділу державної виконавчої служби у місті Чернігові Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції.

Ухвала набирає законної сили негайно після її проголошення, якщо інше не передбачено КАС України.

Ухвала, постановлена судом поза межами судового засідання або в судовому засіданні у разі неявки всіх учасників справи, під час розгляду справи в письмовому провадженні, набирає законної сили з моменту її підписання суддею (суддями).

Учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не були вручені у день його (її) проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження на ухвалу суду якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Строк на апеляційне оскарження також може бути поновлений в разі його пропуску з інших поважних причин, крім випадків, визначених частиною другою статті 299 КАС України.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Восьмого апеляційного адміністративного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення (підписання).

Суддя Ужгородського міськрайонного суду

Закарпатської області О.М. Світлик