Справа № 320/7991/23
Суддя: Радишевська О.Р.
Дата ухвалення: 2025-12-04 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

04 грудня 2025 року

м. Київ

справа № 320/7991/23

адміністративне провадження № К/990/21880/24

Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду (далі - Суд):

cудді-доповідача - Радишевської О.Р.,

суддів - Кашпур О.В., Смоковича М.І.,

розглянув як суд касаційної інстанції в порядку письмового провадження адміністративну справу №320/7991/23

за позовом ОСОБА_1 до Головного управління Національної поліції України в Київській області про визнання протиправними та скасування наказів, поновлення на роботі та стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу, провадження в якій відкрито,

за касаційною скаргою ОСОБА_1 , в інтересах якого діє адвокат Борисевич Даніїл Володимирович, на рішення Київського окружного адміністративного суду від 14.08.2023, ухвалене суддею Головенком О.Д., та постанову Шостого апеляційного адміністративного суду від 29.02.2024, ухвалену у складі: судді-доповідача Костюк Л.О., суддів Бужак Н.П., Кобаля М.І.,

УСТАНОВИВ:

І. Суть спору

1. У березні 2023 року ОСОБА_1 (далі - позивач, ОСОБА_1 ) звернувся до Київського окружного адміністративного суду з позовом до Головного Управління Національної поліції України в Київській області (далі - відповідач, ГУНП у Київській області) з вимогами:

- визнати протиправним і скасувати наказ начальника ГУНП у Київській області від 16.12.2022 № 370 у частині «за порушення службової дисципліни, п. 1, 2 ч. 1 ст. 18, ч. 1 ст. 64 Закону України «Про Національну поліцію», п. 1, 4, 8, 13 ч. 3 ст. 1 Дисциплінарного статуту Національної поліції України», затвердженого Законом України «Про Дисциплінарний статут Національної поліції України» від 15.03.2018 за № 2337-VIII, п.п. 1, 2 п. 1 розділу II та п. 3 розділу V Правил етичної поведінки поліцейських, затверджених наказом МВС України від 09.11.2016 № 1179, Внутрішнього розпорядку дня поліцейських, державних службовців та працівників Головного Управління Національної поліції в Київській області, затвердженого наказом ГУНП у Київській області від 05.08.2016 № 919, що виразилося у недотриманні положень Конституції та законів України, інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції, Присяги працівника поліції, неповідомленні керівництва Управління кадрового забезпечення про обставини, що унеможливлюють подальше несення служби, невиконанні усного наказу керівника, не дотриманні правил внутрішнього розпорядку, що виразилося у відсутності на робочому місці з 16.00 по 18.00 14.12.2022, 15.12.2022, несприянні керівникові в організації дотримання службової дисципліни, поданні неналежного прикладу підлеглим з дотримання службової дисципліни заступника начальника відділу організації соціальної роботи Управління забезпечення ГУНП у Київській області майора поліції ОСОБА_1 звільнено зі служби в поліції»;

- визнати незаконним і скасувати наказ начальника ГУНП у Київській області від 06.01.2023 №2о/с, яким відповідно до Закону України «Про Національну поліцію» звільнено зі служби в поліції за пунктом 6 (у зв`язку із реалізацією дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби, накладеного відповідно до Дисциплінарного статуту Національної поліції України) частини першої статті 77 майора поліції ОСОБА_1 (0039334), заступника начальника відділу організації соціальної роботи Управління кадрового забезпечення, 06 січня 2023 року;

- стягнути з ГУНП у Київській області на користь ОСОБА_1 протиправно стягненні кошти за час прогулів з 16.00 по 18.00 14.12.2022 та 15.12.2022 на суми 4897,00 грн та 1906,50 грн;

- стягнути з ГУНП у Київській області на користь ОСОБА_1 компенсацію за 64 дні невикористаної відпустки;

- стягнути з ГУНП у Київській області на користь ОСОБА_1 заробітну плату за період з 01.01.2023 по 06.01.2023, виходячи із середньоденної заробітної плати 1695,26 грн з відрахуванням виплаченої суми 1352,72 грн;

- стягнути з ГУНП у Київській області на користь ОСОБА_1 середній заробіток за час вимушеного прогулу з 07.01.2023 по день поновлення на роботі з відрахуванням установлених законом податків та інших обов`язкових платежів із розрахунку його середньоденної заробітної плати 1695,26 грн;

- вилучити запис « 06 січня 2023 року звільнений зі служби в Національній поліції. Наказ ГУНП від 06 січня 2023 року № 2 о/с.» з трудової книжки ОСОБА_1 ;

- зобов`язати ГУНП у Київській області поновити на роботі ОСОБА_1 негайно.

2. На обґрунтування позову позивач зазначив, що оскаржуваними наказами відповідача його було звільнено зі служби в поліції у зв`язку з прогулом. Позивач доводив, що відповідач дійшов безпідставного висновку про наявність в його діях складу прогулу, адже відсутність на службі у відповідний період була пов`язана з існуванням поважних причин - поганим самопочуттям, про що було проінформовано безпосереднього керівника.

ІІ. Установлені судами фактичні обставини справи

3. ОСОБА_1 проходив службу в Національній поліції України на посаді заступника начальника відділу організації соціальної роботи Управління кадрового забезпечення ГУНП у Київській області.

4. Наказом начальника Головного Управління Національної поліції в Київській області від 16.12.2022 № 1473 було призначено службове розслідування за фактом можливих порушень службової дисципліни окремими працівниками ГУНП у Київській області, результати якого оформлено висновком від 28.12.2022.

5. Службовим розслідуванням установлено, що 14.12.2022 ОСОБА_1 спільно з старшим інспектором з особливих доручень відділу організації соціальної роботи Управління кадрового забезпечення ГУНП у Київській області Куроєдовим О.М. та старшим інспектором відділу організації соціальної роботи Управління кадрового забезпечення ГУНП у Київській області Гладковою К.В., за дорученням керівництва ГУНП у Київській області брав участь у вшануванні учасників ліквідації аварії на Чорнобильській АЕС на території «Академії патрульної поліції» НШ №1 НАВС у с. Новосілки Вишгородського району Київської області.

Після закінчення урочистих заходів ОСОБА_1 , ОСОБА_2 та ОСОБА_3 приблизно о 14.00 - 15.00 год цього ж дня прибули до адміністративної будівлі ГУНП в Київській області.

У подальшому, майор поліції ОСОБА_2 та старший лейтенант поліції ОСОБА_3 приступили до несення служби та виконання службових обов`язків, водночас майор поліції ОСОБА_1 на робоче місце не з`явився.

Під час з`ясування причин відсутності ОСОБА_1 на службі заступник начальника Управління - начальник відділу професійного навчання Управління кадрового забезпечення ГУНП у Київській області Глянько А.В. здійснив телефонний дзвінок на мобільний телефон майора поліції ОСОБА_1 , який пояснив, що після завершення урочистих заходів він вирушив додому і наразі знаходиться за місцем проживання.

Про будь-які причини, що унеможливлювали виконання своїх службових обов`язків, майор поліції ОСОБА_1 керівництво УКЗ ГУНП у Київській області не інформував.

Ураховуючи той факт, що майор поліції ОСОБА_1 без будь-яких поважних причин станом на 14.00 год 14.12.2022 не приступив до виконання службових обов`язків та був відсутній на робочому місці керівництвом УКЗ ГУНП у Київській області складено акт про відсутність працівника Управління кадрового забезпечення ГУНП у Київській області на робочому місці від 14.12.2022 №1731/109/12.

Також 15.12.2022 керівництвом УКЗ ГУНП у Київській області зранку здійснено перевірку наявності особового складу УКЗ ГУНП у Київській області на робочих місцях, під час якої виявлено відсутність на робочому місці майора поліції ОСОБА_1 , про що було складено акт про відсутність працівника Управління кадрового забезпечення ГУНП у Київській області на робочому місці від 15.12.2022 №1732/109/12.

Опитаний під час службового розслідування ОСОБА_1 пояснив, що 14.12.2022 приблизно о 09.30 він разом з майором поліції ОСОБА_2 , старшим лейтенантом поліції ОСОБА_3 та окремими ветеранами, які брали участь у ліквідації наслідків аварії на Чорнобильській АЕС, на службовому автомобілі ГУНП у Київській області направилися до с. Хотянівка Вишгородського району Київської області, де розташований меморіал загиблих працівників та ліквідаторів ЧАЕС для вшанування пам`яті та покладання квітів. Приблизно о 14.10-14.20 год він разом з вищевказаними працівниками поліції на службовому автомобілі ГУНП у Київській області направилися до ГУНП у Київській області, куди прибули о 14.50 год.

Опитаний ОСОБА_1 пояснив, що він разом з ОСОБА_2 та ОСОБА_3 пішли на свої робочі місця. Через деякий час йому стало погано, у зв`язку з цим, він о 16.00 год пішов до аптеки за ліками, а після чого пішов додому.

Зі слів ОСОБА_1 , наступного дня 15.12.2022 він не вийшов на роботу, адже почував себе погано, про що написав в особистому повідомленні начальнику УКЗ ГУНП у Київській області полковнику поліції Андрєєву К.В..

Також під час службового розслідування були опитані старший інспектор з особливих доручень відділу організації соціальної роботи Управління кадрового забезпечення ГУНП у Київській області Куроєдов О.М.; старший інспектор відділу організації соціальної роботи Управління кадрового забезпечення ГУНП у Київській області Гладкова К.В.; начальник УКЗ ГУНП у Київській області полковник поліції Андрєєв К.В.; заступник начальника Управління - начальник відділу комплектування Управління кадрового забезпечення ГУНП у Київській області підполковник поліції Кутовий В.В.; заступник начальника Управління - начальник відділу професійного навчання Управління кадрового забезпечення ГУНП у Київській області підполковник поліції Глянько А.В., які підтвердили відсутність ОСОБА_1 на службі з 16:00 год 14.12.2022 і 15.12.2022, та зазначили, що про причини, що унеможливлювали виконання своїх службових обов`язків, зокрема звернення за медичною допомогою, ОСОБА_1 не інформував.

6. З урахуванням викладеного у висновку службового розслідування запропоновано, зокрема, звільнити зі служби в поліції ОСОБА_1 за порушення службової дисципліни, пунктів 1, 2 частини першої статті 18, частини першої статті 64 Закону України «Про Національну поліцію», пунктів 1, 2, 4, 8 частини 3 статті 1 Дисциплінарного статуту Національної поліції України», затвердженого Законом України «Про Дисциплінарний статут Національної поліції України» від 15.03.2018 за № 2337-VІІІ, підпунктів 1, 2 пункту 1 розділу II та пункту 3 розділу V Правил етичної поведінки поліцейських, затверджених наказом МВС України від 09.11.2016 № 1179, Внутрішнього розпорядку дня поліцейських, державних службовців та працівників Головного Управління Національної поліції в Київській області, затвердженого наказом ГУНП у Київській області від 05.08.2016 № 919, що виразилося у недотриманні положень Конституції та законів України, інших нормативно-правових актів, які регламентують діяльність поліції, Присяги працівника поліції, неповідомленні керівництва Управління кадрового забезпечення про обставини, що унеможливлюють подальше несення служби, невиконанні усного наказу керівника, недотриманні правил внутрішнього розпорядку, що виразилося у відсутності на робочому місці з 16.00 по 18.00 14.12.2022, 15.12.2022, несприянні керівникові в організації дотримання службової дисципліни, поданні неналежного прикладу підлеглим з дотримання службової дисципліни.

7. Наказом начальника ГУНП у Київській області від 16.12.2022 № 370 за порушення службової дисципліни, пунктів 1, 2 частини першої статті 18, частини першої статті 64 Закону України «Про Національну поліцію», пунктів 1, 2, 4, 8, 13 частини третьої статті 1 Дисциплінарного статуту Національної поліції України», затвердженого Законом України «Про Дисциплінарний статут Національної поліції України» від 15.03.2018 за № 2337-VІІІ, підпунктів 1, 2 пункту 1 розділу II та пункту З розділу V Правил етичної поведінки поліцейських, затверджених наказом МВС України від 09.11.2016 № 1179, Внутрішнього розпорядку дня поліцейських, державних службовців та працівників Головного Управління Національної поліції в Київській області, затвердженого наказом ГУНП у Київській області від 05.08.2016 № 919, що виразилося у недотриманні положень Конституції та законів України, інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції, Присяги працівника поліції, неповідомленні керівництва Управління кадрового забезпечення про обставини, що унеможливлюють подальше несення служби, невиконанні усного наказу керівника, не дотриманні правил внутрішнього розпорядку, що виразилося у відсутності на робочому місці з 16.00 по 18.00 год 14.12.2022 та 15.12.2022, несприянні керівникові в організації дотримання службової дисципліни, поданні неналежного прикладу підлеглим з дотримання службової дисципліни заступника начальника відділу організації соціальної роботи Управління забезпечення ГУНП у Київській області майора поліції ОСОБА_1 звільнено зі служби в поліції.

8. Наказом начальника ГУНП у Київській області від 06.01.2023 № 2 о/с, відповідно до пункту 6 частини першої статті 77 Закону України «Про Національну поліції» (у зв`язку із реалізацією дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби, накладеного відповідно до Дисциплінарного статуту Національної поліції України) майора поліції ОСОБА_1 , заступника начальника відділу організації соціальної роботи Управління кадрового забезпечення ГУНП у Київській області звільнено зі служби в поліції з 06.01.2023.

9. Не погоджуючись з наказами про застосування дисциплінарного стягнення та його реалізацію, позивач звернувся до суду.

ІІІ. Рішення судів першої та апеляційної інстанцій і мотиви їхнього ухвалення

10. Рішенням Київського окружного адміністративного суду від 14.08.2023, залишеним без змін постановою Шостого апеляційного адміністративного суду від 29.02.2024, у задоволенні позову відмовлено.

11. Відмовляючи в задоволенні позову, суди попередніх інстанцій виходили з того, що матеріалами службового розслідування підтверджується факт відсутності позивача на службі в період з 16:00 год 14.12.2022 і 15.12.2022. Водночас, заперечуючи щодо наявності в його діях складу дисциплінарного проступку (прогулу), позивач відповідних доказів, зокрема тих, які б підтверджували наявність поважних причин відсутності на службі, не надав.

12. З урахуванням викладеного, суди попередніх інстанцій вважали, що дисциплінарне стягнення до позивача застосовано обґрунтовано.

IV. Провадження в суді касаційної інстанції

13. 06.06.2024 від позивача до Суду надійшла касаційна скарга, у якій позивач просив скасувати рішення Київського окружного адміністративного суду від 14.08.2023 та постанову Шостого апеляційного адміністративного суду від 29.02.2024, та направити справу на новий судовий розгляду до суду першої інстанції.

14. Ухвалою Верховного Суду від 20.06.2024 відкрито касаційне провадження за вказаною скаргою.

15. За доводами позивача, які стали підставою для відкриття касаційного провадження, суди попередніх інстанцій не врахували висновків, викладених у постанові Верховного Суду від 31.03.2020 у справі №824/845/18-а, відповідно до яких прогулом є відсутність працівника на роботі як протягом усього робочого дня, так і більше трьох годин безперервно або сумарно протягом робочого дня без поважних причин.

16. У цьому контексті скаржник зазначає, що суди попередніх інстанцій проігнорували істотні для правильного вирішення справи докази, які підтверджують поважність причин, з яких ОСОБА_1 був відсутній на службі, а саме листування в месенджері Telegram, відповідно до якого ОСОБА_1 повідомляв керівництво ГУНП у Київській області про поганий стан здоров`я та медичний документ виданий Київською міською станцією швидкої медичної допомоги та медицини катастроф від 15.12.2022 року о 10.00 на ім`я ОСОБА_1 .

17. Відповідач у відзиві на касаційну скаргу зазначив, що судами попередніх інстанцій повно та всебічно встановлено обставини, що мають значення для розгляду справи, і правильно застосовано норми матеріального права до спірних правовідносин, у зв`язку з чим підстав для скасування їхніх рішень немає.

18. За наслідками автоматизованого розподілу судової справи між суддями касаційну скаргу передано на розгляд колегії суддів: судді-доповідачу Мартинюк Н.М., суддям Єресько Л.О., Радишевській О.Р.

19. Ухвалою Суду від 20.06.2024 відкрито касаційне провадження за вказаною скаргою.

20. Розпорядженням заступника керівника Апарату Верховного Суду - керівника секретаріату Касаційного адміністративного суду - від 15.08.2025 призначений повторний автоматизований розподіл справи, за наслідками якого справу передано на розгляд колегії суддів у складі: судді-доповідача Радишевської О.Р., суддів Кашпур О.В., Смоковича М.І.

V. Джерела права

21. Правові засади організації та діяльності Національної поліції України, статус поліцейських, а також порядок проходження служби в Національній поліції України визначає Закон України «Про Національну поліцію» від 02.07.2015 № 580-VIII (далі - Закон № 580-VIII).

22. Статтею 3 Закону № 580-VIII (у редакції, чинній на час виникнення спірних правовідносин) визначено, що у своїй діяльності поліція керується Конституцією України, міжнародними договорами України, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, цим та іншими законами України, актами Президента України та постановами Верховної Ради України, прийнятими відповідно до Конституції та законів України, актами Кабінету Міністрів України, а також виданими відповідно до них актами Міністерства внутрішніх справ України, іншими нормативно-правовими актами.

23. Відповідно до частини першої статті 18 Закону № 580-VIII поліцейський зобов`язаний: 1) неухильно дотримуватися положень Конституції України, законів України та інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції, та Присяги поліцейського; 2) професійно виконувати свої службові обов`язки відповідно до вимог нормативно-правових актів, посадових (функціональних) обов`язків, наказів керівництва; 3) поважати і не порушувати прав і свобод людини; 4) надавати невідкладну, зокрема домедичну і медичну, допомогу особам, які постраждали внаслідок правопорушень, нещасних випадків, а також особам, які опинилися в безпорадному стані або стані, небезпечному для їхнього життя чи здоров`я; 5) зберігати інформацію з обмеженим доступом, яка стала йому відома у зв`язку з виконанням службових обов`язків; 6) інформувати безпосереднього керівника про обставини, що унеможливлюють його подальшу службу в поліції або перебування на займаній посаді.

24. Згідно з частиною першою статті 19 Закону № 580-VIII у разі вчинення протиправних діянь поліцейські несуть кримінальну, адміністративну, цивільно-правову, матеріальну та дисциплінарну відповідальність відповідно до закону.

25. Відповідно до частини другої статті 19 Закону № 580-VIII підстави та порядок притягнення поліцейських до дисциплінарної відповідальності, а також застосування до поліцейських заохочень визначаються Дисциплінарним статутом Національної поліції України, що затверджується законом.

26. Законом України від 15.03.2018 №2337-VIII затверджено Дисциплінарний статут Національної поліції України (далі - Дисциплінарний статут), який визначає сутність службової дисципліни в Національній поліції України, повноваження поліцейських та їхніх керівників з її додержання, види заохочень і дисциплінарних стягнень, а також порядок їх застосування та оскарження.

27. Відповідно до частин першої, третьої статті 1 Дисциплінарного статуту службова дисципліна - це дотримання поліцейським Конституції і законів України, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, актів Президента України і Кабінету Міністрів України, наказів Національної поліції України, нормативно-правових актів Міністерства внутрішніх справ України, Присяги поліцейського, наказів керівників.

28. Службова дисципліна, крім основних обов`язків поліцейського, визначених статтею 18 Закону України "Про Національну поліцію", зобов`язує поліцейського, зокрема, знати і виконувати заходи безпеки під час несення служби, дотримуватися правил внутрішнього розпорядку.

29. Згідно з частиною першою статті 11 Дисциплінарного статуту за порушення службової дисципліни поліцейські незалежно від займаної посади та спеціального звання несуть дисциплінарну відповідальність згідно з цим Статутом.

30. Частинами першою, другою статті 13 Дисциплінарного статуту передбачено, що дисциплінарне стягнення є засобом підтримання службової дисципліни, що застосовується за вчинення дисциплінарного проступку з метою виховання поліцейського, який його вчинив, для безумовного дотримання службової дисципліни, а також з метою запобігання вчиненню нових дисциплінарних проступків.

31. Дисциплінарне стягнення має індивідуальний характер та не застосовується до поліцейського, вина якого у вчиненні дисциплінарного проступку не встановлена у визначеному порядку або який діяв у стані крайньої необхідності чи необхідної оборони.

32. Відповідно до частини третьої статті 13 Дисциплінарного статуту до поліцейських можуть застосовуватися такі види дисциплінарних стягнень: 1) зауваження; 2) догана; 3) сувора догана; 4) попередження про неповну службову відповідність; 5) пониження у спеціальному званні на один ступінь; 6) звільнення з посади; 7) звільнення із служби в поліції.

33. Згідно з частинами першою, другою статті 14 Дисциплінарного статуту службове розслідування - це діяльність із збирання, перевірки та оцінки матеріалів і відомостей про дисциплінарний проступок поліцейського. Службове розслідування проводиться з метою своєчасного, повного та об`єктивного з`ясування всіх обставин вчинення поліцейським дисциплінарного проступку, встановлення причин і умов його вчинення, вини, ступеня тяжкості дисциплінарного проступку, розміру заподіяної шкоди та для підготовки пропозицій щодо усунення причин вчинення дисциплінарних проступків.

34. Відповідно до частини четвертої статті 14 Дисциплінарного статуту підставою для призначення службового розслідування є заяви, скарги та повідомлення громадян, посадових осіб, інших поліцейських, засобів масової інформації (далі - повідомлення), рапорти про вчинення порушення, що має ознаки дисциплінарного проступку, або безпосереднє виявлення ознак такого проступку посадовою особою поліції, за наявності достатніх даних, що вказують на ознаки дисциплінарного проступку.

35. Частинами першою, другою статті 18 Дисциплінарного статуту передбачено, що під час проведення службового розслідування поліцейський має право на захист, що полягає в наданні йому можливості надавати письмові пояснення щодо обставин вчинення дисциплінарного проступку та докази правомірності своїх дій.

36. Поліцейський, стосовно якого проводиться службове розслідування, має право:

- надавати пояснення, подавати відповідні документи та матеріали, що стосуються обставин, які досліджуються;

- подавати клопотання про отримання і залучення до матеріалів розслідування нових документів, отримання додаткових пояснень від осіб, які мають відношення до справи;

- ознайомлюватися з матеріалами, зібраними під час проведення службового розслідування, робити їх копії за допомогою технічних засобів з урахуванням обмежень, передбачених Кримінальним процесуальним кодексом України, законами України "Про захист персональних даних", "Про державну таємницю" та іншими законами;

- подавати скарги на дії осіб, які проводять службове розслідування;

- користуватися правничою допомогою.

37. Відповідно до частини першої статті 19 Дисциплінарного статуту у висновку за результатами службового розслідування зазначаються: 1) дата і місце складання висновку, прізвище та ініціали, посада і місце служби членів дисциплінарної комісії, що проводила службове розслідування; 2) підстава для призначення службового розслідування; 3) обставини справи, зокрема обставини вчинення поліцейським дисциплінарного проступку; 4) пояснення поліцейського щодо обставин справи; 5) пояснення інших осіб, яким відомі обставини справи; 6) пояснення безпосереднього керівника поліцейського щодо обставин справи; 7) документи та матеріали, що підтверджують та/або спростовують факт вчинення дисциплінарного проступку; 8) відомості, що характеризують поліцейського, а також дані про наявність або відсутність у нього дисциплінарних стягнень; 9) причини та умови, що призвели до вчинення проступку, вжиті або запропоновані заходи для їх усунення, обставини, що знімають з поліцейського звинувачення; 10) висновок щодо наявності або відсутності у діянні поліцейського дисциплінарного проступку, а також щодо його юридичної кваліфікації з посиланням на положення закону; 11) вид стягнення, що пропонується застосувати до поліцейського у разі наявності в його діянні дисциплінарного проступку.

38. Пунктом 6 частини першої статті 77 Закону України «Про Національну поліцію» визначено, що поліцейський звільняється зі служби в поліції, а служба в поліції припиняється у зв`язку із реалізацією дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби, накладеного відповідно до Дисциплінарного статуту Національної поліції України.

VI. Позиція Верховного Суду

39. Спір у цій справі виник у зв`язку із застосуванням до позивача дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби в поліції відповідно до пункту 6 частини першої статті 77 Закону України «Про Національну поліцію».

40. Підставою притягнення позивача до дисциплінарної відповідальності стало вчинення ним дисциплінарного проступку, який полягає у відсутності на службі у період з 16.00 по 18.00 год 14.12.2022 та весь день 15.12.2022.

41. Так, згідно із пунктом 4 частини першої статті 40 КЗпП України трудовий договір, укладений на невизначений строк, а також строковий трудовий договір до закінчення строку його чинності можуть бути розірвані власником або уповноваженим ним органом лише у випадку прогулу (в тому числі відсутності на роботі більше трьох годин протягом робочого дня) без поважних причин.

42. У постанові від 13 жовтня 2020 року у справі № 712/9213/18 Велика Палата Верховного Суду зазначила, що при розгляді позовів про поновлення на роботі осіб, звільнених за пунктом 4 частини першої статті 40 КЗпП України, суди повинні виходити з того, що передбаченим цією нормою закону прогулом визнається відсутність працівника на роботі як протягом усього робочого дня, так і більше трьох годин безперервно або сумарно протягом робочого дня без поважних причин (наприклад, у зв`язку з поміщенням до медвитверезника, самовільним використанням без погодження з власником або уповноваженим ним органом днів відгулів, чергової відпустки, залишенням роботи до закінчення строку трудового договору чи строку, який працівник зобов`язаний пропрацювати за призначенням після закінчення вищого чи середнього спеціального навчального закладу).

43. Згідно із частиною третьою статті 40 КЗпП України не допускається звільнення працівника з ініціативи власника або уповноваженого ним органу в період його тимчасової непрацездатності (крім звільнення за пунктом 5 цієї статті), а також у період перебування працівника у відпустці. Це правило не поширюється на випадок повної ліквідації підприємства, установи, організації.

44. Статтею 139 КЗпП України визначено обов`язок працівників працювати чесно і сумлінно, своєчасно і точно виконувати розпорядження власника або уповноваженого ним органу, додержувати трудової і технологічної дисципліни, вимог нормативних актів про охорону праці, дбайливо ставитися до майна власника, з яким укладено трудовий договір.

45. Разом з цим основні обов`язки поліцейського передбачені статтею 18 Закону України "Про Національну поліцію", а також статтею 1 Дисциплінарного статуту.

46. Вчинення поліцейським порушення, що має ознаки дисциплінарного проступку, або безпосереднє виявлення ознак такого проступку посадовою особою поліції за наявності достатніх даних, що вказують на ознаки дисциплінарного проступку, слугує підставою для накладення дисциплінарного стягнення, якому передує службове розслідування.

47. Відмовляючи в задоволенні позову, суди попередніх інстанцій виходили з того, що матеріалами службового розслідування, зокрема, поясненнями старшого інспектора з особливих доручень відділу організації соціальної роботи Управління кадрового забезпечення ГУНП у Київській області Куроєдова О.М.; старшого інспектора відділу організації соціальної роботи Управління кадрового забезпечення ГУНП у Київській області Гладкової К.В.; начальника Управління кадрового забезпечення ГУНП у Київській області полковника поліції Андрєєва К.В.; заступника начальника Управління - начальника відділу комплектування Управління кадрового забезпечення ГУНП у Київській області підполковника поліції Кутового В.В.; заступника начальника Управління - начальника відділу професійного навчання Управління кадрового забезпечення ГУНП у Київській області підполковника поліції Глянька А.В. підтверджується факт відсутності позивача на службі в період з 16.00 по 18.00 год 14.12.2022 та 15.12.2022 без поважних причин.

48. Водночас позивач у касаційній скарзі, посилаючись на висновки Верховного Суду, викладені у постанові від 31.03.2020 у справі №824/845/18-а, доводить, що відсутність на службі становить склад дисциплінарного правопорушення за умови відсутності поважних причин перебування поза місцем несення служби понад 3 години.

49. У цьому контексті позивач зазначає, що суди попередніх інстанцій не надали оцінки доказам, на які він посилався, доводячи, що в період з 16.00 по 18.00 год 14.12.2022 та 15.12.2022 на службі був відсутній з поважних причин, про що повідомляв керівництво ГУНП у Київській області.

50. У постанові Верховного Суду від 31.03.2020 у справі №824/845/18-а, на яку позивач посилається як на підставу для відкриття касаційного провадження, зазначено, що прогул - це відсутність на роботі як протягом усього робочого дня, так і більше трьох годин безперервно або сумарно впродовж робочого дня без поважних причин.

51. Отже, крім встановлення самого факту відсутності поліцейського на службі більше трьох годин протягом робочого дня (безперервно чи загалом), істотною обставиною для вирішення питання про законність звільнення поліцейського за прогул є з`ясування поважності причини його відсутності.

52. Вичерпного переліку поважних причин відсутності на службі у законодавстві, що регулює порядок несення служби поліцейськими, не існує, тому в кожному окремому випадку оцінка поважності причини відсутності на роботі надається, виходячи з конкретних обставин.

53. Основним критерієм віднесення причин відсутності поліцейського на роботі до поважних є наявність об`єктивних, незалежних від волі самого працівника поліції обставин, які виключають його вину.

54. Відповідно до сталої судової практики причину відсутності поліцейського на роботі можна вважати поважною, якщо прибуттю до місця несення служби перешкоджали істотні обставини, які не можуть бути усунуті самим працівником поліції, зокрема, стихійні явища, техногенні аварії, відсутність за станом здоров`я тощо, або ж відсутність на роботі з дозволу безпосереднього керівника.

55. Повертаючись до обставин справи, яка переглядається, Суд зазначає, що підставою для застосування до позивача дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення була відсутність позивача за місцем несення служби у період з 16.00 по 18.00 год 14.12.2022 та протягом усього робочого дня 15.12.2022.

56. Зафіксовану у висновку службового розслідування та у відповідних актах обставину відсутності на службі у зазначений період позивач не заперечував.

57. Перевіряючи аргументи позивача про поважність причин відсутності його на службі у вказаний період, судами попередніх інстанцій були досліджені пояснення:

- старшого інспектора з особливих доручень відділу організації соціальної роботи Управління кадрового забезпечення ГУНП у Київській області Куроєдова О.М і старшого інспектора відділу організації соціальної роботи Управління кадрового забезпечення ГУНП у Київській області Гладкової К.В., які зазначили, що за усною вказівкою начальника УКЗ ГУНП у Київській області полковника поліції Андрєєва К.В. вони спільно з майором поліції ОСОБА_1 14.12.2022 були задіяні в організації та проведення урочистих заходів щодо вшанування учасників ліквідації наслідків аварії на ЧАЕС. Після закінчення урочистих заходів, приблизно о 14.00 год вони прибули на робоче місце для несення служби та виконання службових обов`язків, проте майор поліції ОСОБА_1 на робоче місце не прибув та до кінця робочого дня не з`явився. Про будь-які причини, що унеможливлювали виконання службових обов`язків ОСОБА_1 особисто їх та керівництво Управління кадрового забезпечення ГУНП у Київській області не інформував;

- заступника начальника Управління - начальника відділу комплектування Управління кадрового забезпечення ГУНП у Київській області підполковника поліції Кутового В.В., який зазначив, що після закінчення урочистих заходів, приблизно о 14.00 год ОСОБА_2 та ОСОБА_3 прибули на робоче місце для несення служби та виконання службових обов`язків, проте майор поліції ОСОБА_1 на робочому місці був відсутній. У зв`язку з викладеним, начальник УКЗ ГУНП у Київській області полковник поліції Андреєєв К.В. доручив підполковнику поліції ОСОБА_4 установити місце знаходження ОСОБА_1 . Про будь-які причини, що унеможливлювали виконання своїх службових обов`язків ОСОБА_1 його або інших співробітників не інформував. Про погане самопочуття, звернення до медичного закладу або перебування на лікуванні ОСОБА_1 не інформував;

- заступника начальника Управління - начальника відділу професійного навчання Управління кадрового забезпечення ГУНП у Київській області підполковника поліції Глянька А.В., який зазначив, що у зв`язку з відсутністю ОСОБА_1 на службі начальник Управління кадрового забезпечення ГУНП у Київській області полковник поліції Андреєєв К.В. доручив йому встановити місце знаходження ОСОБА_1 , після чого він здійснив телефонний дзвінок на мобільний номер телефона останнього, який пояснив, що після урочистих заходів вирушив додому і наразі перебуває за місцем проживання. Про будь-які причини, що унеможливлювали виконання своїх службових обов`язків ОСОБА_1 керівництво Управління кадрового забезпечення ГУНП у Київській області не інформував. Про погане самопочуття, звернення до медичного закладу або перебування на лікуванні ОСОБА_1 не зазначав;

- начальника Управління кадрового забезпечення ГУНП у Київській області полковника поліції Андрєєва К.В., який зазначив, що ОСОБА_1 14.12.2022 з 16.00 самостійно залишив місце несення служби і не звертався до керівництва УКЗ ГУНП у Київській області за відповідним дозволом. Про звернення до медичного закладу або перебування на лікуванні не повідомляв. Також, ОСОБА_5 пояснив, що 15.12.2022 майор поліції ОСОБА_1 зранку в особистому повідомленні повідомив його про те, що він погано себе почуває, у зв`язку з чим не вийде на роботу, але вказане він не погодив. 15.12.2022 о 09.00 год ним було здійснено перевірку наявності особового складу УКЗ ГУНП у Київській області на робочих місцях, під час чого виявлено відсутність на робочому місці майора поліції ОСОБА_1 . За вказаним фактом було складено акт про відсутність працівника Управління кадрового забезпечення ГУНП у Київській області на робочому місці підготовлено відповідний рапорт керівництву ГУНП у Київській області.

58. Водночас позивач під час службового розслідування зазначав, що він страждає на гіпертонію, у зв`язку з чим унаслідок стресу, великих навантажень, метеорологічних умов у нього може різко підійматися тиск. Щодо причин відсутності на службі, то позивач пояснював, що 14.12.2022, після повернення орієнтовно о 15.00 год до ГУНП у Київській області з урочистих заходів з нагоди вшанування учасників ліквідації аварії на Чорнобильській АЕС, у нього піднявся тиск, у зв`язку з чим він орієнтовно о 16.00 год залишив місце служби та попрямував до аптеки, де виміряв тиск та придбав відповідні медикаменти, після чого поїхав до місця проживання. 15.12.2022 позивач орієнтовно о 07.30 год виміряв температуру тіла, яка становила 38.4 С, про що повідомив безпосереднього керівника ОСОБА_5 та увесь день залишався вдома.

59. Проаналізувавши зібрані під час службового розслідування докази у взаємозв`язку з поясненнями позивача суди попередніх інстанцій дійшли правильних висновків про те, що в спірних правовідносинах позивач був відсутній на службі без поважних причин.

60. Суди попередніх інстанцій обґрунтовано зазначили, що задля спростування висновків службового розслідування щодо відсутності на службі, які підтверджуються документально, зокрема актами та показаннями відповідних осіб, сторона позивача, яка не погоджується з такою оцінкою обставин, має не лише їх заперечити та вказати власні доводи, але і підтвердити їх належними та допустимими доказами.

61. Як уже зазначалось, причину відсутності поліцейського на роботі можна вважати поважною, якщо прибуттю до місця несення служби перешкоджали істотні обставини, які не можуть бути усунуті самим працівником поліції, зокрема, стихійні явища, техногенні аварії, відсутність за станом здоров`я, або ж відсутність на роботі з дозволу безпосереднього керівника.

62. Водночас хвороба, або інший стан здоров`я, що унеможливлює виконання службових обов`язків, може підтверджуватися відповідним листком непрацездатності, який є належним доказом поважної причини відсутності на робочому місці, зокрема протягом дня.

63. Як установлено судами попередніх інстанцій, позивач, стверджуючи, що 14-15.12.2022 його відсутність на службі була пов`язана з хворобою та високим тиском, належних доказів на підтвердження цих обставин в межах проведеного службового розслідування не надав.

64. У доводах касаційної скарги позивач зазначив, що на підтвердження неможливості бути присутнім на роботі позивачем до позовної заяви було надано медичний документ, виданий Київською міською станцією швидкої медичної допомоги та медицини катастроф від 15.12.2022 року о 10.00, виданої на ім`я ОСОБА_1 , де повністю підтверджуються стан здоров`я останнього та неможливість з`явитися на роботу.

65. Натомість з документа, який позивач долучив до позовної заяви, висновується, що у ньому відсутнє прізвище та печатка лікаря. Позивачу виміряно тиск та пульс. Разом з цим міститься застереження, що для подальшого лікування необхідно звертатися до дільничного лікаря або до пункту невідкладної медичної допомоги за місцем проживання.

66. У цьому контексті Суд також ураховує, що позивач не надавав вказаного медичного документа під час службового розслідування й не повідомляв дисциплінарну комісію про його існування.

67. Отже, суди попередніх інстанцій обґрунтовано не брали до уваги вказаний документ, з огляду на непідтвердження належних підстав відсутності на робочому місці.

68. Водночас листок непрацездатності, який є належним доказом поважної причини неприбуття протягом дня на службу, у позивача відсутній.

69. Разом з цим варто зауважити, що зміст пояснень позивача під час проведення службового розслідування в частині, яка стосувалась відсутності на службі 15.12.2022, зводився до того, що в нього була температура 38,4, про що він орієнтовно о 08:00 год 15.12.2022 повідомив безпосереднього керівника, після чого увесь день був удома.

70. Посилання позивача на скріншоти електронного листування з безпосереднім керівником, з якого вбачається, що він повідомляв його погане самопочуття, не є доказом існування поважних причин відсутності на службі, адже, як правильно установили суди попередніх інстанцій, дозволу залишатися вдома без відкриття листка непрацездатності позивач не отримав.

71. Отже, суди попередніх інстанцій дійшли правильних висновків про доведеність висновком службового розслідування факту порушення позивачем службової дисципліни, що виразилося у безпідставній відсутності на службі 14.12.2022 з 16.00 год та 15.12.2022.

72. З урахуванням викладеного, Суд не встановив неправильного застосування норм матеріального права або порушень норм процесуального права судами попередніх інстанцій та погоджується з їхніми висновками про необґрунтованість позовних вимог.

73. Положеннями частини першої статті 341 КАС України суд касаційної інстанції переглядає судові рішення в межах доводів та вимог касаційної скарги, які стали підставою для відкриття касаційного провадження, та на підставі встановлених фактичних обставин справи перевіряє правильність застосування судом першої чи апеляційної інстанції норм матеріального і процесуального права.

74. Відповідно до частини другої статті 341 КАС України суд касаційної інстанції не має права встановлювати або вважати доведеними обставини, що не були встановлені у рішенні або постанові суду чи відхилені ним, вирішувати питання про достовірність того чи іншого доказу, про перевагу одних доказів над іншими, збирати чи приймати до розгляду нові докази або додатково перевіряти докази.

75. Згідно з частиною першою статті 350 КАС України суд касаційної інстанції залишає касаційну скаргу без задоволення, а судові рішення - без змін, якщо рішення, переглянуте в передбачених статтею 341 цього Кодексу межах, ухвалено з додержанням норм матеріального і процесуального права.

76. Переглянувши оскаржувані рішення судів першої та апеляційної інстанцій в межах заявлених вимог касаційної скарги, Суд уважає, що висновки судів попередніх інстанцій є правильними, обґрунтованими і такими, що відповідають нормам матеріального та процесуального права, у зв`язку з чим підстави для скасування чи зміни оскаржуваних судових рішень відсутні..

77. Керуючись статтями 3, 341, 345, 349, 350, 355, 356, 359 КАС України, Суд

ПОСТАНОВИВ:

78. Касаційну скаргу ОСОБА_1 , подану його представником - адвокатом Борисевичем Даніїлом Володимировичем, залишити без задоволення.

79. Рішення Київського окружного адміністративного суду від 14.08.2023 та постанову Шостого апеляційного адміністративного суду від 29.02.2024 залишити без змін.

80. Судові витрати не розподіляються.

81. Постанова набирає законної сили з дати її прийняття, є остаточною та не може бути оскаржена.

Суддя-доповідач: О. Р. Радишевська

Судді: О.В. Кашпур

М.І. Смокович