Справа № 320/21922/24
Суддя: Чаку Євген Васильович
Дата ухвалення: 2025-12-03 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ШОСТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
УХВАЛА

03 грудня 2025 року м. Київ

Шостий апеляційний адміністративний суд у складі:

Головуючого судді Чаку Є.В.,

суддів: Сорочка Є.О., Коротких А.Ю.

за участю секретаря Сови Є.Д.

розглянувши у відкритому судовому засіданні заяву представника Товариства з обмеженою відповідальністю "Нетассіст" про відвід суддів Шостого апеляційного адміністративного суду Чаку Є.В. та Сорочка Є.О. від розгляду справи за адміністративним позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "Нетасіст" та Товариства з обмеженою відповідальністю "Нетассіст" до Кабінету Міністрів України, третя особа - Національна комісія, що здійснює державне регулювання у сферах електронних комунікацій, радіочастотного спектра та надання послуг поштового зв`язку про визнання недійсним та скасування розпорядження,

В С Т А Н О В И В

Товариство з обмеженою відповідальністю "Нетасіст" та Товариство з обмеженою відповідальністю "Нетассіст" звернулися до Київського окружного адміністративного суду з позовом до Кабінету Міністрів України (далі - відповідач, КМУ), за участю третьої особи- Національна комісія, що здійснює державне регулювання у сферах електронних комунікацій, радіочастотного спектра та надання послуг поштового зв`язку в якому просили: визнати протиправним та скасувати розпорядження Кабінету Міністрів України від 07.07.2022 за №574-р "Про погодження рішення про виключення суб`єктів господарювання з реєстру постачальників електронних комунікаційних мереж та послуг" Товариства з обмеженою відповідальністю "Нетасіст" та Товариства з обмеженою відповідальністю "Нетассіст".

Київський окружний адміністративний суд рішенням від 29 серпня 2025 року у задоволенні позову відмовив у повному обсязі.

Не погоджуючись з вказаним рішенням суду першої інстанції, представник позивача подав апеляційну скаргу в якій просив скасувати рішення суду першої інстанції і ухвалити нове судове рішення, яким задовольнити позов у повному обсязі.

За наслідками автоматизованого розподілу апеляційні скарги передано на розгляд колегії суддів: судді-доповідачу Чаку Є.В., суддям Сорочко Є.О., Коротких А.Ю.

Ухвалою від 21 жовтня 2025 року Шостий апеляційний адміністративний суду у складі колегії суддів Чаку Є.В., Сорочка Є.О., Коротких А.Ю. призначив справу до розгляду у відкритому судовому засіданні на 26 листопада 2025 року о 11:00 годин.

26 листопада 2025 року під час судового засідання представником позивача було заявлено усний відвід судді-доповідачу Чаку Є.В. та члену колегії суддів Сорочку Є.О.

Порадившись на місці колегія суддів ухвалила відкласти розгляд справ для надання часу представнику позивача для оформлення відводу у письмовому вигляді.

01 грудня 2025 року від представника позивача на адресу суду надійшла заява про відвід судді-доповідачу Чаку Є.В. та судді Сорочку Є.О.

В обґрунтування заяви представник позивача зазначив, що під час судового засідання головуючий у справі суддя у стверджувальній формі зазначив, що апелянти працювали у Донецьку та Луганську. На переконання заявника це висловлювання зроблено з метою дискредитації апелянтів та є беззаперечним доказом того, що головуючий зацікавлений у вирішенні справи на користь КМУ. Заявник також зазначив, що суддя Сорочко Є.О, під час виступу хіхікав та переривав виступ.

Дослідивши матеріали справи та доводи заяви про відвід суддям у справі, колегія суддів прийшла до висновку, що заявлений відвід є необґрунтованим з наступних підстав.

Положення частин першої, другої статті 36 КАС України передбачають випадки, коли суддя не може брати участі в розгляді адміністративної справи і підлягає відводу (самовідводу), а саме: 1) якщо він брав участь у справі як свідок, експерт, спеціаліст, перекладач, представник, адвокат, секретар судового засідання або надавав правничу допомогу стороні чи іншим учасникам справи в цій чи іншій справі; 2) якщо він прямо чи опосередковано заінтересований в результаті розгляду справи; 3) якщо він є членом сім`ї або близьким родичем (чоловік, дружина, батько, мати, вітчим, мачуха, син, дочка, пасинок, падчерка, брат, сестра, дід, баба, внук, внучка, усиновлювач чи усиновлений, опікун чи піклувальник, член сім`ї або близький родич цих осіб) сторони або інших учасників судового процесу, або осіб, які надавали стороні або іншим учасникам справи правничу допомогу у цій справі, або іншого судді, який входить до складу суду, що розглядає чи розглядав справу; 4) за наявності інших обставин, які викликають сумнів у неупередженості або об`єктивності судді; 5) у разі порушення порядку визначення судді для розгляду справи, встановленого статтею 31 цього Кодексу.

Суддя підлягає відводу (самовідводу) також за наявності обставин, встановлених статтею 37 цього Кодексу, яка встановлює недопустимість повторної участі суддів в розгляді адміністративної справи.

Згідно з усталеною практикою Європейського суду з прав людини (далі - ЄСПЛ) обґрунтованість підстав для надання висновку щодо безсторонності суду для мети пункту 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод має встановлюватися згідно з:

"об`єктивним критерієм", який передбачає, що встановлення наявності упередженості суду (суддів) має бути визначено окремо від поведінки судді, тобто має бути з`ясовано, чи є очевидні факти, що можуть поставити під сумнів його безсторонність. Своєю чергою вирішальне значення має саме наявність відповідних обставин, підтверджених належними та допустимими доказами, які свідчать про обґрунтованість сумніву в неупередженості суду, а позиція зацікавленої сторони є важливою, але не вирішальною;

"суб`єктивним критерієм", який вимагає оцінки реальних дій окремого судді під час розгляду конкретної справи, і тільки після встановлення фактів у поведінці судді, які можна кваліфікувати як прояв упередженості, можливо поставити під сумнів його безсторонність.

Так, надаючи оцінку об`єктивності судді (суддів) під час вчинення ним (ними) процесуальних дій, необхідно виходити з таких критеріїв: чи вільний суддя (судді) під час виконання ним (ними) своїх обов`язків від будь-яких заходів впливу; чи сприяє поведінка судді (суддів) у судовому процесі та за стінами суду підтримці та зростанню довіри суспільства, представників юридичної професії та сторін у справі; чи вчинялись суддею (суддями) дії, які можуть стати приводом для позбавлення права брати участь у судовому засіданні та приймати рішення у справах.

Перед розглядом справи судді повинні утриматись від будь-яких коментарів, які можуть вплинути на перебіг цієї справи чи поставити під сумнів справедливе ведення процесу. Судді утримуються від публічних та інших коментарів, оскільки це може перешкодити неупередженому розгляду справи стосовно певної особи чи питання.

При об`єктивному підході до встановлення наявності упередженості суду (суддів) повинно бути визначено окремо від поведінки судді, чи існують очевидні факти, що можуть поставити під сумнів його безсторонність. При цьому, вирішальним є саме наявність відповідних обставин, підтверджених належними та допустимими доказами, які свідчать про обґрунтованість сумніву в неупередженості суду, а позиція зацікавленої сторони є важливою але не вирішальною.

Колегія суддів зазначає, що суб`єктивний критерій вимагає оцінки реальних дій окремого судді під час розгляду конкретної справи і лише після встановлення фактів у поведінці судді, які можна кваліфікувати як прояв упередженості, можливо поставити під сумнів його безсторонність.

Стаття 6 Конвенції вимагає суд у межах своїх повноважень бути неупередженим. Неупередженість зазвичай означає відсутність упередженості або суб`єктивного ставлення, що може бути оцінене багатьма способами (рішення ЄСПЛ у справі "Ветштайн проти Швейцарії").

Для підтвердження порушення (або можливого порушення) суддею принципу неупередженості, заявнику потрібно довести наявність відповідних суб`єктивних та/або об`єктивних елементів стандарту неупередженості (зокрема, але не винятково, йдеться про такі ознаки як особисте переконання та поведінка конкретного судді, що вказують на його безпосередню зацікавленість у результатах розв`язання справи, неналежне забезпечення конкретним судом та його складом, визначеним для розгляду справи, дотримання процесуальних прав і свобод сторін та осіб, які беруть участь у справі тощо).

При цьому за сталою та послідовною практикою Великої Палати Верховного Суду, наведеною, зокрема в ухвалах у справах №990/119/23, № 990/136/23, №990/20/23, не може бути підставою для відводу суддів заява, яка містить тільки припущення про існування відповідних обставин, не підтверджених належними, достатніми, достовірними і допустимими доказами. Тому відвід має бути вмотивований, тобто в ньому неодмінно мають бути наведені аргументи, а до самої заяви долучені відповідні докази, які підтверджують наявність підстав для відводу.

Колегія суддів зазначає, що жодних доказів та фактів, які б підтверджували пряму чи опосередковану заінтересованість суддів Чаку Є.В. та Сорочка Є.О. в результаті розгляду справи №320/21922/24 або наявність обставин, які викликають сумнів у їх упередженості чи об`єктивності при розгляді цієї справи, із заяви про відвід не вбачається.

Зазначені у заяві про відвід доводи представника позивача, суд визнає припущеннями, які не можуть вважатися підставою для сумніву в неупередженості та необ`єктивності суддів під час розгляду цієї справи. Заявник не зазначає конкретних обставин, передбачених статтею 36 КАС України, які, на його переконання, свідчать про неможливість участі у розгляді цієї справи суддів Чаку Є.В. та Сорочка Є.О.

Щодо доводів заявника про те, що головуючий у справі суддя у стверджувальній формі зазначив про роботу апелянтів у Донецьку та Луганську, що на думку заявника зроблено з метою дискредитації апелянтів та є беззаперечним доказом того, що головуючий суддя зацікавлений у вирішенні справи на користь КМУ, колегія суддів зазначає наступне.

Згідно із статтею 196 КАС України при колегіальному розгляді справи головуючим у судовому засіданні є суддя-доповідач, визначений Єдиною судовою інформаційно-телекомунікаційною системою під час розподілу справи.

Відповідно до ч.3, 4 наведеної статті головуючий у судовому засіданні відповідно до завдання адміністративного судочинства керує ходом судового засідання, забезпечує додержання послідовності та порядку вчинення процесуальних дій, здійснення учасниками судового процесу їхніх процесуальних прав і виконання ними обов`язків, спрямовує судовий розгляд на забезпечення повного, всебічного та об`єктивного з`ясування обставин у справі, усуваючи із судового розгляду все, що не має значення для вирішення справи.

При цьому, відповідно до ч.3 ст.198 КАС України учасники судового процесу, а також інші особи, присутні в залі судового засідання, зобов`язані беззаперечно виконувати розпорядження головуючого, додержуватися в судовому засіданні встановленого порядку та утримуватися від будь-яких дій, що свідчать про явну зневагу до суду або встановлених у суді правил.

У судовому засіданні, яке відбулося 26 листопада 2025 року представник Кабінету Міністрів України при викладенні своєї позиції зазначив, що позивачі в період 2022 року під час воєнного стану надавали свої послуги на тимчасово окупованій території.

Головуючим суддею для підтвердження чи спростування наведених представником відповідача обставин, було поставлено представнику позивача відповідне питання.

Представник позивача вважаючи, що задане головуючим суддею питання зроблено з метою дискредитації апелянтів, заявив усний відвід головуючому у справі.

Колегія суддів зазначає, що головуючий у судовому засіданні має право ставити питання учасникам судового процесу для з`ясування обставин справи, уточнення їхніх відповідей, а також для забезпечення повного та всебічного розгляду справи. Це право є частиною його функції з керування судовим засіданням і забезпечення дотримання прав та обов`язків усіх сторін

Наявні у матеріалах справи докази свідчать, що головуючий суддя у судовому засіданні вживав необхідних заходів щодо забезпечення повного та всебічного розгляду справи.

Згідно частини четвертої статті 36 КАС України незгода сторони з процесуальними рішеннями судді, рішення або окрема думка судді в інших справах, висловлена публічно думка судді щодо того чи іншого юридичного питання не може бути підставою для відводу.

На переконання колегії суддів посилання представника позивача на необ`єктивність судді Чаку Є.В. фактично зводяться до його незгоди з процесуальними діями суду, що не є підставою для відводу відповідно до вимог процесуального закону.

Доводи представника позивача про те, що суддя Сорочко Є.О під час виступу представника позивача хіхікав та переривав виступ, колегія суддів вважає необґрунтованими, оскільки для підтримання належної дисципліни та забезпечення ефективності судового розгляду, член колегії суддів наділений правом втручатися у виступ учасника процесу, перериваючи його та/або роблячи зауваження, коли це необхідно для запобігання зловживанню процесуальними правами або для скерування дискусії у правове русло.

З огляду на наведене, колегія суддів вважає необґрунтованим заявлений представником Товариства з обмеженою відповідальністю "Нетассіст" відвід суддів Шостого апеляційного адміністративного суду Чаку Є.В. та Сорочка Є.О.

Колегія суддів вважає за необхідне наголосити на тому, що відповідно до частини другої статті 44 КАС учасники справи зобов`язані добросовісно користуватися належними їм процесуальними правами і неухильно виконувати процесуальні обов`язки. В силу пункту 1 частини другої статті 45 КАС заявлення завідомо безпідставного відводу або вчинення інших аналогічних дій, які спрямовані на безпідставне затягування чи перешкоджання розгляду справи може бути визнане судом зловживанням процесуальними правами.

Відповідно до частини третьої статті 40 КАС України питання про відвід судді вирішується судом, який розглядає справу. Суд задовольняє відвід, якщо доходить висновку про його обґрунтованість.

Згідно з частиною четвертою статті 40 КАС України, якщо суд доходить висновку про необґрунтованість заявленого відводу і заява про такий відвід надійшла до суду за три робочі дні (або раніше) до наступного засідання, вирішення питання про відвід здійснюється суддею, який не входить до складу суду, що розглядає справу, і визначається у порядку, встановленому частиною першою статті 31 цього Кодексу. Такому судді не може бути заявлений відвід.

Ураховуючи необґрунтованість заявленого представником позивача відводу суддям Шостого апеляційного адміністративного суду Чаку Є.В. та Сорочко Є.О. від розгляду справи № 320/219122/24, питання про відвід судді відповідно до частини четвертої статті 40 КАС України підлягає передачі на розгляд іншому судді, визначеному у порядку, встановленому частиною першою статті 31 КАС України.

Керуючись статтями 37, 39, 40 КАС України, -

У Х В А Л И В:

Заяву представника Товариства з обмеженою відповідальністю "Нетассіст" про відвід суддів Шостого апеляційного адміністративного суду Чаку Є.В. та Сорочка Є.О. від розгляду справи - визнати необґрунтованою.

Передати заяву представника Товариства з обмеженою відповідальністю "Нетассіст" про відвід суддів Шостого апеляційного адміністративного суду Чаку Є.В. та Сорочка Є.О. від розгляду справи для визначення судді, який не входить до складу суду, що розглядає дану справу, в порядку, передбаченому КАС України, для розгляду заяви.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та не може бути оскаржена.

Головуючий суддя: Є.В. Чаку

Судді: Є.О.Сорочко

А.Ю.Коротких