Справа № 640/16931/21
Суддя: Стецик Назар Васильович
Дата ухвалення: 2025-12-04 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ВОЛИНСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

04 грудня 2025 року ЛуцькСправа № 640/16931/21

Волинський окружний адміністративний суд у складі:

судді Стецика Н.В.,

розглянувши за правилами спрощеного позовного провадження (у письмовому провадженні) адміністративну справу за позовом ОСОБА_1 до Вищої кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури про скасування рішення від 20.02.2021 №ІІ-009/2021,

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 (далі також ОСОБА_1 , позивач) звернувся до Окружного адміністративного суду міста Києва з позовом до Вищої кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури (далі також ВКДКА, відповідач) про скасування рішення відповідача від 20.02.2021 №ІІ-009/2021, яким його скаргу залишено без задоволення, а рішення дисциплінарної палати Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Київської області від 11.11.2020 №286/2020 про порушення відносно позивача як адвоката дисциплінарної справи залишено без змін.

В обгрунтування позовних вимог ОСОБА_1 зазначає, що оскаржуваним рішенням ВКДКА від 20.02.2021 №ІІ-009/2021 залишено без змін рішення дисциплінарної палати Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Київської області від 11.11.2020 №286/2020 про порушення щодо нього дисциплінарної справи.

Позивач не погоджується з таким рішення відповідача.

Вказує, що викладені у скарзі судді Печерського районного суду м. Києва ОСОБА_2 обставини (які були підставою для відкриття щодо нього дисциплінарної справи) є суб`єктивною думкою автора скарги, яка не ґрунтується на належних, допустимих та достовірних доказах наявності у діях адвоката ознак дисциплінарного проступку в розумінні ч. 2 ст. 33 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність». Наведені у скарзі обставини не відповідають дійсності, а додані до скарги матеріали не можуть бути покладені в основу рішення щодо притягнення адвоката до дисциплінарної відповідальності.

Стверджує, що відповідач залишив поза увагою, що суддя Шапутько С.В., як ініціатор скарги, вчинила кримінальні правопорушення, передбачені ч. 1 ст. 364, ч. 2 ст. 366 та ч.2 ст. 375 КК України; прийняла клопотання про продовження строку тримання під вартою, відкрила провадження та постановила ухвалу поза строками досудового розслідування; незаконно провела судові засідання у надурочний та нічний час, чим порушила конституційні права учасників судового процесу та чинний кримінальний процесуальний закон; незаконно надала в розпорядження дисциплінарної палати не завірені належним чином копії журналів судового засідання, що вказує на недопустимість доказів.

Звертає увагу суду, що рішення про порушення дисциплінарної справи прийняте не за матеріалами перевірки, а виключно на підставі довідки члена КДКА Київської області ОСОБА_3 .

Наголошує на порушення КДКА Київської області строків розгляду скарги та прийняття рішення про порушення щодо нього дисциплінарної справи.

Позивач вважає, що у його поведінці відсутні ознаки дисциплінарного проступку, що, в свою чергу, є підставою для відмови у відкритті дисциплінарної справи проти адвоката. Зазначає, що в рішенні КДКА Київської області про порушення дисциплінарної справи не зазначено, які ознаки дисциплінарного проступку в діях адвоката. Відтак, вважає таке рішення таким, що не відповідає вимогам ст. 41 Закону №5076-VІ щодо його вмотивованості.

Окрім того вказує, що відповідач не забезпечив йому можливості бути присутнім в засідання ВКДКА під час розгляду скарги, чим позбавив його можливості використати права, передбачені Регламентом Вищої кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури.

Як наслідок позивач стверджує, що такими діями відповідач порушив принцип презумпції невинуватості адвоката. Таке втручання є очевидно непропорційним та невиправданим, покладає на нього надмірний тягар та не відповідає правомірній меті, заради якій відповідач втрутився у право позивача.

Ухвалою Окружного адміністративного суду міста Києва від 16.07.2021 ОСОБА_1 поновлено строк на звернення до суду з цим позовом, прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито провадження в адміністративній справі, вирішено, що справа підлягає розгляду за правилами спрощеного позовного провадження без проведення судового засідання та виклику учасників справи (т.1, а.с.46-47).

У відзиві на позовну заяву представник відповідача просив суд у задоволені позову ОСОБА_1 відмовити. В обгрунтування своїх заперечень вказав, що за результатами аналізу скарги судді Печерського районного суду міста Києва та наданих до неї документів, в діях позивача встановлено ознаки дисциплінарного проступку, який передбачений п.3 ч. 2 ст. 34 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність», а тому рішенням КДКА Київської області від 11.11.2020 №286/2020 порушено дисциплінарну справу щодо позивача.

Розглядаючи скаргу позивача на рішення КДКА Київської області від 11.11.2020 № 286/2020 ВКДКА зазначила, що на стадії проведення перевірки відомостей про дисциплінарний проступок адвоката перевіряються доводи скарги та оцінюються докази з точки зору наявності або відсутності в діях адвоката ознак дисциплінарного проступку. При виявленні ознак дисциплінарного проступку на стадії перевірки відомостей про дисциплінарний проступок адвоката, за правилами Розділу IV Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність», КДКА регіону порушує дисциплінарну справу і при її подальшому розгляді встановлює наявність або відсутність у поведінці адвоката складу дисциплінарного проступку, та приймає відповідне рішення по справі - про притягнення адвоката до відповідальності або закриття справи.

ВКДКА погодилась з доводами, викладеними в рішенні КДКА Київської області, оскільки виходячи з наявних доказів, у діях позивача наявні ознаки дисциплінарного проступку, а чи наявний склад дисциплінарного проступку КДКА Київської області буде встановлений при розгляді скарги по суті під час розгляду дисциплінарної справи.

Відповідач вважає, що засідання КДКА Київської області при розгляді питання про порушення дисциплінарної справи було проведено з дотриманням вимог чинного законодавства, оскільки, першою обов`язковою стадією дисциплінарного провадження, яка передує стадії порушення дисциплінарної справи, є проведення перевірки відомостей про дисциплінарний проступок адвоката. Саме за наслідками такої перевірки, регіональною КДКА приймається рішення про порушення чи відмову в порушенні дисциплінарної справи, та лише у випадку порушення дисциплінарної справи здійснюється розгляд такої справи.

Таким чином, підстав для скасування рішення КДКА Київської області від №286/2020 від 11.11.2020 у ВКДКА не було.

Стверджує, що оскаржуване рішення ВКДКА, яким скаргу ОСОБА_1 залишено без задоволення, а рішення КДКА Київської області - без змін, не має безпосереднього впливу на суб`єктивні права та обов`язки позивача шляхом позбавлення його можливості реалізувати належне йому право або шляхом покладення на нього будь-якого обов`язку, а, відтак, це рішення по своїй суті безпосередньо не порушує права та інтереси позивача, з огляду на що, відсутні підстави для задоволення позовних вимог позивача (т.1, а.с.51-57).

Разом із відзивом на позовну заяву представником відповідача подано клопотання про залишення позовної заяви без розгляду, яке обґрунтоване пропуском позивачем строку на звернення до суду з даним позовом (т1, а.с.118-120), та клопотання про витребування у Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Київської області матеріалів дисциплінарної справи щодо адвоката Кушніренка М.В. за скаргою судді Печерського районного суду м. Києва Шапутько С.В. (т.1, а.с.121-122).

Законом України «Про ліквідацію Окружного адміністративного суду міста Києва та утворення Київського міського окружного адміністративного суду» від 13.12.2022 №2825-IX ліквідовано Окружний адміністративний суд міста Києва, утворено Київський міський окружний адміністративний суд із місцезнаходженням у місті Києві.

Пунктом 2 розділу ІІ «Прикінцеві та перехідні положення» Закону №2825-IX (в редакції Закону України «Про внесення зміни до пункту 2 розділу II «Прикінцеві та перехідні положення» Закону України «Про ліквідацію Окружного адміністративного суду міста Києва та утворення Київського міського окружного адміністративного суду» щодо забезпечення розгляду адміністративних справ» від 16.07.2024 №3863-IX , який набрав чинності 26.09.2024) установлено, що з дня набрання чинності цим Законом Окружний адміністративний суд міста Києва припиняє здійснення правосуддя. До початку роботи Київського міського окружного адміністративного суду справи, підсудні окружному адміністративному суду, територіальна юрисдикція якого поширюється на місто Київ, розглядаються та вирішуються Київським окружним адміністративним судом, крім випадку, передбаченого абзацом четвертим цього пункту. Не розглянуті Окружним адміністративним судом міста Києва адміністративні справи, які були передані до Київського окружного адміністративного суду та розподілені між суддями до набрання чинності Законом №3863-ІХ, розглядаються та вирішуються Київським окружним адміністративним судом.

Інші адміністративні справи, які не розглянуті Окружним адміністративним судом міста Києва, у тому числі ті, що передані до Київського окружного адміністративного суду до набрання чинності Законом №3863-ІХ, але не розподілені між суддями (крім справ, підсудність яких визначена частиною першою статті 27, частиною третьою статті 276, статтями 289-1, 289-4 КАС України), передаються на розгляд та вирішення іншим окружним адміністративним судам України шляхом їх автоматизованого розподілу між цими судами з урахуванням навантаження, за принципом випадковості та відповідно до хронологічного надходження справ у порядку, визначеному Державною судовою адміністрацією України.

Ухвалою судді Волинського окружного адміністративного суду Стецика Н.В. від 03.03.2025 адміністративну справу №640/16931/21 прийнято до провадження. Визначено розгляд справи проводити за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) учасників справи (у письмовому провадженні), запропоновано учасникам справи у п`ятнадцятиденний строк з дня вручення цієї ухвали надати суду додаткові пояснення у справі щодо позовних вимог та заперечень на них (т.1, а.с.131).

19.03.2025 до суду через систему «Електронний суд» надійшли додаткові пояснення у справі від представника відповідача у яких останній заперечив щодо задоволення позову ОСОБА_1 з підстав, аналогічних тим, що зазначені у відзиві на позовну заяву (т.1, а.с.136-148).

Разом із письмовими поясненнями представником відповідача подано клопотання про залишення позовної заяви без розгляду, яке обґрунтоване пропуском строку на звернення до суду із даним позовом (т.1, а.с.150-153), клопотання про витребування у Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Київської області матеріалів дисциплінарної справи щодо адвоката Кушніренка М.В. за скаргою судді Печерського районного суду м. Києва Шапутько С.В. (т.1, а.с.153зворот-155), клопотання про залучення до участі у справі в якості третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог щодо предмету спору, на стороні відповідача суддю Печерського районного суду м. Києва ОСОБА_2 та Кваліфікаційно-дисциплінарну комісію адвокатури Київської області (т.1, а.с.155зворот-156), клопотання про розгляд справи в судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін (т.1. а.с.156зворот-157).

Вирішуючи заявлені відповідачем клопотання, суд зазначає наступне.

Як слідує із матеріалів справи, одночасно із звернення до Окружного адміністративного суду з позовною заявою ОСОБА_1 подано і клопотання про поновлення строку для подання адміністративного позову про скасування рішення ВКДКА №ІІ-009/2021 від 20.02.2021, яке мотивоване тим, що оскаржуване рішення позивач отримав 18.05.2021 (т.1, а.с.39-41).

Ухвалою від 16.07.2021 суддя Окружного адміністративного суду міста Києва поновив позивачу строк на звернення до адміністративного суду з цим позовом (т.1, а.с.46-47).

Враховуючи вищенаведене, суд дійшов висновку про відсутність підстав для задоволення клопотання відповідача про залишення позовної заяви без розгляду. Отже, у задоволенні клопотання відповідача про залишення позовної заяви без розгляду належить відмовити.

Обставин, за яких рішення у даній справі може вплинути на права, інтереси або обов`язки судді Печерського районного суду міста Києва Шапутько С.В. та КДКА Київської області судом не встановлено, відтак клопотання Вищої кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури про залучення даних осіб до участі у справі в якості третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог щодо предмету спору на стороні відповідача є необґрунтованим і таким, що не підлягає до задоволення.

Враховуючи, що дана справа є справою незначної складності та підлягає вирішенню за правилами спрощеного позовного провадження, при цьому, характер спірних правовідносин та предмет доказування не вимагають проведення судового засідання з повідомленням сторін, а також зважаючи на відсутність необхідності виклику учасників справи для надання пояснень у судовому засіданні, підстави для задоволення клопотання відповідача про розгляд справи в судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін відсутні.

Ухвалою судді Волинського окружного адміністративного суду від 05.11.2025 задоволено клопотання Вищої кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури про витребування доказів. Витребувано в Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Київської області належним чином завірені копії матеріалів дисциплінарної справи відносно адвоката ОСОБА_1 (т.2, а.с.74).

26.11.2025 до суду надійшли матеріали дисциплінарної справи щодо адвоката ОСОБА_1 .

Інших заяв по суті справи від сторін не надходило.

Сторони скористались своїм правом на подання до суду заяв по суті справи, в яких письмово виклали свої вимоги, заперечення, аргументи, пояснення та міркування щодо предмета спору, а тому суд вважає можливим розглянути справу за наявними у справі матеріалами.

Враховуючи вимоги статті 262 КАС України судом розглянуто дану справу за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи (у письмовому провадженні).

Дослідивши письмові докази та письмові пояснення, викладені у заявах по суті справи, суд встановив наступне.

21.08.2020 на адресу Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Київської області надійшла скарга судді Печерського районного суду м. Києва Шапутько С.В. щодо вчинення адвокатом ОСОБА_1 (свідоцтво про право на зайняття адвокатською діяльністю №222 від 15.10.2001, видане Київською обласною КДКА) дисциплінарного проступку. У поданій скарзі суддя ОСОБА_2 просила порушити дисциплінарне провадження та притягнути адвоката ОСОБА_1 до дисциплінарної відповідальності у виді позбавлення права на зайняття адвокатською діяльністю з наступним виключенням з Єдиного реєстру адвокатів України.

09.09.2020 членом Дисциплінарної палати КДКА Київської області Павловим М.О. складено довідку щодо здійснення дисциплінарної перевірки стосовно адвоката ОСОБА_1 , відповідно до якої значиться, що твердження, викладені скаржником у своїй скарзі, в ході здійснення дисциплінарної перевірки дістали своє підтвердження. З доводів та доказів, наданих скаржником, слід стверджувати про наявність ознак дисциплінарного проступку з боку адвоката ОСОБА_1 .

Рішенням Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Київської області у складі дисциплінарної палати №286/2020 від 11.11.2020 порушено дисциплінарну справу стосовно адвоката ОСОБА_1 (свідоцтво про право на зайняття адвокатською діяльністю №222, видане Київською обласною КДКА 15.10.2001).

Не погоджуючись з рішенням КДКА Київської області №286/2020 від 11.11.2020, позивач звернувся до Вищої кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури зі скаргою на вказане рішення.

Рішенням Вищої кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури від 20.02.2021 №ІІ-009/2021 скаргу адвоката ОСОБА_1 залишено без задоволення, а рішення дисциплінарної палати Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Київської області №286/2020 від 11.11.2020 про порушення відносно адвоката ОСОБА_1 дисциплінарної справи без змін.

Вважаючи рішення Вищої кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури №ІІ-009/2021 від 20.02.2021 протиправним, позивач звернувся до суду з цим позовом.

Надаючи оцінку спірним правовідносинам, суд зазначає наступне.

Відповідно до ст.131-2 Конституції України для надання професійної правничої допомоги в Україні діє адвокатура. Засади організації і діяльності адвокатури та здійснення адвокатської діяльності в Україні визначаються законом.

Правові засади організації і діяльності адвокатури та здійснення адвокатської діяльності в Україні визначено Законом України №5076-VI від 05.07.2012 «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» (далі - Закон №5076-VI, в редакції чинній на момент виникнення спірних правовідносин).

Частинами першою, третьою статті 2 Закону №5076-VI передбачено, що адвокатура України - це недержавний самоврядний інститут, що забезпечує здійснення захисту, представництва та надання інших видів правової допомоги на професійній основі, а також самостійно вирішує питання організації і діяльності адвокатури в порядку, встановленому цим Законом. З метою забезпечення належного здійснення адвокатської діяльності, дотримання гарантій адвокатської діяльності, захисту професійних прав адвокатів, забезпечення високого професійного рівня адвокатів та вирішення питань дисциплінарної відповідальності адвокатів в Україні діє адвокатське самоврядування.

Відповідно до приписів статті 4 Закону №5076-VI адвокатська діяльність здійснюється на принципах верховенства права, законності, незалежності, конфіденційності та уникнення конфлікту інтересів.

Статтею 33 Закону №5076-VI визначено, що адвоката може бути притягнуто до дисциплінарної відповідальності у порядку дисциплінарного провадження з підстав, передбачених цим Законом.

Дисциплінарне провадження - процедура розгляду письмової скарги, яка містить відомості про наявність у діях адвоката ознак дисциплінарного проступку.

Дисциплінарне провадження стосовно адвоката здійснюється кваліфікаційно-дисциплінарною комісією адвокатури за адресою робочого місця адвоката, зазначеною в Єдиному реєстрі адвокатів України.

Згідно із статтею 34 Закону №5076-VI, підставою для притягнення адвоката до дисциплінарної відповідальності є вчинення ним дисциплінарного проступку.

Дисциплінарним проступком адвоката є: 1) порушення вимог несумісності; 2) порушення присяги адвоката України; 3) порушення правил адвокатської етики; 4) розголошення адвокатської таємниці або вчинення дій, що призвели до її розголошення; 5) невиконання або неналежне виконання своїх професійних обов`язків; 6) невиконання рішень органів адвокатського самоврядування; 7) порушення інших обов`язків адвоката, передбачених законом.

Не є підставою для притягнення адвоката до дисциплінарної відповідальності винесення судом або іншим органом рішення не на користь його клієнта, скасування або зміна судового рішення або рішення іншого органу, винесеного у справі, в якій адвокат здійснював захист, представництво або надавав інші види правової допомоги, якщо при цьому не було вчинено дисциплінарного проступку.

Види дисциплінарних стягнень, які можуть застосовуватися до адвоката визначені статтею 35 Закону №5076-VI. Зокрема, відповідно до частини 1 сказаної статті, за вчинення дисциплінарного проступку до адвоката може бути застосовано одне з таких дисциплінарних стягнень: 1) попередження; 2) зупинення права на заняття адвокатською діяльністю на строк від одного місяця до одного року; 3) для адвокатів України - позбавлення права на заняття адвокатською діяльністю з наступним виключенням з Єдиного реєстру адвокатів України, а для адвокатів іноземних держав - виключення з Єдиного реєстру адвокатів України.

За приписами частини другої статті 35 Закону №5076-VI адвокат може бути притягнутий до дисциплінарної відповідальності протягом року з дня вчинення дисциплінарного проступку.

Згідно зі статтею 36 Закону №5076-VI право на звернення до кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури із заявою (скаргою) щодо поведінки адвоката, яка може бути підставою для дисциплінарної відповідальності, має кожен, кому відомі факти такої поведінки.

Не допускається зловживання правом на звернення до кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури, у тому числі ініціювання питання про дисциплінарну відповідальність адвоката без достатніх підстав, і використання зазначеного права як засобу тиску на адвоката у зв`язку із здійсненням ним адвокатської діяльності.

Дисциплінарну справу стосовно адвоката не може бути порушено за заявою (скаргою), що не містить відомостей про наявність ознак дисциплінарного проступку адвоката, а також за анонімною заявою (скаргою).

Статтею 37 Закону №5076-VI встановлено, що дисциплінарне провадження складається з таких стадій:

1) проведення перевірки відомостей про дисциплінарний проступок адвоката;

2) порушення дисциплінарної справи;

3) розгляд дисциплінарної справи;

4) прийняття рішення у дисциплінарній справі.

Порядок розгляду скарг на дії адвоката передбачений статтями 38 та 39 Закону №5076-VI.

Згідно з частинами першою, другою статті 38 Закону №5076-VI заява (скарга) щодо поведінки адвоката, яка може мати наслідком його дисциплінарну відповідальність, реєструється кваліфікаційно-дисциплінарною комісією адвокатури та не пізніше трьох днів з дня її надходження передається до дисциплінарної палати.

Член дисциплінарної палати кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури за дорученням голови палати проводить перевірку відомостей, викладених у заяві (скарзі), та звертається до адвоката для отримання письмового пояснення по суті порушених питань.

Під час проведення перевірки член дисциплінарної палати кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури має право опитувати осіб, яким відомі обставини вчинення діяння, що має ознаки дисциплінарного проступку, отримувати за письмовим запитом від органів державної влади та органів місцевого самоврядування, їх посадових та службових осіб, керівників підприємств, установ, організацій незалежно від форми власності та підпорядкування, громадських об`єднань, фізичних осіб необхідну для проведення перевірки інформацію, крім інформації з обмеженим доступом.

За результатами перевірки відомостей членом дисциплінарної палати кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури складається довідка, яка має містити викладення обставин, виявлених під час перевірки, висновки та пропозиції щодо наявності підстав для порушення дисциплінарної справи.

Заява (скарга) про дисциплінарний проступок адвоката, довідка та всі матеріали перевірки подаються на розгляд дисциплінарної палати кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури.

Згідно з частиною 3 статті 38 Закону №5076-VI заява (скарга) про дисциплінарний проступок адвоката, довідка та всі матеріали перевірки подаються на розгляд дисциплінарної палати кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури.

Частиною 1 статті 39 Закону №5076-VI передбачено, що за результатами розгляду заяви (скарги) про дисциплінарний проступок адвоката, довідки та матеріалів перевірки дисциплінарна палата кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури більшістю голосів членів палати, які беруть участь у її засіданні, вирішує питання про порушення або відмову в порушенні дисциплінарної справи стосовно адвоката.

Приписами частини 2 статті 39 Закону №5076-VI встановлено, що рішення про порушення дисциплінарної справи з визначенням місця, дня і часу її розгляду чи про відмову в порушенні дисциплінарної справи надсилається або вручається під розписку адвокату та особі, яка ініціювала питання про дисциплінарну відповідальність адвоката, протягом трьох днів з дня прийняття такого рішення. До рішення про порушення дисциплінарної справи, яке надсилається або вручається адвокату, додається довідка члена дисциплінарної палати кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури, складена за результатами перевірки.

Рішення про порушення дисциплінарної справи або про відмову в порушенні дисциплінарної справи може бути оскаржено до Вищої кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури або до суду протягом тридцяти днів з дня доведення такого рішення до відома особи (частина 3 статті 39 Закону №5076-VI).

Відповідно до частини першої статті 52 Закону №5076-VI Вища кваліфікаційно-дисциплінарна комісія адвокатури є колегіальним органом, завданням якого є розгляд скарг на рішення, дії чи бездіяльність кваліфікаційно-дисциплінарних комісій адвокатури.

Згідно з частиною четвертою статті 52 Закону №5076-VI Вища кваліфікаційно-дисциплінарна комісія адвокатури: 1) розглядає скарги на рішення, дії чи бездіяльність кваліфікаційно-дисциплінарних комісій адвокатури; 2) узагальнює дисциплінарну практику кваліфікаційно-дисциплінарних комісій адвокатури; 3) виконує інші функції відповідно до цього Закону.

Частиною п`ятою статті 52 Закону №5076-VI передбачено, що Вища кваліфікаційно-дисциплінарна комісія адвокатури за результатами розгляду скарги на рішення, дії чи бездіяльність кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури має право: 1) залишити скаргу без задоволення, а рішення кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури без змін; 2) змінити рішення кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури; 3) скасувати рішення кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури та ухвалити нове рішення; 4) направити справу для нового розгляду до відповідної кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури та зобов`язати кваліфікаційно-дисциплінарну комісію адвокатури вчинити певні дії.

З метою офіційного тлумачення відповідності поведінки адвокатів вимогам законодавства України про адвокатуру та адвокатську діяльність та етичним стандартам, а також регламентації дисциплінарного провадження стосовно адвокатів було прийнято Положення про порядок прийняття та розгляду скарг щодо неналежної поведінки адвоката, яка може мати наслідком його дисциплінарну відповідальність, затверджене рішенням Ради адвокатів України від 30.08.2014 №120 зі змінами у редакції рішення Ради адвокатів України від 25.03.2022 № 34 (далі - Положення № 120 в редакції, чинній на момент виникнення спірних правовідносин).

Згідно з п. 2, п. 3 Положення №120 дисциплінарним провадженням визнається процедура розгляду письмової скарги, яка містить відомості про наявність у діях адвоката ознак дисциплінарного проступку. Адвоката може бути притягнуто до дисциплінарної відповідальності лише в порядку дисциплінарного провадження з підстав вчинення ним дисциплінарного проступку, види якого передбачені ст. 34 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність».

Як передбачено приписами п. 9 Положення №120, право на звернення до кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури із заявою (скаргою) щодо поведінки адвоката, яка може бути підставою для дисциплінарної відповідальності, має кожен, кому відомі факти такої поведінки.

Відповідно до п. 12 Положення №120 дисциплінарну справу стосовно адвоката не може бути порушено за заявою (скаргою), що не містить відомостей про наявність ознак дисциплінарного проступку адвоката, а також за анонімною заявою (скаргою).

Вимоги до заяви (скарги) визначені п. 14 Положення №120.

Згідно з п. 31 Положення №120 за результатами розгляду заяви (скарги) про дисциплінарний проступок адвоката, довідки та матеріалів перевірки дисциплінарна палата кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури не пізніше тридцяти днів з дня отримання матеріалів перевірки більшістю голосів членів палати, які беруть участь у її засіданні, вирішує питання про порушення або відмову в порушенні дисциплінарної справи стосовно адвоката. Перевищення зазначеного строку допускається виключно у виняткових випадках.

Відповідно до пункту 32 Положення №120 дисциплінарна справа стосовно адвоката порушується за наявності в діях адвоката ознак дисциплінарного проступку.

Згідно з пунктом 34 Положення №120 рішення про порушення дисциплінарної справи або про відмову в порушенні дисциплінарної справи може бути оскаржено протягом тридцяти днів з дня його прийняття до Вищої кваліфікаційно - дисциплінарної комісії адвокатури або до суду. Строк на оскарження до Вищої кваліфікаційно - дисциплінарної комісії адвокатури може бути поновлено за рішенням цієї Комісії згідно заяви скаржника про поважність причин його пропуску.

Відповідно до пункту 35 Положення №120 Вища кваліфікаційно-дисциплінарна комісія адвокатури протягом трьох днів з дня отримання скарги на рішення про порушення дисциплінарної справи або про відмову в порушенні дисциплінарної справи витребує матеріали дисциплінарної справи у відповідної кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури та забезпечує розгляд скарги протягом тридцяти днів з дня одержання матеріалів дисциплінарної справи. Кваліфікаційно-дисциплінарна комісія адвокатури зобов`язана не пізніше трьох календарних днів з дня отримання листа ВКДКА про витребування зазначених матеріалів направити їх до ВКДКА.

За приписами п. 39 Положення №120 дисциплінарна справа стосовно адвоката має бути розглянута дисциплінарною палатою кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури не пізніше тридцяти днів з дня її порушення. До строку розгляду дисциплінарної справи не включається і перебіг строків зупиняється на термін хвороби чи відпустки адвоката, стосовно якого порушено дисциплінарне провадження, а також термін, на який розгляд справи було зупинено.

Пунктом 40 Положення №120 визначено, що розгляд питання, справи, віднесених до порядку денного засідання дисциплінарної палати кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури, може бути відкладений або зупинений у разі: 1) неявки на засідання учасників; 2) необхідності витребування нових матеріалів (доказів); 3) необхідності проведення додаткової комісійної перевірки; 4) залучення до участі у розгляді питання інших заінтересованих осіб; 5) відсутності кворуму після задоволення відводу (самовідводу) члена (членів) палати; 6) з інших підстав, за рішенням дисциплінарної палати кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури.

Як передбачено у п. 43 Положення №120 розгляд дисциплінарної справи здійснюється на засадах змагальності. Під час розгляду справи дисциплінарна палата заслуховує повідомлення члена дисциплінарної палати, який проводив перевірку, про результати перевірки, пояснення адвоката, стосовно якого порушено дисциплінарну справу, особи, яка ініціювала питання про дисциплінарну відповідальність адвоката, та пояснення інших заінтересованих осіб.

Пунктом 44 Положення №120 передбачено, що адвокат, стосовно якого порушено дисциплінарну справу, та особа, яка ініціювала питання про дисциплінарну відповідальність адвоката, повідомляються про проведення засідання дисциплінарної палати кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури не пізніше як за п`ять днів до дня його проведення, та мають право брати участь у засіданні, надавати пояснення, ставити питання учасникам провадження, висловлювати заперечення, подавати докази на підтвердження своїх доводів, заявляти клопотання і відводи, користуватися правовою допомогою адвоката.

Згідно зі статтею 70 Правил адвокатської етики, затверджених Звітно-виборним з`їздом адвокатів України 2017 року від 09.06.2017, при застосуванні дисциплінарних стягнень за порушення Правил адвокатської етики, дисциплінарні органи адвокатури України мають виходити із загальних засад юридичної відповідальності, зокрема, повинні застосовувати дисциплінарні стягнення лише за винні порушення. Адвокат вважається невинуватим у вчиненні дисциплінарного проступку і не може бути підданий дисциплінарному покаранню, доки його вину не буде доведено в законному порядку і встановлено рішенням дисциплінарної палати кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури про притягнення адвоката до дисциплінарної відповідальності. Адвокат не зобов`язаний доводити свою невинуватість у вчиненні дисциплінарного проступку. Обов`язок доказування вини адвоката у вчиненні дисциплінарного проступку покладається на особу, яка ініціює дисциплінарне провадження стосовно адвоката. Звинувачення адвоката не може ґрунтуватися на припущеннях. Усі сумніви щодо доведеності вини адвоката тлумачяться на його користь.

Аналіз наведених норм законодавства свідчить, що проведення перевірки відомостей про дисциплінарний проступок адвоката та порушення дисциплінарної справи є лише першою стадією дисциплінарного провадження, за результатом якої (розгляду заяви (скарги) про дисциплінарний проступок адвоката, довідки та матеріалів перевірки) дисциплінарна палата кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури більшістю голосів членів палати, які беруть участь у її засіданні, вирішує питання про порушення або про відмову в порушенні дисциплінарної справи стосовно адвоката.

Отже, завданням першої стадії дисциплінарного провадження є проведення перевірки відомостей про дисциплінарний проступок адвоката та встановлення наявності або ж відсутності ознак вчинення адвокатом дисциплінарного проступку.

При цьому, висновок щодо наявності ознак вчинення адвокатом дисциплінарного проступку не є свідченням факту його вчинення, а є лише констатацією обставин, які свідчать про можливий факт цього, що, у свою чергу, потребує більш детального дослідження відповідних обставин, з метою підтвердження або спростування наявності відповідних дій, що може бути здійснено лише під час розгляду дисциплінарної справи.

Оцінка дій адвоката на даній стадії дисциплінарного провадження не надається, а аналіз та оцінка доказів, дотримання належних процедур при фіксуванні та формуванні доказової бази щодо оскаржуваної поведінки адвоката, яка може мати наслідком його дисциплінарну відповідальність, відноситься до такої стадії дисциплінарного провадження як розгляд дисциплінарної справи.

На етапі вирішення питання про відкриття дисциплінарної справи КДКА не дає правової оцінки діям адвоката, з приводу яких надійшла скарга. На цій стадії КДКА з`ясовує наявність ознак дисциплінарного проступку як підстави для відкриття дисциплінарної справи, тоді як під час розгляду дисциплінарної справи КДКА вже надаватиме правову кваліфікацію того, що адвокату поставлено за провину. Тож сам факт відкриття дисциплінарної справи не вказує, що адвокат вчинив дисциплінарний проступок; для такого висновку (чи для спростування того, що адвокат вчинив дисциплінарний проступок) КДКА повинна з`ясувати всі обставини, що на етапі відкриття дисциплінарної справи КДКА зробити не може.

Такий висновок щодо застосування норм матеріального права викладений в постанові Верховного Суду від 20.02.2019 у справі №822/570/17.

Верховний Суд неодноразово викладав висновок щодо меж оцінки рішень кваліфікаційно-дисциплінарних комісій адвокатури, прийнятих за наслідками розгляду скарг щодо адвокатів.

Так, у постановах Верховного Суду від 25.06.2018 у справі №810/1972/17, від 24.06.2020 у справі №813/2639/18, від 14.12.2020 у справі №821/1030/17, від 10.06.2021 у справі №826/15590/15 сформовано правову позицію, відповідно до якої адвокатура в Україні - це недержавний самоврядний інститут, який самостійно вирішує питання своєї організації та діяльності. Вирішення питань, що стосуються дисциплінарної відповідальності адвокатів в Україні, законом віднесено до виключної компетенції адвокатського самоврядування в особі відповідної кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури.

Водночас правомочність відповідної кваліфікаційно-дисциплінарної комісії на власний розсуд за наслідками оцінки обставин і фактів прийняти рішення за правовою природою є дискреційним повноваженням, під яким розуміється можливість суб`єкта владних повноважень самостійно (на власний розсуд) обрати один з кількох юридично допустимих варіантів управлінського рішення.

Суд перевіряє рішення, дію чи бездіяльність суб`єкта владних повноважень на відповідність, закріпленими частиною другою статті 2 КАС України критеріям.

Отже, правову оцінку рішенню органів адвокатського самоврядування суди мають надавати виключно у контексті дотримання відповідної процедури, не втручаючись у надану КДКА/ВКДКА юридичну оцінку доказам, зібраним у ході процедури проведення перевірки відомостей про дисциплінарний проступок адвоката на предмет їхньої достатності чи недостатності.

Такий висновок викладений у постанові Верховного Суду від 10.11.2022 у справі №826/14291/17 та підтриманий у постановах 26.01.2023 у справі №420/5597/19 та від 19.10.2023 у справі №280/1396/22, від 21.02.2024 у справі №640/33374/21.

У контексті наведених вище правових позицій Верховного Суду щодо меж судового контролю за рішеннями органів адвокатського самоврядування суд зазначає, що ВКДКА є органом адвокатського самоврядування, на який законом покладено виключну компетенцію з розгляду скарг на рішення КДКА.

Суд не вправі підмінювати собою ВКДКА, переоцінювати дисциплінарні ризики чи ступінь вини адвоката, а може перевірити лише законність процедури, дотримання компетенції, форми та способу реалізації повноважень.

Судом встановлено, що 21.08.2020 до КДКА Київської області надійшла скарга судді Печерського районного суду м. Києва Шапутько С.В. щодо вчинення адвокатом ОСОБА_1 дисциплінарного проступку.

28.08.2020 голова дисциплінарної палати КДКА Київської області ОСОБА_4 доручив члену дисциплінарної палати Павлову М.О. провести перевірку по матеріалах за скаргою ОСОБА_2 стосовно адвоката ОСОБА_1 , за результатами перевірки скласти відповідну довідку.

Листом №948 від 02.09.2020 член дисциплінарної палати КДКА Київської області Павлов М.О. повідомив позивача про факт отримання скарги щодо нього та проведення перевірки відомостей, викладених у заяві, запропонував ОСОБА_1 ознайомитися з матеріалами скарги та надати свої пояснення в строк до 14.09.2020. Разом з вказаним листом на адресу позивача надіслано копію скарги з додатками на 115 арк, 1 диск.

28.09.2020 ОСОБА_1 надав письмові пояснення на дисциплінарну скаргу судді ОСОБА_2 , в яких виклав свою позицію по справі.

За результатами перевірки відомостей, викладених у скарзі, членом дисциплінарної палати КДКА Київської області Павловим М.О. складено довідку від 09.11.2020 щодо здійснення дисциплінарної перевірки стосовно ОСОБА_1 , в якій викладено обставини, виявлені під час перевірки, висновок про те, що висловлювання адвоката ОСОБА_1 , які зафіксовані у журналах судових засідань, мають ознаки, що суперечать принципам, які покладені в основу Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» та статей 42, 43, 44 Правил адвокатської етики. Як наслідок зазначено, що твердження, викладені скаржником у своїй скарзі, дістали своє підтвердження, а тому слід стверджувати про наявність ознак дисциплінарного проступку з боку адвоката ОСОБА_1 .

За результатами розгляду поданої скарги, письмових пояснень позивача, довідки члена дисциплінарної палати КДКА Київської області ОСОБА_1 , відповідно до ст.39 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» дисциплінарна палата КДКА Київської області прийняла рішення №286/2020 від 11.11.2020 про порушення дисциплінарної справи стосовно адвоката ОСОБА_1 (свідоцтво про право на зайняття адвокатською діяльністю №222, видане Київською обласною КДКА 15.10.2001).

Не погоджуючись з рішенням КДКА Київської області №286/2020 від 11.11.2020, позивач звернувся до Вищої кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури зі скаргою, яка надійшла до ВКДКА 09.12.2020.

Листом за вих. №3921 від 14.12.2020 ВКДКА витребувала у КДКА Київської області матеріали відносно адвоката ОСОБА_1

30.12.2020 матеріали відносно адвоката ОСОБА_1 надійшли до ВКДКА.

Листом №11 від 13.10.2021 голова ВКДКА доручив члену ВКДКА ОСОБА_5 провести перевірку відомостей та фактів, які викладені в скарзі та доповненні до скарги адвоката ОСОБА_1 на рішення дисциплінарної палати КДКА Київської області №286/2020 від 11.11.2020 про порушення відносно нього дисциплінарної справи.

Листом ВКДКА за вих. №241 від 04.02.2021 ОСОБА_1 та ОСОБА_2 повідомлено, що до порядку денного засідання Вищої кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури включено розгляд скарги адвоката ОСОБА_1 на рішення дисциплінарної палати Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Київської області №286/2020 від 11.11.2020 про порушення відносно нього дисциплінарної справи. Засідання Вищої кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури відбудеться 20.02.2021 о 10:00 за адресою: м. Київ, вул. Борисоглібська 3, 6 поверх.

Рішенням Вищої кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури від 20.02.2021 №ІІ-009/2021 скаргу адвоката ОСОБА_1 залишено без задоволення, а рішення дисциплінарної палати Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Київської області №286/2020 від 11.11.2020 про порушення відносно адвоката ОСОБА_1 дисциплінарної справи без змін.

Таким чином, представленими під час судового розгляду документами підтверджено, що КДКА Київської області належним чином виконала свій обов`язок щодо перевірки відомостей скарги судді Печерського районного суду м. Києва ОСОБА_2 стосовно адвоката ОСОБА_1 , забезпечила права позивача на ознайомлення з матеріалами скарги та надання своїх пояснень та доказів.

В свою чергу, ВКДКА під час розгляду скарги позивача на рішення КДКА Київської області, витребувала матеріали дисциплінарної справи з КДКА Київської області; доручила конкретному члену ВКДКА проведення перевірки та підготовку доповіді; належним чином повідомила учасників про призначення розгляду скарги; забезпечила розгляд скарги протягом тридцяти робочих днів з дня одержання матеріалів дисциплінарної справи; відобразила мотиви прийнятого рішення в письмовому акті; забезпечила опублікування та надсилання прийнятого рішення особі, стосовно якої здійснюється дисциплінарне провадження.

Таким чином, відповідач забезпечив дотримання вимог закону під час розгляду скарги ОСОБА_1 на рішення КДКА Київської області №286/2020 від 11.11.2020.

Суд не приймає до уваги твердження позивача про те, рішення про порушення щодо нього дисциплінарної справи прийняте не за матеріалами перевірки, а виключно на підставі довідки члена КДКА Київської області ОСОБА_3 .

Так, як випливає з матеріалів справи, прийняттю КДКА Київської області рішення від 11.11.2020 щодо порушення дисциплінарної справи стосовно позивача передувала відповідна перевірка відомостей про дисциплінарний проступок адвоката (алгоритм якої визначено у ст. 38 Закону №5076-VI), процедура проведення якої, згідно висновків суду викладених вище, була дотримана зі сторони КДКА Київської області.

Довідка члена дисциплінарної палати ОСОБА_3 , а в подальшому і рішення КДКА Київської області щодо порушення дисциплінарної справи базується на результаті дослідження та аналізу наявних в розпорядженні КДКА матеріалів дисциплінарної справи (поданої скарги з додатками, письмових пояснень ОСОБА_1 ).

В свою чергу, передбачена в частині 2 статті 38 Закону №5076-VI можливість проведення опитування осіб, яким відомі обставини вчинення діяння, що має ознаки дисциплінарного проступку, отримання за письмовим запитом необхідної для проведення перевірки інформації є правом дисциплінарної палати відповідно КДКА, та не зобов`язує КДКА вчиняти такі дії у кожному випадку при розгляді скарги на дії адвокатів.

При цьому, як уже зазначалося судом вище, достатність матеріалів перевірки для вирішення питання про порушення дисциплінарної справи відноситься до дискреції відповідної КДКА. Суд в межах розгляду справи не вправі втручаючись у надану відповідачем юридичну оцінку доказам, зібраним у ході процедури проведення перевірки відомостей про дисциплінарний проступок адвоката на предмет їх достатності.

Водночас суд зауважує, що пропуск КДКА Київської області строку проведення перевірки відомостей про дисциплінарний проступок, за відсутності обґрунтованих підстав вважати, що це вплинуло на сам процес перевірки, його результат, не може слугувати достатнім свідченням того, що спірне рішення є неправомірним.

У позовній заяві ОСОБА_1 вказує, що відповідач не забезпечив йому можливості бути присутнім в засідання ВКДКА під час розгляду скарги, чим позбавив його можливості використати права, передбачені Регламентом Вищої кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури.

Разом з тим, матеріали дисциплінарної справи містять докази повідомлення позивача про дату та час розгляду його скарги. Відповідно до пункту 46 Положення №120, неявка адвоката чи особи, яка ініціювала питання дисциплінарної відповідальності адвоката, на засідання дисциплінарної палати кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури без поважних причин, за умови наявності доказів завчасного повідомлення зазначених осіб про місце, день і час засідання, не перешкоджає розгляду дисциплінарної справи по суті.

Суд відхиляє доводи позивача про вчинення суддею ОСОБА_2 (як ініціатором скарги) при розгляді клопотання про продовження строку тримання під вартою у судовій справі №757/28654/20-к дій, що не відповідають вимогам кримінального процесуального закону, оскільки в межах розгляду даної адміністративної справи суд вправі давати оцінку виключно діям ВКДКА, як відповідача у справі, при розгляді скарги позивача та прийнятого за результатами розгляду такої скарги рішення ВКДКА від 20.02.2021.

Окрім того суд зазначає, що оскаржуване рішення Вищої кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури від 20.02.2021 №ІІ-009/2021 за своєю юридичною суттю не є рішенням про притягнення ОСОБА_1 до дисциплінарної відповідальності.

Даним рішення відповідача, як і рішенням КДКА Київської області №286/2020 від 11.11.2020, не надавалися юридична оцінка діям позивача на предмет наявності чи відсутності в них складу дисциплінарного проступку.

Виходячи з послідовності стадій дисциплінарного провадження, ураховуючи мету і завдання проведення перевірки відомостей про дисциплінарний проступок адвоката, можна зробити висновок, що рішення ВКДКА, яке оскаржується у цій справі, є проміжним та не створює для позивача юридичних наслідків, не впливає на обсяг його правоздатності і дієздатності, та не обмежує позивача в здійсненні професійної адвокатської діяльності.

Під час прийняття рішення про порушення дисциплінарної справи законодавець вимагає від Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури лише встановлення в діях адвоката ознак дисциплінарного проступку, які у подальшому разом із іншими матеріалами дисциплінарної справи будуть предметом перевірки на засіданні дисциплінарної палати, за наслідками якого останньою приймається рішення про притягнення адвоката до дисциплінарної відповідальності за вчинення дисциплінарного проступку і застосування до нього дисциплінарного стягнення або про закриття дисциплінарної справи.

Відповідно, аналіз наданих в підтвердження доводів дисциплінарної скарги доказів (копій журналу судового засідання, записів судових засідань) на предмет їх належності та допустимості буде надаватися дисциплінарною палатою КДКА безпосередньо при розгляді питання щодо наявності підстав для притягнення позивача до дисциплінарної відповідальності.

Беручи до уваги вищенаведене в сукупності, проаналізувавши матеріали справи та надані учасниками справи докази суд приходить висновку, що позивачем не наведено аргументів щодо протиправності оскаржуваного рішення в контексті допущених відповідачем порушень прав, свобод або інтересів позивача на стадії проведення перевірки відомостей про дисциплінарний проступок, яка фактично стала передумовою для прийняття спірного рішення, як і не надано доказів порушення відповідачем процедури прийняття спірного рішення.

З урахуванням викладеного, суд дійшов висновку про відсутність підстав для скасування рішення Вищої кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури від 20.02.2021 №ІІ-009/2021, згідно з яким відмовлено у задоволенні скарги адвоката ОСОБА_1 на рішення Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Київської області №286/2020 від 11.11.2020.

Згідно з частиною першою статті 9, статті 72, частин 1, 2, 5 статті 77 КАС України, розгляд і вирішення справ в адміністративних судах здійснюються на засадах змагальності сторін та свободи в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.

Доказами в адміністративному судочинстві є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: 1) письмовими, речовими і електронними доказами; 2) висновками експертів; 3) показаннями свідків.

Кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

У таких справах суб`єкт владних повноважень не може посилатися на докази, які не були покладені в основу оскаржуваного рішення, за винятком випадків, коли він доведе, що ним було вжито всіх можливих заходів для їх отримання до прийняття оскаржуваного рішення, але вони не були отримані з незалежних від нього причин.

Якщо учасник справи без поважних причин не надасть докази на пропозицію суду для підтвердження обставин, на які він посилається, суд вирішує справу на підставі наявних доказів.

Беручи до уваги вищенаведене в сукупності, проаналізувавши матеріали справи та надані учасниками справи докази суд дійшов висновку про відсутність правових підстав для задоволення позовних вимог в повному обсязі.

Суд вважає за можливе врахувати позицію Європейського суду з прав людини, яку він висловив у справі «Федорченко та Лозенко проти України» (заява №387/03, 20.09.2012, п.53), відповідно до якої суд при оцінці доказів керується критерієм доведення «поза розумним сумнівом», тобто, аргументи сторони мають бути достатньо вагомими, чіткими та узгодженими.

Одночасно суд враховує позицію Європейського суду з прав людини, сформовану у справі «Серявін та інші проти України» (№4909/04), згідно з якою у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються; хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент; міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (рішення у справі «Руїс Торіха проти Іспанії» (RuizTorijav. Spain) №303-A, пункт 29).

Залишаючи без оцінки окремі аргументи учасників справи, суд виходить з того, що такі обставини лише опосередковано стосуються суті і природи спору, а їх оцінка не має вирішального значення для його правильного вирішення.

З огляду на положення ст. 139 КАС України у разі відмови в задоволенні позовних вимог, сплачений судовий збір відшкодуванню не підлягає.

Керуючись ст. ст. 139, 243-246, 255, 292-297 КАС України, суд

ВИРІШИВ:

В задоволенні позову ОСОБА_1 до Вищої кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури про скасування рішення від 20.02.2021 №ІІ-009/2021 відмовити повністю.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Рішення суду може бути оскаржене в апеляційному порядку повністю або частково шляхом подання апеляційної скарги до Шостого апеляційного адміністративного суду протягом десяти днів з дня його підписання.

Повний текст рішення суду складено та підписано судом 04 грудня 2025 року.

Позивач: ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 ).

Відповідач: Вища кваліфікаційно-дисциплінарна комісія адвокатури (04070, місто Київ, вулиця Борисоглібська, будинок 3, 5 поверх; ).

Суддя Н.В. Стецик