Справа № 160/7970/25
Суддя: Бухтіярова Марина Миколаївна
Дата ухвалення: 2025-12-02 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД РІШЕННЯ ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
02 грудня 2025 рокуСправа №160/7970/25
Дніпропетровський окружний адміністративний суд у складі:
головуючого судді Бухтіярової М.М.,
розглянувши за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи (у письмовому провадженні) у місті Дніпрі адміністративну справу за позовною заявою Приватного акціонерного товариства «ДТЕК Павлоградвугілля» до Південно-Східного міжрегіонального управління Державної служби з питань праці про визнання протиправним та скасування наказу, -
До Дніпропетровського окружного адміністративного суду надійшла позовна заява Приватного акціонерного товариства «ДТЕК Павлоградвугілля» до Південно-Східного міжрегіонального управління Державної служби з питань праці (далі відповідач), в якій позивач просить:
-визнати протиправним та скасувати наказ Південно-Східного міжрегіонального управління Державної служби з питань праці «Про утворення комісії з проведення розслідування причин виникнення хронічного професійного захворювання (отруєння) від 11.03.2025 року №618/ПС у відношенні ОСОБА_1 , 1978 року народження.
Разом з позовною заявою позивачем до суду подано заяву про забезпечення позову.
Ухвалою суду від 19.03.2025 у задоволенні заяви про забезпечення позову відмовлено.
Ухвалою суду від 24.03.2025 прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито провадження в адміністративній справі №160/7970/25; справу призначено до розгляду за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін (у письмовому провадженні), а також встановлено відповідачу п`ятнадцятиденний строк з дня отримання копії цієї ухвали для подання відзиву на позовну заяву.
Цією ухвалою суду витребувано у Південно-Східного міжрегіонального управління Державної служби з питань праці усі докази, що стали підставою для прийняття наказу «Про утворення комісії з проведення розслідування причин виникнення хронічного професійного захворювання (отруєння)» від 11.03.2025 № 618/ПС, що оскаржується.
07.04.2025 представником позивача адвокатом Тюлькіною О.О. подана заяву про забезпечення позову.
Ухвалою суду від 09.04.2025 у задоволенні заяви про забезпечення позову відмовлено.
Відповідачем подано відзив на позовну заяву, в якому не визнає позовні вимоги та просить відмовити у їх задоволенні, зважаючи на наступне. Фактичною підставою для прийняття оскаржуваного наказу стало рішення Дніпропетровського окружного адміністративного суду по справі №160/5637/24, яке набрало законної сили, за позовною заявою ОСОБА_1 . Рішенням Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 03.06.2024 у справі №160/5637/24 позов ОСОБА_1 задоволено та зобов`язано Південно-Східне міжрегіональне управління Державної служби з питань праці протягом 10 (десяти) робочих днів провести розслідування причин виникнення хронічного професійного захворювання (отруєння) у ОСОБА_1 та за результатами розслідування скласти акт розслідування причин виникнення хронічного професійного захворювання (отруєння) за формою П-4. Вказане рішення суду набрало законної сили 19.11.2024. Південно-Східне міжрегіональне управління звернулось із касаційною скаргою на вказані рішення судів першої та апеляційної інстанції, однак 08.01.2025 Верховним судом відмовлено у відкритті касаційного провадження за вказаною справою №160/5637/24. Відповідач звертає увагу, що 17.02.2025 відділом примусового виконання рішень Управління забезпечення примусового виконання рішень у Дніпропетровській області відкрито виконавче провадження за виконавчим листом №160/5637/24 від 11.07.2024, у постанові про відкриття виконавчого провадження зобов`язано боржника виконати рішення суду. У зв`язку з вказаними обставинами, необхідністю виконання вимог виконавчого документу, рішення Дніпропетровського окружного адміністративного суду, яке набрало законної сили, було видано оскаржуваний наказ від 11.03.2025 року №618/ПС «Про утворення комісії з проведення розслідування причин виникнення хронічного професійного захворювання (отруєння)» відносно особи ОСОБА_1 . За таких обставин, вважає дії щодо складання наказу законними, а наказ таким, що не підлягає скасуванню.
Позивач своїм правом подати відповідь на відзив не скористався.
Відповідно до частини п`ятої та восьмої статті 262 Кодексу адміністративного судочинства України (далі КАС України) суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами, при розгляді справи за правилами спрощеного позовного провадження суд досліджує докази і письмові пояснення, викладені у заявах по суті справи.
З урахуванням викладеного, розгляд справи судом здійснено у порядку письмового провадження за наявними у ній матеріалами та доказами.
Згідно з частиною п`ятою статті 250 КАС України датою ухвалення судового рішення у порядку письмового провадження є дата складення повного судового рішення.
Відповідно до статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, кожній фізичній або юридичній особі гарантується право на розгляд судом упродовж розумного строку цивільної, кримінальної, адміністративної або господарської справи, а також справи про адміністративне правопорушення, в якій вона є стороною.
Розумність строків є одним із основоположних засад (принципів) адміністративного судочинства відповідно до пункту 8 частини третьої статті 2 КАС України. Поняття розумного строку не має чіткого визначення, проте розумним уважається строк, який необхідний для вирішення справи відповідно до вимог матеріального і процесуального права.
Дослідивши матеріали справи та надані докази, проаналізувавши зміст норм матеріального та процесуального права, що регулюють спірні правовідносини, суд доходить висновку про відсутність підстав для задоволення позовних вимог, з огляду на наступне.
21.06.2023 за вих. 08/21-1256 Державною установою «Український науково-дослідний інститут промислової медицини» складено повідомлення за формою П-3 про хронічне професійне захворювання (отруєння) у ОСОБА_1 .
У повідомленні зазначено найменування підприємства: ВСП «Шахтоуправління Першотравенське» ПрАТ «Павлоградвугілля», діагноз ОСОБА_1 основний: 1. Хронічне обструктивне захворювання легень першої-другої стадії (пиловий бронхіт першої-другої стадії, емфізема легень першої-другої стадії), група В. ЛН другого ступеня; 2. Двобічний плечолопатковий періартроз (ПФ другого ступеня), остеоартроз у поєднанні з пері артрозом ліктьових та колінних суглобів (ПФ другого ступеня), стійкий больовий синдром. Захворювання професійні. Найменування факторів виробничого середовища та трудового процесу, що спричинили хронічне професійне захворювання (отруєння): пил фіброгенної дії, фізичне навантаження. Дата встановлення основного діагнозу: 20.06.2023.
Повідомлення про хронічне професійне захворювання (отруєння) у ОСОБА_1 , працівника ВП «Шахтоуправління Першотравенське» ПрАТ «ДТЕК Павлоградвугілля» за формою П-3, отримано ПрАТ «ДТЕК Павлоградвугілля» 28.06.2023.
До Південно-Східного міжрегіонального управління Державної служби з питань праці Повідомлення про хронічне професійне захворювання (отруєння) у ОСОБА_1 , працівника ВП «Шахтоуправління Першотравенське» ПрАТ «ДТЕК Павлоградвугілля» за формою П-3, надійшло 27.06.2023.
ОСОБА_1 , вважаючи бездіяльність Південно-Східного міжрегіонального управління Державної служби з питань праці щодо неутворення комісії з проведення розслідування причин виникнення хронічного професійного захворювання (отруєння) після отримання 27.06.2023 повідомлення Державної установи «Український науково-дослідний інститут промислової медицини» від 21.06.2023 №08/21-1256, звернувся до суду з позовом (адміністративна справа №160/5637/24).
Рішенням Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 03.06.2024 у справі № 160/5637/24 позовну заяву ОСОБА_1 до Південно-Східного міжрегіонального управління Державної служби з питань праці про визнання протиправною бездіяльності та зобов`язання вчинити певні дії - задоволено.
Визнано протиправною бездіяльність Південно-Східного міжрегіонального управління Державної служби з питань праці щодо неутворення комісії з проведення розслідування причин виникнення хронічного професійного захворювання (отруєння) після отримання 27.06.2023 р. повідомлення Державної установи «Український науково-дослідний інститут промислової медицини» від 21.06.2023 №08/21-1256 про хронічне професійне захворювання (отруєння) у ОСОБА_1 .
Зобов`язано Південно-Східне міжрегіональне управління Державної служби з питань праці протягом 10 (десяти) робочих днів провести розслідування причин виникнення хронічного професійного захворювання (отруєння) у ОСОБА_1 та за результатами розслідування скласти акт розслідування причин виникнення хронічного професійного захворювання (отруєння) за формою П-4.
Постановою Третього апеляційного адміністративного суду від 19.11.2024 у справі № 160/5637/24, апеляційну скаргу Південно-Східного міжрегіонального управління Державної служби з питань праці залишено без задоволення, а рішення Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 03.06.2024 року залишено без змін.
Дніпропетровським окружним адміністративним судом по справі №160/5637/24 видано виконавчі листи.
Для своєчасного виконання постанови про відкриття виконавчого провадження, з метою утворення комісії з проведення розслідування причин виникнення хронічного професійного захворювання (отруєння) у ОСОБА_1 , відповідно до пункту 105 Порядку проведення розслідувань та ведення обліку нещасних випадків, професійних захворювань і аварій на виробництві, затвердженого Постановою Кабінету Міністрів України від 17.04.2019 № 337, Південно-Східним міжрегіональним управлінням Державної служби з питань праці було направлено лист від 25.02.2025 №ПС/3.1/3866-25 до ПрАТ «ДТЕК ПАВЛОГРАДВУГІЛЛЯ», Обласного об`єднання Незалежної профспілки гірників України Західного Донбасу, Дніпропетровської територіальної організації профспілки працівників вугільної промисловості, медичного центру ТОВ «ДТЕК СЕРВІС» та Головного управління Пенсійного фонду України в Дніпропетровській області щодо надання кандидатур представників, яких пропонується включити до складу комісій з розслідування.
Наказом Південно-Східного міжрегіонального управління Державної служби з питань праці від 11.03.2025 №618/ПС, відповідно до пункту 105 Порядку розслідування та обліку нещасних випадків, професійних захворювань та аварій на виробництві, затвердженого Постановою Кабінету Міністрів України від 17.04.2019 № 337, на підставі постанови про відкриття виконавчого провадження від 17.02.2025 з примусового виконання виконавчого листа №160/5637/24 від 11.07.2024, виданого Дніпропетровським окружним адміністративним судом, утворено комісію з проведення розслідування причин виникнення хронічного професійного захворювання (отруєння) у ОСОБА_1 , працівника ВП «Шахтоуправління Першотравенське» ПрАТ «ДТЕК Павлоградвугілля», у складі, погодженому з відповідними установами.
Пунктом 2 наказу від 11.03.2025 №618/ПС установлено комісії протягом 10 робочих днів провести розслідування обставин і причин виникнення хронічного професійного захворювання (отруєння) у ОСОБА_1 , працівника ВП «Шахтоуправління Першотравенське» ПрАТ «ДТЕК Павлоградвугілля», та скласти акт відповідно до пунктів 117-119 Порядку розслідування та обліку нещасних випадків, професійних захворювань та аварій на виробництві, затвердженого Постановою Кабінету Міністрів України від 17.04.2019 № 337.
Вважаючи протиправним наказ Південно-Східного міжрегіонального управління Державної служби з питань праці від 11.03.2025 №618/ПС, позивач звернувся до суду із цим позовом.
Надаючи правову оцінку спірним правовідносинам, суд зважає на наступне.
Відповідно до частини другої статті 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.
Статтею 43 Конституції України передбачено, що кожен має право на належні, безпечні і здорові умови праці, на заробітну плату, не нижчу від визначеної законом.
Правові, фінансові та організаційні засади загальнообов`язкового державного соціального страхування, гарантії працюючим громадянам щодо їх соціального захисту у зв`язку з тимчасовою втратою працездатності, вагітністю та пологами, у разі нещасного випадку на виробництві або професійного захворювання, охорони їхнього життя та здоров`я визначає Закон України «Про загальнообов`язкове державне соціальне страхування» від 23.09.1999 №1105-ХІV (далі Закон №1105-ХІV).
За визначенням понять, наведених у статті 1 цього Закону професійне захворювання - захворювання, що виникло внаслідок професійної діяльності застрахованого та зумовлено виключно або переважно впливом шкідливих речовин і певних видів робіт та інших факторів, пов`язаних з роботою.
Факт нещасного випадку на виробництві або професійного захворювання розслідується в порядку, затвердженому Кабінетом Міністрів України відповідно до Закону України «Про охорону праці» (частина друга статті 30 Закон №1105-ХІV).
Відповідно до статті 22 Закону України «Про охорону праці» роботодавець повинен організовувати розслідування та вести облік нещасних випадків, професійних захворювань і аварій відповідно до положення, що затверджується Кабінетом Міністрів України за погодженням з всеукраїнськими об`єднаннями профспілок.
За підсумками розслідування нещасного випадку, професійного захворювання або аварії роботодавець складає акт за встановленою формою, один примірник якого він зобов`язаний видати потерпілому або іншій заінтересованій особі не пізніше трьох днів з моменту закінчення розслідування.
У разі відмови роботодавця скласти акт про нещасний випадок чи незгоди потерпілого з його змістом питання вирішуються посадовою особою органу державного нагляду за охороною праці, рішення якої є обов`язковим для роботодавця.
Рішення посадової особи органу державного нагляду за охороною праці може бути оскаржене у судовому порядку.

Порядок розслідування та обліку нещасних випадків, професійних захворювань та аварій на виробництві, затверджений постановою Кабінету Міністрів України від 17.04.2019 № 337 (далі - Порядок № 337), визначає процедуру проведення розслідування та обліку нещасних випадків, професійних захворювань та аварій на виробництві, що сталися з особами, визначеними частиною першою статті 29 Закону України «Про загальнообов`язкове державне соціальне страхування».

Відповідно до пунктів 89-90 Порядку №337 усі випадки хронічних професійних захворювань незалежно від строку їх настання підлягають розслідуванню.

Хронічне професійне захворювання (отруєння) не завжди супроводжується втратою працездатності. Випадки професійних інфекційних захворювань та хронічних професійних інтоксикацій розслідуються як хронічні професійні захворювання (отруєння).

За змістом пункту 91 Порядку №337 віднесення захворювання до хронічного професійного здійснюється відповідно до процедури встановлення зв`язку захворювання з умовами праці згідно з цим Порядком та переліком професійних захворювань, затвердженим постановою Кабінету Міністрів України від 8 листопада 2000 р. № 1662.

Спеціалізовані профпатологічні заклади охорони здоров`я проводять амбулаторне та/або стаціонарне обстеження хворих і встановлюють діагноз хронічного професійного захворювання (отруєння) (пункт 94 Порядку №337).

Відповідно до пунктів 101, 102 Порядку №337 спеціалізованими профпатологічними закладами охорони здоров`я стосовно кожного хворого складається повідомлення про хронічне професійне захворювання (отруєння) за формою П-3 (далі - повідомлення за формою П-3) згідно з додатком 19. Повідомлення за формою П-3 протягом трьох робочих днів після встановлення діагнозу надсилається керівникові підприємства (установи, організації), шкідливі виробничі фактори на якому призвели до виникнення хронічного професійного захворювання (отруєння), територіальному органу Держпраці, який здійснює державний нагляд (контроль) за підприємством (установою, організацією), територіальному органові Пенсійного фонду України за фактичним місцезнаходженням підприємства (установи, організації), а також профпатологу, який направив хворого до спеціалізованого профпатологічного закладу охорони здоров`я.

Строк дії повідомлення за формою П-3 становить шість місяців з моменту встановлення діагнозу хронічного професійного захворювання (отруєння) у працівника.

У разі коли хворий працював на кількох підприємствах (в установах, організаціях), де були умови для розвитку хронічного професійного захворювання (отруєння), або за кількома професіями, під час роботи за якими були умови для розвитку хронічного професійного захворювання (отруєння), повідомлення за формою П-3 надсилається на останнє підприємство (в установу, організацію), де він працював за професією, під час роботи за якою були умови для розвитку хронічного професійного захворювання (отруєння).

У разі реорганізації підприємства (установи, організації), шкідливі виробничі фактори на якому призвели до розвитку хронічного професійного захворювання (отруєння), повідомлення за формою П-3 надсилається його правонаступникові, а у разі ліквідації підприємства (установи, організації) без правонаступника - місцевій держадміністрації за місцем реєстрації підприємства (установи, організації).

Згідно з пунктом 105 Порядку №337 після отримання повідомлення за формою П-3 керівник територіального органу Держпраці утворює протягом трьох робочих днів комісію з проведення розслідування причин виникнення хронічного професійного захворювання (отруєння) (далі - комісія з розслідування), до складу якої входять представники територіального органу Держпраці (голова комісії), закладу охорони здоров`я, що надає медичну допомогу працівникам підприємства (установи, організації), де працює хворий, або за місцем його проживання (якщо він не працює), роботодавця, первинної організації відповідної профспілки або уповноважена найманими працівниками особа з питань охорони праці (у разі, коли профспілка на підприємстві (в установі, організації) відсутня), вищого органу профспілки, територіального органу Пенсійного фонду України за фактичним місцезнаходженням підприємства (установи, організації), а також у разі потреби представники інших органів.

Зазначені заклади, органи та організації протягом однієї доби з моменту одержання повідомлення за формою П-3 повинні надати територіальному органові Держпраці письмову інформацію про прізвище, ім`я, по батькові та посаду представника (представників), якого пропонується включити до складу комісії з розслідування.

У разі ліквідації підприємства (установи, організації) без правонаступника до складу комісії з розслідування входять представники органу Держпраці, який здійснював державний нагляд (контроль) за підприємством (установою, організацією) (голова комісії), місцевої держадміністрації за місцем реєстрації підприємства (установи, організації), шкідливі виробничі фактори на якому призвели до хронічного професійного захворювання (отруєння), територіального органу Пенсійного фонду України за місцезнаходженням підприємства (установи, організації), закладу охорони здоров`я, який запідозрив професійний характер хронічного захворювання, та вищого профспілкового органу (пункт 106 Порядку №337).

За змістом пункту 107 Порядку №337, розслідування випадку хронічного професійного захворювання (отруєння) проводиться протягом 10 робочих днів після утворення комісії з розслідування. Якщо з об`єктивних причин розслідування не може бути проведене у зазначений строк, він може бути продовжений керівником територіального органу Держпраці, що утворив комісію, але не більш як на один місяць. Копія відповідного наказу надсилається всім членам комісії з розслідування.

Відповідно до пункту 110 Порядку №337, роботодавець зобов`язаний в установлений для проведення розслідування строк подати комісії з розслідування: відомості про професійні обов`язки працівника, документи та матеріали, що характеризують умови праці на робочому місці (дільниці, цеху); необхідні результати експертизи, лабораторних досліджень для проведення оцінки умов праці; матеріали, що підтверджують проведення інструктажів з охорони праці, копії документів, що підтверджують видачу працівникові засобів індивідуального захисту; приписи або інші документи, що раніше видані територіальним органом Держпраці та стосуються даного хронічного професійного захворювання (отруєння); результати медичних оглядів працівника (працівників), інші матеріали.

Також, роботодавець повинен забезпечити комісію з розслідування приміщенням, транспортними засобами та засобами зв`язку, організувати друкування, тиражування та оформлення в необхідній кількості матеріалів розслідування, у тому числі акта розслідування хронічного професійного захворювання (отруєння) (пункт 111 Порядку №337).

Комісія з розслідування зобов`язана: розробити програму розслідування причин виникнення хронічного професійного захворювання (отруєння); розподілити функції між членами комісії, розглянути питання щодо необхідності залучення до її роботи експертів; провести розслідування обставин і причин виникнення хронічного професійного захворювання (отруєння); скласти акт розслідування хронічного професійного захворювання (отруєння) (пункт 112 Порядку №337).

Комісія з розслідування проводить оцінку умов праці працівника за матеріалами раніше проведеної атестації робочих місць, архівних даних підприємства (установи, організації), територіального органу Держпраці, наукових установ, характеристики виробничих факторів на аналогічних виробництвах, результатів обстежень і досліджень, проведених атестованими лабораторіями в установленому законодавством порядку, вивчає приписи органів державного нагляду за охороною праці, подання посадових осіб територіальних органів Пенсійного фонду України та представників профспілок, інструкції з охорони праці працівників, заключні акти періодичних медичних оглядів, накази (рішення, розпорядження) адміністрації підприємства про порушення працівником вимог правил та інструкцій з охорони праці, строків проходження періодичних медичних оглядів, картки обліку індивідуальних доз опромінення на робочому місці із джерелами іонізуючого випромінювання, одержує письмові пояснення посадових осіб, інших працівників з питань, пов`язаних із розслідуванням причин виникнення хронічного професійного захворювання (отруєння), а у разі потреби вимагає проведення додаткових досліджень на робочому місці та бере участь у них, вивчає первинну медичну документацію хворого (пункт 113 Порядку №337).

Розслідування причин виникнення професійних захворювань у працівників, направлених на роботу за межі підприємства (установи, організації), проводиться комісією з розслідування, головою якої є представник територіального органу Держпраці, що здійснює нагляд за підприємством (установою, організацією), шкідливі виробничі фактори на якому призвели до виникнення хронічного професійного захворювання (отруєння). Підприємство (установа, організація), де виявлено хронічне професійне захворювання (отруєння), повинно повідомити про це підприємству (установі, організації), працівником якого є хворий, та територіальному органові Пенсійного фонду України. В роботі комісії з розслідування такого випадку обов`язково беруть участь представники підприємства (установи, організації), працівником якого є хворий, первинної організації відповідної профспілки або уповноважена найманими працівниками особа з питань охорони праці (у разі, коли профспілка на підприємстві (в установі, організації) відсутня), представник вищого профспілкового органу, територіального органу Пенсійного фонду України за місцезнаходженням підприємства (установи, організації) (пункт 114 Порядку №337).

За результатами розслідування комісія складає акт розслідування причин виникнення хронічного професійного захворювання (отруєння) за формою П-4 (далі - акт за формою П-4) згідно з додатком 21. Акт за формою П-4 є документом, в якому зазначаються основні умови, обставини та причини виникнення хронічного професійного захворювання (отруєння), заходи щодо запобігання розвитку хронічного професійного захворювання (отруєння) та забезпечення нормалізації умов праці, а також встановлюються особи, які не виконали відповідні вимоги законодавства (пункт 117 Порядку №337).

Відповідно до пунктів 118-119 Порядку №337 акт підписується головою та всіма членами комісії з розслідування. У разі незгоди із змістом акта член комісії з розслідування підписує його з відміткою про наявність окремої думки, яку викладає письмово, підписує та додає до акта як його невід`ємну частину.

Акт за формою П-4, підписаний членами комісії з розслідування, протягом доби затверджується керівником територіального органу Держпраці та завіряється печаткою.

Акт за формою П-4 складається протягом трьох днів після закінчення розслідування у семи примірниках і надсилається роботодавцем: територіальному органові Держпраці; хворому; територіальному органові Пенсійного фонду України; первинній організації відповідної профспілки або уповноваженій найманими працівниками особі з питань охорони праці (у разі, коли профспілка на підприємстві (в установі, організації) відсутня); вищому профспілковому органу; лікарю-профпатологу, який направив хворого до спеціалізованого профпатологічного закладу охорони здоров`я; підприємству (установі, організації).

Акт за формою П-4 разом з матеріалами розслідування зберігається на підприємстві (в установі, організації), в територіальному органі Держпраці та територіальному органі Пенсійного фонду України протягом строку, визначеного типовими та галузевими переліками видів документів, затверджених відповідно до законодавства, а в інших організаціях - не менше строку, передбаченого для вжиття визначених у ньому профілактичних заходів.

Згідно з частиною третьою статті 30 Закону №1105-ХІV підставою для оплати потерпілому витрат на проведення професійної реабілітації, оплати соціальних послуг, а також для здійснення страхових виплат є акт розслідування нещасного випадку або акт розслідування професійного захворювання (отруєння) за встановленими формами.

З аналізу наведених приписів нормативно-правових актів вбачається, що усі випадки хронічних професійних захворювань підлягають розслідуванню, яке проводиться у відповідності до Порядку № 337 комісією, створеною керівником територіального органу Держпраці протягом трьох робочих днів після отримання повідомлення за формою П-3, за наслідком якого складається та підписується головою комісії та всіма членами комісії акт за формою П-4, який затверджується керівником територіального органу Держпраці та завіряється печаткою.

При вирішенні питання правомірності оскаржуваного позивачем наказу Південно-Східного міжрегіонального управління Державної служби з питань праці від 11.03.2025 №618/ПС «Про утворення комісії з проведення розслідування причин виникнення хронічного професійного захворювання (отруєння)» суд зазначає, що передумовою для розслідування хронічного професійного захворювання комісією з проведення розслідування причин виникнення такого захворювання є отримання керівником територіального органу Держпраці, в даному випадку - відповідачем, повідомлення за формою П-3.

За приписами Порядку № 337 протягом трьох днів після отримання повідомлення за формою П-3 керівник територіального органу Держпраці має утворює комісію з розслідування, до складу якої входять представники установ, зазначених в пункті 105 зазначеного Порядку.

Враховуючи, отримання відповідачем 27.06.2023 від Державної установи «Український науково-дослідний інститут промислової медицини» повідомлення про хронічне професійне захворювання (отруєння) у ОСОБА_1 за формою П-3, відповідач був зобов`язаний створити комісію розслідування цього захворювання.

Крім того, рішенням Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 03.06.2024 у справі № 160/5637/24, залишеним без змін постановою Третього апеляційного адміністративного суду від 19.11.2024, зобов`язано Південно-Східне міжрегіональне управління Державної служби з питань праці протягом 10 (десяти) робочих днів провести розслідування причин виникнення хронічного професійного захворювання (отруєння) у ОСОБА_1 та за результатами розслідування скласти акт розслідування причин виникнення хронічного професійного захворювання (отруєння) за формою П-4.

За таких обставин, оскаржуваний наказ відповідача від 11.03.2025 №618/ПС про утворення комісії з проведення розслідування причин виникнення хронічного професійного захворювання (отруєння) у ОСОБА_1 обумовлений вимогами пункту 105 Порядку №337 та рішенням суду, яке набрало законної сили.

При цьому, порушень при формуванні та затвердженні складу комісії судом не встановлено, до складу комісії включено представника Південно-Східного міжрегіонального управління Державної служби з питань праці, представника ГУ ПФУ в Дніпропетровській області, представника позивача ПрАТ «ДТЕК Павлоградвугілля», представника ВП «Шахтоуправління Першотравенське» ПрАТ «ДТЕК Павлоградвугілля», голови первинної профспілкової організації Обласного об`єднання незалежних профспілок гірників України Західного Донбасу та технічного інспектора Обласного об`єднання незалежних профспілок гірників України Західного Донбасу, а також лікаря-терапевта Медичного центру ТОВ «ДТЕК Сервіс».

Щодо посилань сторони позивача в обґрунтування протиправності оскаржуваного наказу на те, що повідомлення форми П-3 оскаржено ним в судовому порядку, суд повторно зазначає, утворення комісії з проведення розслідування причин виникнення хронічного професійного захворювання (отруєння) у ОСОБА_1 , затвердженої оскаржуваним наказом, у спірному випадку обумовлено вимогами пункту 105 Порядку №337 та рішенням Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 03.06.2024 у справі № 160/5637/24, яке набрало законної сили та є обов`язковим до виконання в силу приписів ст.ст 14, 370 КАС України.

Крім того, позивачем не надано, а матеріали справи не містять рішення суду, що набрало законної сили, про скасування повідомлення за формою П-3 від 21.06.2023.

Отже, підстави, якими позивач обґрунтовує протиправність оспорюваного наказу, спростовуються матеріалами справи, а інших підстав для визнання неправомірним наказу відповідача судом не встановлено.

З огляду на викладене, з урахуванням наведених законодавчих норм та встановлених обставин, суд дійшов висновку, що оскаржуваний наказ «Про утворення комісії з проведення розслідування причин виникнення хронічного професійного захворювання (отруєння)» від 11.03.2025 №618/ПС прийнятий відповідачем на підставі, у межах та у спосіб, передбачений законодавством, відповідає критеріям, визначених частиною другою статті 2 КАС України, що, в свою чергу, свідчить про відсутність правових підстав для його скасування.

Решта доводів сторін висновків суду по суті заявлених позовних вимог не спростовують.

Відповідно до статті 90 КАС України суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні.

Частиною першою статті 9 КАС України встановлено, що суд при вирішенні справи керується принципом змагальності сторін, диспозитивності та офіційного з`ясування всіх обставин у справі, відповідно до якого розгляд і вирішення справ в адміністративних судах здійснюються на засадах змагальності сторін та свободи в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.

Відповідно до частини першої та другої статті 77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу. В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Таким чином, довести правомірність своїх дій чи бездіяльності відповідно до принципу офіційності в адміністративному судочинстві зобов`язаний суб`єкт владних повноважень. Разом з тим, згідно з принципом змагальності позивач має спростувати доводи суб`єкта владних повноважень, якщо заперечує їх обґрунтованість.

Натомість в даному випадку позивачем не доведено та не підтверджено належними доказами обставин, на яких ґрунтуються позовні вимоги.

Враховуючи викладене, на підставі оцінки поданих доказів у їх сукупності, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному розгляді всіх обставин справи та системного аналізу положень законодавства України, суд вважає, що позовна заява необґрунтована та задоволенню не підлягає.

Вирішуючи питання про розподіл судових витрат, суд виходить з наступного.

Відповідно до статті 139 КАС України, у разі відмови в задоволенні позову судові витрати не присуджуються на користь сторони за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень.

Керуючись ст.ст.2, 9, 72-77, 242-246, 255, 262, 295 Кодексу адміністративного судочинства України, суд -

ВИРІШИВ:

У задоволенні позовної заяви Приватного акціонерного товариства «ДТЕК Павлоградвугілля» (, місцезнаходження: 51400, Дніпропетровська область, м. Павлоград, вул. Соборна, буд.76) до Південно-Східного міжрегіонального управління Державної служби з питань праці (, місцезнаходження: 49107, м. Дніпро. вул. Коксохімічна, буд.1) про визнання протиправним та скасування наказу - відмовити.

Рішення суду набирає законної сили відповідно до вимог статті 255 Кодексу адміністративного судочинства України та може бути оскаржене в строки, передбачені статтею 295 Кодексу адміністративного судочинства України.

Відповідно до статті 297 Кодексу адміністративного судочинства України рішення суду оскаржується шляхом подання апеляційної скарги до Третього апеляційного адміністративного суду.

Суддя М.М. Бухтіярова