Справа № 520/31587/24
Суддя: Мар'єнко Л.М.
Дата ухвалення: 2025-12-01 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

Харківський окружний адміністративний суд
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

м.Харків

01 грудня 2025 року №520/31587/24

Харківський окружний адміністративний суд в складі головуючого судді - Лариси Мар`єнко, розглянувши в місті Харкові в приміщенні Харківського окружного адміністративного суду у порядку спрощеного позовного провадження без виклику (повідомлення) сторін у судове засідання адміністративну справу за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "КУПЕРТЕК" до Головного управління ДПС у Харківській області про визнання протиправним та скасування податкового повідомлення-рішення,

В С Т А Н О В И В:

Позивач - Товариство з обмеженою відповідальністю "КУПЕРТЕК", через електронну систему ЄСІТС "Електронний суд" звернувся до Харківського окружного адміністративного суду з позовом до Головного управління ДПС у Харківській області, в якому просить суд визнати протиправними та скасувати податкове повідомлення-рішення від 20.08.2024 №8.

В обґрунтування позовних вимог позивач зазначив, що відповідачем проведено документальну позапланову виїзну перевірку ТОВ "КУПЕРТЕК" з питань дотримання вимог валютного законодавства за зовнішньоекономічним контрактом від 28.03.2019 №1 за період з 28.03.2019 по 30.06.2024, за результатами якого складено акт від 23.07.2024 №34226/20-40-07-08-05/41151823 та прийнято податкове повідомлення-рішення від 20.08.2024 №8 про застосування до позивача штрафних санкцій та/або пені, у тому числі за порушення строку розрахунку у сфері зовнішньоекономічної діяльності у розмірі 969968,55 грн. На думку позивача, податкове повідомлення-рішення від 20.08.2024 №8 не відповідає вимогам чинного законодавства та підлягає скасуванню як протиправне, оскільки пеня, нарахована за порушення резидентами строку розрахунків в іноземній валюті, з 01.01.2021 (дата набрання чинності Законом України "Про внесення змін до ПК України щодо вдосконалення адміністрування податків, усунення технічних та логічних неузгодженостей у податковому законодавстві" від 16.01.2020 №466-IX) є одним із різновидів пені в розумінні приписів підпункту 14.1.162 пункту 14.1 статті14 ПК України, та, відповідно, на неї розповсюджується дія положень абз.11 п.52-1 підрозділу 10 розділу XX "Перехідні положення" ПК України, який передбачає, що протягом періоду з 1 березня 2020 року по останній календарний день місяця (включно), в якому завершується дія карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України на всій території України з метою запобігання поширенню на території України коронавірусної хвороби (COVID-19), платникам податків не нараховується пеня, а нарахована, але не сплачена за цей період пеня підлягає списанню.

Ухвалою Харківського окружного адміністративного суду відкрито спрощене позовне провадження у справі без виклику сторін у судове засідання за правилами статті 262 КАС України.

Представник відповідача надіслав суду відзив на позовну заяву, в якому позовні вимоги не визнав, просив суд відмовити у їх задоволенні, посилаючись на те, що на пеню, нараховану відповідно до Закону України "Про валюту і валютні операції" від 21.06.2018 №2473-VІІІ, не поширюються положення пункту 52-1 підрозділу 10 розділу XX "Перехідні положення" Податкового кодексу України. При цьому, норми Закону №2473-VІІІ та інших нормативно-правових актів, які регулюють зовнішньоекономічну діяльність, не звільняють від застосування штрафних санкцій та пені за порушення валютного законодавства у період здійснення заходів, спрямованих на запобігання виникненню і поширенню коронавірусної хвороби (СОVID-19). За таких підстав, прийняте Головним управлінням ДПС у Харківській області податкове повідомлення-рішення від 20.08.2024 №8 повністю відповідає вимогам чинного законодавства України.

Фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється згідно до вимог ст.229 КАС України.

Відповідно до частини 5 статті 262 КАС України, суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами, за відсутності клопотання будь-якої зі сторін про інше.

Оцінивши повідомлені позивачем та відповідачем обставини, дослідивши матеріали справи, судом встановлені наступні обставини.

Позивач Товариство з обмеженою відповідальністю "КУПЕРТЕК", зареєстроване як суб`єкт господарювання - юридична особа в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань 14.02.2017 за №0072217, податковий номер 41151823. Місцезнаходження: вул.Достоєвського, буд.3, м.Харків, 61102.

Основний вид діяльності за КВЕД: 25.99 Виробництво інших готових металевих виробів, н.в.і.у. Інші види діяльності за КВЕД: 28.99 Виробництво інших машин і устатковання спеціального призначення, н.в.і.у.; 25.11 Виробництво будівельних металевих конструкцій і частин конструкцій; 46.90 Неспеціалізована оптова торгівля; 74.90 Інша професійна, наукова та технічна діяльність, н.в.і.у.; 32.99 Виробництво іншої продукції, н.в.і.у.

Як платника податків та зборів перебуває на обліку в Головному управлінні ДПС у Харківській області, Індустріальна ДПІ (Основ`янський район міста Харкова).

Співробітниками Головного управління ДПС у Харківській області на підстав наказу від 28.06.2025 №2855-п, направлень на перевірку віл 04.07.2024 №5584, №5585, відповідно до підпункту 20.1.4 пункту 20.1 статті 20, пункту 41.1 статті 41, пункту 61.1 та пункту 61.2 статті 61, підпункту 62.1.3 пункту 62.1 статті 62, підпункту 75.1.2 пункту 75.1 статті 75, підпункту 78.1.1 пункту 78.1 статті 78, пункту 82.2 статті 82, підпункту 69.35-1 пункту 69 підрозділу 10 розділу ХХ "Перехідні положення" Податкового кодексу України від 02.12.2010 №2755-VІ (із змінами і доповненнями), проведена позапланова виїзна документальна перевірка Товариства з обмеженою відповідальністю "КУПЕРТЕК" з питання дотримання вимог валютного законодавства за зовнішньоекономічним контрактом від 28.03.2019 №1 за період з 28.03.2019 по 30.06.2024, відповідно до затвердженого переліку питань документальної позапланової виїзної перевірки.

Висновками перевірки податковим органом встановлено порушення ТОВ "КУПЕРТЕК" вимог частини 2 статті 13 Закону України від 21.06.2018 №2473-VІІІ "Про валюту і валютні операції", пункту 21 розділу ІІ Положення про заходи захисту та визначення порядку здійснення окремих операцій в іноземній валюті, затверджених постановою Правління Національного банку України від 02.01.2019 №5, із змінами і доповненнями, та пункту 14-2 постанови Правління Національного банку України від 24.02.2022 №18 "Про роботу банківської системи в період запровадження воєнного стану" із змінами та доповненнями за зовнішньоекономічним контрактом від 28.03.2019 №1, укладеним з Coperion GmbH, Німеччина.

За результатами перевірки складено акт від 23.07.2024 №34226/20-40-07-08-05/41151823.

На підставі висновків акту перевірки про вчиненні платником податку порушення податкового законодавства, відповідачем прийнято податкове повідомлення-рішення від 20.08.2024 №8, яким до ТОВ "КУПЕРТЕК" за порушення строків розрахунків у сфері зовнішньоекономічної діяльності застосовано штрафні (фінансові) санкції та/або пені у розмірі 969968,65 гривень.

Не погоджуючись з таким рішенням податкового органу, вважаючи його протиправним та таким, що підлягає скасуванню, позивач звернувся з даним позовом до суду.

Вирішуючи спір по суті заявлених позовних вимог, суд виходить з наступних підстав та мотивів.

Відповідно до ч.2 ст.19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Відносини, що виникають у сфері справляння податків і зборів, порядок їх адміністрування, права та обов`язки платників податків, контролюючих органів, повноваження і обов`язки їх посадових осіб під час адміністрування податків та зборів, відповідальність за порушення податкового законодавства, функції та правові основи діяльності контролюючих органів та центрального органу виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну фінансову політику врегульовані Податковим Кодексом України (далі - ПК України).

Відповідно до пп.20.1.4 п.20.1 ст.20 ПК України органи державної податкової служби мають право проводити відповідно до законодавства перевірки і звірки платників податків (крім Національного банку України), у тому числі після проведення процедур митного контролю та/або митного оформлення.

Документальною перевіркою вважається перевірка, предметом якої є своєчасність, достовірність, повнота нарахування та сплати усіх передбачених цим Кодексом податків та зборів, а також дотримання валютного та іншого законодавства, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи, дотримання роботодавцем законодавства щодо укладення трудового договору, оформлення трудових відносин з працівниками (найманими особами) та яка проводиться на підставі податкових декларацій (розрахунків), фінансової, статистичної та іншої звітності, регістрів податкового та бухгалтерського обліку, ведення яких передбачено законом, первинних документів, які використовуються в бухгалтерському та податковому обліку і пов`язані з нарахуванням і сплатою податків та зборів, виконанням вимог іншого законодавства, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи, а також отриманих в установленому законодавством порядку контролюючим органом документів та податкової інформації, у тому числі за результатами перевірок інших платників податків.

Документальна позапланова перевірка не передбачається у плані роботи контролюючого органу і проводиться за наявності хоча б однієї з підстав, визначених цим Кодексом.

Положеннями пп.75.1.2 п.75.1 ст.75 ПК України визначено, що документальною виїзною перевіркою вважається перевірка, яка проводиться за місцезнаходженням платника податків чи місцем розташування об`єкта права власності, стосовно якого проводиться така перевірка.

Згідно із п.78.4 ст.78 ПК України про проведення документальної позапланової перевірки керівник (його заступник або уповноважена особа) контролюючого органу приймає рішення, яке оформлюється наказом.

Підпунктом 19-1.1.4 пункту 19-1.1 статті 19-1 ПК України встановлено, що на контролюючі органи покладено функцію зі здійснення контролю за встановленими законом строками проведення розрахунків в іноземній валюті.

Згідно з частиною першою, другою статті 4 Закону України "Про валюту і валютні операції" від 21.06.2018 №2473-VIIІ (далі - №2473-VIIІ) валютні операції здійснюються без обмежень відповідно до законодавства України, крім випадків, встановлених законами України, що регулюють відносини у сферах забезпечення національної безпеки, запобігання та протидії легалізації (відмиванню) доходів, одержаних злочинним шляхом, або фінансуванню тероризму чи фінансуванню розповсюдження зброї масового знищення, виконання взятих Україною зобов`язань за міжнародними договорами, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, а також випадків запровадження Національним банком України відповідно до цього Закону заходів захисту.

Свобода здійснення валютних операцій забезпечується шляхом дотримання принципів валютного регулювання, встановлених цим Законом.

За приписами ч.ч.1, 2, 4 ст.5 Закону №2473-VIIІ гривня є єдиним законним платіжним засобом в Україні з урахуванням особливостей, встановлених частиною другою цієї статті, і приймається без обмежень на всій території України для проведення розрахунків.

Всі розрахунки на території України проводяться виключно у гривні, крім розрахунків, зокрема, за іншими операціями, визначеними Митним кодексом України та (або) нормативно-правовими актами Національного банку України.

Розрахунки за операціями, визначеними цією частиною, можуть проводитися в іноземній валюті, у гривні, а також у банківських металах.

Порядок проведення розрахунків за валютними операціями визначається Національним банком України.

Відповідно до статті 7 Закону №2473-VIIІ транскордонний переказ валютних цінностей здійснюється виключно через уповноважені установи.

Порядок проведення переказу валютних цінностей визначається Національним банком України.

Відповідно до частини четвертої статті 11 Закону №2473-VIII органами валютного нагляду відповідно до цього Закону є Національний банк України та центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну податкову політику. Органи валютного нагляду в межах своєї компетенції здійснюють нагляд за дотриманням резидентами та нерезидентами валютного законодавства.

Приписами ч.ч.5 та 6 ст.11 Закону №2473-VIIІ передбачено, що Національний банк України у визначеному ним порядку здійснює валютний нагляд за уповноваженими установами.

Центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну податкову політику, здійснює валютний нагляд за дотриманням резидентами (крім уповноважених установ) та нерезидентами вимог валютного законодавства.

Згідно із ч.9 ст.11 Закону №2473-VIII органи валютного нагляду мають право проводити перевірки з питань дотримання вимог валютного законодавства визначеними частинами п`ятою і шостою цієї статті суб`єктами здійснення таких операцій. Під час проведення перевірок з питань дотримання вимог валютного законодавства органи валютного нагляду мають право вимагати від агентів валютного нагляду та інших осіб, які є об`єктом таких перевірок, надання доступу до систем автоматизації валютних операцій, підтвердних документів та іншої інформації про валютні операції, а також пояснень щодо проведених валютних операцій, а агенти валютного нагляду та інші особи, які є об`єктом таких перевірок, зобов`язані безоплатно надавати відповідний доступ, пояснення, документи та іншу інформацію.

Відповідно до положень ч.10 ст.11 Закону №2473-VIII у разі виявлення порушень валютного законодавства органи валютного нагляду мають право вимагати від агентів валютного нагляду та інших осіб, які є об`єктом таких перевірок і допустили такі порушення, дотримання вимог валютного законодавства та застосовувати заходи впливу, передбачені законом.

На виконання п.2 ч.1 ст.12 Закону №2473-VIII Національний банк України за наявності ознак нестійкого фінансового стану банківської системи, погіршення стану платіжного балансу України, виникнення обставин, що загрожують стабільності банківської та (або) фінансової системи держави, має право запровадити такі заходи захисту: встановлення граничних строків розрахунків за операціями з експорту та імпорту товарів.

Відповідно до ч.1 статті 13 Закону №2473-VIII Національний банк України має право встановлювати граничні строки розрахунків за операціями з експорту та імпорту товарів. Національний банк України має право встановлювати винятки та (або) особливості запровадження цього заходу захисту для окремих товарів та (або) галузей економіки за поданням Кабінету Міністрів України. Національний банк України має право встановлювати мінімальні граничні суми операцій з експорту та імпорту товарів, на які поширюються встановлені відповідно до цього Закону граничні строки розрахунків за операціями з експорту та імпорту товарів.

Згідно із ч.2 ст.13 Закону №2473-VIII у разі встановлення Національним банком України граничного строку розрахунків за операціями резидентів з експорту товарів грошові кошти підлягають зарахуванню на рахунки резидентів у банках України у строки, зазначені в договорах, але не пізніше строку та в обсязі, встановлених Національним банком України. Строк виплати заборгованості обчислюється з дня митного оформлення продукції, що експортується, а в разі експорту робіт, послуг, прав інтелектуальної власності та (або) інших немайнових прав - з дня оформлення у письмовій формі (у паперовому або електронному вигляді) акта, рахунка (інвойсу) або іншого документа, що засвідчує їх надання.

Приписами ч.5 ст.13 Закону №2473-VIII передбачено, що порушення резидентами строку розрахунків, встановленого згідно із цією статтею, тягне за собою нарахування пені за кожний день прострочення в розмірі 0,3 відсотка суми неодержаних грошових коштів за договором (вартості недопоставленого товару) у національній валюті (у разі здійснення розрахунків за зовнішньоекономічним договором (контрактом) у національній валюті) або в іноземній валюті, перерахованій у національну валюту за курсом Національного банку України, встановленим на день виникнення заборгованості. Загальний розмір нарахованої пені не може перевищувати суми неодержаних грошових коштів за договором (вартості недопоставленого товару).

Відповідно до статей 6, 7, 7-1, 15, 28, 30, 33, 44, 45, 46, 48, 56, 71 Закону України "Про Національний банк України", статті 99 Конституції України, статей 2, 6, 9, 12, 13, 16 Закону України "Про валюту і валютні операції", Правління Національного банку України постановою №5 від 02 січня 2019 року затвердило "Положення про заходи захисту та визначення порядку здійснення окремих операцій в іноземній валюті" (далі - Положення №5).

Це Положення відповідно до пункту 1 визначає заходи захисту, запроваджені Національним банком України, порядок їх застосування (порядок здійснення валютних операцій в умовах запроваджених цим Положенням заходів захисту), а також порядок здійснення окремих операцій в іноземній валюті.

Згідно з пунктами 21, 23 Положення №5 граничні строки розрахунків за операціями з експорту та імпорту товарів становлять 365 календарних днів.

Розрахунки за операціями резидентів з експорту та імпорту товарів здійснюються не пізніше строку, визначеного пунктом 21 розділу II цього Положення, з урахуванням вимог пункту 22 розділу II цього Положення, у повному обсязі, з урахуванням вимог пункту 22 розділу II цього Положення стосовно операцій з експорту, імпорту товарів у незначній сумі (уключаючи незавершені розрахунки за операцією). Грошові кошти від нерезидента за операціями резидента з експорту товарів підлягають зарахуванню на рахунок резидента в Україні в банку.

Відповідно до ст.7 Закону України "Про Національної банк України" з метою забезпечення надійності та стабільності функціонування банківської системи, Правлінням Національного банку України прийнято Постанову від 24.02.2022 №18 "Про роботу банківської системи в період запровадження воєнного стану" (далі - Постанова НБУ №18).

Пунктом 14-2 Постанови №18 визначено, що граничні строки розрахунків за операціями з експорту та імпорту товарів становить 180 календарних днів та застосовуються до операцій, здійснених з 05 квітня 2022 року.

Згідно із ч.3 ст.13 Закону №2473-VIIІ у разі встановлення Національним банком України граничного строку розрахунків за операціями резидентів з імпорту товарів їх поставка має здійснюватися у строки, зазначені в договорах, але не пізніше встановленого Національним банком України граничного строку розрахунків з дня здійснення авансового платежу (попередньої оплати).

Матеріалами справи встановлено, що в періоді за який здійснювалася перевірка, Товариство з обмеженою відповідальністю "КУПЕРТЕК", на виконання умов контракту від 28.03.2019 №1, на адресу з Coperion GmbH, Німеччина, відвантажено товар (частини, призначені для використання у металоконструкціях, УКТЗЕД , частини обладнання для обробки гуми чи пластмаси УКТЗЕД ) на загальну суму 1875822,15 євро (еквівалент 66204866,10 грн), зокрема згідно митних декларацій :

від 06.04.2022 №25397 на суму 23690,00 євро (еквівалент 1164198,75 грн) - граничний строк надходження валютної виручки 02.10.2022;

від 13.10.2021 №8276 на суму 55375,00 євро (еквівалент 1684867,44 грн) - граничний строк надходження валютної виручки 12.10.2022;

від 22.10.2021 №8566 на суму 28210,00 євро (еквівалент 860218,81 грн) - граничний строк надходження валютної виручки 21.10.2022;

від 29.10.2021 №8887 на суму 28480,00 євро (еквівалент 868731,14 грн) - граничний строк надходження валютної виручки 28.10.2022;

від 05.11.2021 №9276 на суму 18705,00 євро (еквівалент 566477,18 грн) - граничний строк надходження валютної виручки 04.11.2022;

від 10.05.2022 № 38007 на суму 19373,00 євро (еквівалент 597870,15 грн) - граничний строк надходження валютної виручки 05.11.2022;

від 12.11.2021 №9753 на суму 23188,00 євро (еквівалент 693655,11грн) - граничний строк надходження валютної виручки 11.11.2022;

від 19.11.2021 №10091 на суму 16156,00 євро (еквівалент 484175,93 грн) - граничний строк надходження валютної виручки 18.11.2022;

від 29.11.2021 №10571 на суму 19808,00 євро (еквівалент 605633,56 грн) - граничний строк надходження валютної виручки 18.11.2022;

від 07.06.2022 №50392 на суму 33555,00 євро (еквівалент 1053257,90 грн) - граничний строк надходження валютної виручки 03.12.2022;

від 04.02.2022 №1676 на суму 34468,00 євро (еквівалент 1100211,67 грн) - граничний строк надходження валютної виручки 03.02.2023;

від 16.02.2022 №2325 на суму 31566,00 євро (еквівалент 1011005,32 грн) - граничний строк надходження валютної виручки 15.02.2023;

від 21.08.2022 №545786 на суму 68639,00 євро (еквівалент 2554585,71 грн) - граничний строк надходження валютної виручки 16.02.2023;

від 08.09.2022 №545910 на суму 19867,00 євро (еквівалент 717935,77 грн) - граничний строк надходження валютної виручки 06.03.2023.

Валютна виручка за відвантажений товар по Контракту від 28.03.2019 №1 надійшла на валютний рахунок ТОВ "КУПЕРТЕК" на загальну суму 1769871,15 євро (еквівалент 67316067,02 грн), №UA2116260 відкритого в АТ КБ "ПРИВАТБАНК", МФО 351533, в тому числі в сумі 1364555,15 євро (еквівалент 61304042,60 грн), без порушення законодавчо встановлених строків розрахунків у сфері ЗЕД, в сумі 405316,00 євро (еквівалент 6012024,38 грн), з порушенням законодавчо встановлених строків розрахунків у сфері ЗЕД, а саме:

- від 15.11.2022 в сумі 23690,00 Євро (еквівалент 565178,60 грн);

- від 15.11.2022 в сумі 55375,00 Євро (еквівалент 394100,00 грн);

- від 15.11.2022 в сумі 10643,00 Євро (еквівалент 392802,00 грн);

- від 06.12.2022 в сумі 17567,00 Євро (еквівалент 391522,00 грн);

- від 06.12.2022 в сумі 28480,00 Євро (еквівалент 390937,00 грн);

- від 06.12.2022 в сумі 18705,00 Євро (еквівалент 398433,00 грн);

- від 06.12.2022 в сумі 19373,00 Євро (еквівалент 411506,00 грн);

- від 06.12.2022 в сумі 23188,00 Євро (еквівалент 370355,40 грн);

- від 06.12.2022 в сумі 16156,00 Євро (еквівалент 359001,00 грн);

- від 06.12.2022 в сумі 19808,00 Євро (еквівалент 435843,10 грн);

- від 06.12.2022 в сумі 33555,00 Євро (еквівалент 588790,50 грн);

- від 21.02.2023 в сумі 18704,00 Євро (еквівалент 180462,68 грн);

- від 21.02.2023 в сумі 31566,00 Євро (еквівалент 588571,50 грн);

- від 21.02.2023 в сумі 31738,00 Євро (еквівалент 544521,60 грн);

- від 07.03.2023 в сумі 36901,00 Євро (еквівалент 544521,60 грн);

- від 07.03.2023 в сумі 19 867,00 Євро (еквівалент 544 521,60 грн).

Враховуючи вищевикладене, грошові кошти в сумі 405316,00 євро (еквівалент 6012024,38 грн) надійшли з порушенням строків розрахунків, які передбачені Законом України від 21 червня 2018 року №2473-VIII "Про валюту і валютні операції", із змінами та доповненнями.

Висновками акту перевірки встановлено порушення ТОВ "КУПЕРТЕК" положень частину 2 статті 13 Закону України від 21 червня 2018 року №2473-VIII "Про валюту і валютні операції", із змінами та доповненнями, та пункт 21 розділу II Положення про заходи захисту та визначення порядку здійснення окремих операцій в іноземній валюті, затвердженого постановою Правління Національного банку України від 02 січня 2019 року №5, із змінами і доповненнями, пункт 142 Постанови правління Національного банку України від 24.02.2022 №18 "Про роботу банківської системи в період запровадження воєнного стану" із змінами та доповненнями.

Відповідно до підпункту 54.3.3 пункту 54.3 статті 54 Податкового кодексу України контролюючий орган зобов`язаний самостійно визначити суму грошових зобов`язань, зменшення (збільшення) суми бюджетного відшкодування та/або зменшення (збільшення) від`ємного значення об`єкта оподаткування податком на прибуток або від`ємного значення суми податку на додану вартість платника податків, передбачених цим Кодексом або іншим законодавством, або зменшення суми податку на доходи фізичних осіб, задекларовану до повернення з бюджету у зв`язку із використанням платником податку права на податкову знижку, якщо згідно з податковим та іншим законодавством особою, відповідальною за нарахування сум податкових зобов`язань з окремого податку або збору та/або іншого зобов`язання, контроль за сплатою якого покладено на контролюючі органи, застосування штрафних (фінансових) санкцій та нарахування пені, у тому числі за порушення, у сфері зовнішньоекономічної діяльності, є контролюючий орган.

Отже, контролюючий (податковий) орган здійснює контроль за встановленими законом строками проведення розрахунків в іноземній валюті та у разі встановлення порушень таких строків нараховує пеню у визначених розмірах.

При цьому положеннями Закону №2473-VIII не врегульовано процедуру прийняття рішення про нарахування пені, як виду адміністративно - господарської санкції за порушення строків проведення розрахунків в іноземній валюті, а такий порядок унормований положеннями Податкового кодексу України, проте це не означає, що правовідносини у сфері здійснення валютних операцій, валютного регулювання та валютного нагляду стають частиною законодавства щодо справляння податків і зборів та на них розповсюджуються всі положення Податкового кодексу України. Закон України "Про валюту і валютні операції" та Податковий кодекс України регулюють різні сфери державної політики.

Підстави для ототожнення пені, яка застосовується у податкових правовідносинах, із пенею, яка застосовується у сфері валютних операцій, валютного регулювання та валютного нагляду (за порушення строків надходження валютної виручки за операціями з експорту та імпорту товарів, відповідальність за яке встановлено статтею 13 Закону України "Про валюту і валютні операції") - відсутні.

Відповідно до положень абзацу другого частини восьмої статті 16 Закону №2473-VIII рішення про застосування до уповноважених установ, суб`єктів валютних операцій заходів впливу приймається органами валютного нагляду відповідно до компетенції, визначеної частинами п`ятою і шостою статті 11 цього Закону, у порядку, визначеному законодавством, що діє на день прийняття відповідного рішення.

Відповідно до частини десятої статті 11 Закону №2473-VIII у разі виявлення порушень валютного законодавства органи валютного нагляду мають право вимагати від агентів валютного нагляду та інших осіб, які є об`єктом таких перевірок і допустили такі порушення, дотримання вимог валютного законодавства та застосовувати заходи впливу, передбачені законом. Органом валютного нагляду відповідно до цього Закону є, зокрема, центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну податкову політику (частина четверта статті 11 Закону №2473-VIII).

Відповідно до положень пунктів 3, 4 частини першої статті 14 Закону №2473-VIII за порушення вимог валютного законодавства (крім порушення строків за операціями з експорту та імпорту товарів, відповідальність за яке встановлюється згідно із статтею 13 цього Закону) можуть бути застосовані:

- до юридичних осіб (крім уповноважених установ) - заходи впливу у вигляді штрафних санкцій;

- до фізичних осіб, посадових осіб уповноважених установ, посадових осіб юридичних осіб - заходи впливу у вигляді штрафів, передбачені Кодексом України про адміністративні правопорушення.

Центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну податкову політику, має право адекватно вчиненому порушенню застосувати до юридичних осіб (крім уповноважених установ) захід впливу у вигляді штрафних санкцій у розмірі до 100 відсотків суми операції, проведеної з порушенням валютного законодавства (частина четверта статті 14 Закону №2473-VIII).

Аналіз наведених положень свідчить, що Закон №2473-VIII розмежовує заходи впливу, до яких віднесено штрафні санкції і штрафи, які передбачені статтею 14 вказаного Закону, та пеню за порушення строків розрахунків в іноземній валюті, нарахування якої врегульовано статтею 13 Закону №2473-VIII.

Отже, положення абзацу другого частини восьмої статті 16 Закону №2473-VIII, яким визначено, що рішення про застосування до суб`єктів валютних операцій заходів впливу приймається у порядку, визначеному законодавством, що діє на день прийняття відповідного рішення, не є застосовним по відношенню до пені за порушення строків розрахунків в іноземній валюті, оскільки така (пеня) не є заходом впливу, перелік яких наведено у статті 14 Закону №2473-VIII.

Частинами першою - третьою статті 3 Закону №2473-VIII передбачено, що відносини, які виникають у сфері здійснення валютних операцій, валютного регулювання і валютного нагляду, регулюються Конституцією України, цим Законом, іншими законами України, а також нормативно-правовими актами, прийнятими відповідно до цього Закону.

Питання здійснення валютних операцій, основи валютного регулювання та нагляду регулюються виключно цим Законом. Зміна положень цього Закону здійснюється виключно шляхом внесення змін до цього Закону. Зміна положень цього Закону може здійснюватися виключно окремими законами про внесення змін до цього Закону.

У разі якщо положення інших законів суперечать положенням цього Закону, застосовуються положення цього Закону.

Отже, суд вважає, що спірні правовідносини є специфічними та врегульовані спеціальним Законом №2473-VIII, і саме норми вказаного Закону підлягають застосуванню, зокрема і в питанні нарахування пені за порушення строків розрахунків в іноземній валюті.

Аналогічна правова позиція викладена у постанові Верховного Суду у складі судової палати з розгляду справ щодо податків, зборів та інших обов`язкових платежів Касаційного адміністративного суду від 23.07.2024 по справі №240/25642/22, та була неодноразово підтримана Верховним Судом у постановах від 27.02.2025 по справі №520/2941/24, від 13.02.2025 по справі №520/7911/23, від 13.03.2025 по справі №560/19941/23, які в силу частини 5 статті 242 КАС України є обов`язковими для врахування.

Суд зазначає, що хоча і відповідно до абзацу 11 пункту 52-1 підрозділу XX "Перехідні положення" Податкового кодексу України протягом дії карантину, встановленого КМУ на всій території України з метою запобігання поширенню на території України коронавірусної хвороби (COVID- 19), платникам податків не нараховується пеня, а нарахована, але не сплачена за цей період пеня підлягає списанню, проте така норма застосовна у сфері справляння податків і зборів та не підлягає застосуванню у сфері регулювання валютних правовідносин.

Крім того, зміни до положень Закону №2473-VIII здійснюються виключно шляхом внесення змін до цього Закону. Однак, до Закону №2473-VIII не вносились норми, які б дозволяли не застосовувати пеню (звільняли від застосування пені) за порушення строку розрахунків в іноземній валюті у період дії карантину, встановленого КМУ на всій території України з метою запобігання поширенню на території України коронавірусної хвороби (COVID-19).

Отже, пеня, передбачена частиною п`ятою статті 13 Закону №2473-VIII, за порушення строків розрахунків за операціями з експорту та імпорту товарів, у період дії карантину, встановленого КМУ на всій території України з метою запобігання поширенню на території України коронавірусної хвороби (COVID-19), застосовується на загальних підставах і на таку не поширюються положення абзацу 11 пункту 52-1 підрозділу XX "Перехідні положення" Податкового кодексу України.

Аналогічний правовий висновок викладено у постанові Верховного Суду у складі судової палати з розгляду справ щодо податків, зборів та інших обов`язкових платежів Касаційного адміністративного суду від 23.07.2024 у справі №240/25642/22.

Окремо суд зазначає, що Головне управління ДПС у Харківській області під час проведення документальної позапланової виїзної перевірки ТОВ "КУПЕРТЕК" зверталась до позивача з запитом на надання документів, які підтверджують проведення розрахунків у законодавчо визначені строки або звільняють від відповідальності за порушення строків, визначених пунктом 21 розділу ІІ Положення про заходи захисту та визначення порядку здійснення окремих операцій в іноземній валюті, затвердженого постановою Правління Національного банку України від 03.01.2019 року №5 (зі змінами й доповненнями) та пунктом 14-2 Постанови правлення Національного банку України від 24.02.2022 №18 "Про роботу банківської системи в період запровадження воєнного стану" (зі змінами і доповненнями), а саме:

1) документи (у разі наявності) щодо проведення претензійно-позовної роботи (позовні заяви, ухвали та рішення судових органів);

2) висновки Міністерства економіки України (у разі отримання) щодо подовження строків розрахунків;

3) належним чином завірену копію сертифікату Торгово-промислової палати України про форс-мажорні обставини (обставини непереборної сили) або іншої уповноваженої організації (органу) країни розташування сторони контракту або третьої країни відповідно до умов контракту (за наявності);

4) інші документи, які підтверджують проведення розрахунків по вищевказаним контрактам у законодавчо встановлені строки, або звільняють від відповідальності за порушення строків, визначених пунктом 21 розділу II Положення про заходи захисту та визначення порядку здійснення окремих операцій в іноземній валюті, затвердженого постановою Правління Національного банку України від 02 січня 2019 року №5, та пунктом 142 Постанови правління Національного банку України від 24.02.2022 №18 "Про роботу банківської системи в період запровадження воєнного стану".

Листом від 17.07.2024 б/н (вх. ГУ ДПС області від 17.07.2024 № 46413/6/ЕКП), ТОВ "КУПЕРТЕК" повідомлено таке: "По першому питанню: не проводилась. По другому питанню: не отримувались. По третьому питанню: не отримувались. За умовами договору війна, військові дії є форс- мажорними обставинами. При цьому обов`язок підтвердження таких обставин будь-якими документами на сторін не покладений. По четвертому питанню: всі документи про розрахунки надані".

Відповідно до частини 6 статті 13 Закону України від 21 червня 2018 року №2473-VIII "Про валюту і валютні операції", із змінами та доповненнями, у разі якщо виконання договору, передбаченого частинами другою або третьою цієї статті, зупиняється у зв`язку з виникненням форс-мажорних обставин, перебіг строку розрахунків, установленого згідно з частиною першою цієї статті, та нарахування пені відповідно до частини п`ятої цієї статті зупиняється на весь період дії форс-мажорних обставин та поновлюється з дня, наступного за днем закінчення дії таких обставин.

Згідно ч.1 ст.14-1 Закону України "Про Торгово-промислові палати", Торгово-промислова палата України та уповноважені нею регіональні торгово-промислові палати засвідчують форс-мажорні обставини (обставини непереборної сили) та видають сертифікат про такі обставини протягом семи днів з дня звернення суб`єкта господарської діяльності за собівартістю. Сертифікат про форс-мажорні обставини (обставини непереборної сили) для суб`єктів малого підприємництва видається безкоштовно.

Верховний Суд у постанові від 13.07.2023 у справі №560/9742/22 зазначив, що сертифікат про форс-мажорні обставини (обставини непереборної сили), який видано Торгово-промисловою палатою України та уповноваженими нею регіональними торгово-промисловими палатами, або уповноваженою організацією (органом) країни розташування сторони зовнішньоекономічного договору (контракту) або третьої країни відповідно до умов цього договору (контракту), є підставою для подовження законодавчо встановлених термінів (строків) розрахунків на період дії форс- мажорних обставин та підставою для не нарахування пені на період дії форс-мажорних обставин.

Аналогічна правова позиція викладена Верховним Судом в постанові від 11.09.2024 у справі №520/21174/23.

У постанові від 22.05.2024 у справі №620/14203/23 Верховний Суд вказав, що положення Закону України "Про валюту та валютні операції" не визначають жодним чином повноважень контролюючого органу на власний розсуд надавати оцінку висновку торгово-промислової палати щодо наявності форс-мажорних обставин, як і не покладає на суб`єкта господарювання обов`язок довести контролюючому органу наявність форс-мажорних обставин, а навпаки вказується лише про необхідність надати довідку (сертифікат) про існування форс-мажорних обставин у конкретно визначеній господарській операції.

Згідно ч.2 ст.14-1 Закону України "Про Торгово-промислові палати", форс-мажорними обставинами (обставинами непереборної сили) є надзвичайні та невідворотні обставини, що об`єктивно унеможливлюють виконання зобов`язань, передбачених умовами договору (контракту, угоди тощо), обов`язків згідно із законодавчими та іншими нормативними актами, а саме: загроза війни, збройний конфлікт або серйозна погроза такого конфлікту, включаючи але не обмежуючись ворожими атаками, блокадами, військовим ембарго, дії іноземного ворога, загальна військова мобілізація, військові дії, оголошена та неоголошена війна, дії суспільного ворога, збурення, акти тероризму, диверсії, піратства, безлади, вторгнення, блокада, революція, заколот, повстання, масові заворушення, введення комендантської години, карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України, експропріація, примусове вилучення, захоплення підприємств, реквізиція, громадська демонстрація, блокада, страйк, аварія, протиправні дії третіх осіб, пожежа, вибух, тривалі перерви в роботі транспорту, регламентовані умовами відповідних рішень та актами державних органів влади, закриття морських проток, ембарго, заборона (обмеження) експорту/ імпорту тощо, а також викликані винятковими погодними умовами і стихійним лихом, а саме: епідемія, сильний шторм, циклон, ураган, торнадо, буревій, повінь, нагромадження снігу, ожеледь, град, заморозки, замерзання моря, проток, портів, перевалів, землетрус, блискавка, пожежа, посуха, просідання і зсув ґрунту, інші стихійні лиха тощо.

Розповсюдження коронавірусної хвороби (COVID-19) та введення карантину відноситься до форс-мажорних обставин.

Посилаючись на форс-мажор як на підставу для звільнення від відповідальності, зацікавленій стороні обов`язково потрібно довести, як саме проявився форс-мажор у конкретному зобов`язанні. Одного лише абстрактного посилання на наявність форс-мажору недостатньо.

Зокрема, з цього приводу в постанові Верховного Суду від 25.01.2022 у справі №904/3886/21 зазначено: "Форс-мажорні обставини не мають преюдиціального (заздалегідь встановленого) характеру. При їх виникненні сторона, яка посилається на дію форс-мажорних обставин, повинна це довести. Сторона, яка посилається на конкретні обставини, повинна довести те, що вони є форс-мажорними, в тому числі саме для конкретного випадку. Виходячи з ознак форс-мажорних обставин, необхідно також довести їх надзвичайність та невідворотність. Те, що форс-мажорні обставини необхідно довести, не виключає того, що наявність форс-мажорних обставин може бути засвідчено відповідним компетентним органом".

В іншому випадку, порушення резидентами строку розрахунків, встановленого згідно із ст.13 Закону України "Про валюту та валютні операції", тягне за собою нарахування пені за кожний день прострочення в розмірі 0,3 відсотка суми неодержаних грошових коштів за договором (вартості недопоставленого товару) у національній валюті (у разі здійснення розрахунків за зовнішньоекономічним договором (контрактом) у національній валюті) або в іноземній валюті, перерахованій у національну валюту за курсом Національного банку України, встановленим на день виникнення заборгованості. Загальний розмір нарахованої пені не може перевищувати суми неодержаних грошових коштів за договором (вартості недопоставленого товару) (ч.5 ст.13 Закону України "Про валюту та валютні операції").

В процесі проведення перевірки як і до суду, ТОВ "КУПЕРТЕК" не надано інформації щодо звернення до уповноваженої організації (органу) країни розташування сторони зовнішньоекономічного договору (контракту) або третьої країни з метою отримання довідки стосовно виникнення форс-мажорних обставин при виконанні зовнішньоекономічного контракту від 28.03.2019 №1.

Підсумовуючи вище викладене, суд дійшов висновку про відсутність правових підстав для визнання протиправним та скасування податкового повідомлення рішення Головного управління ДПС у Харківській області від 20.08.2024 №8.

Всі інші аргументи сторін вивчені судом, однак є такими, що не потребують детального аналізу у цьому судовому рішенні, оскільки вищенаведених висновків суду не спростовують.

Частиною 1 статті 77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

Відповідно до частини 2 статті 77 КАС України в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

З`ясувавши та перевіривши всі фактичні обставини справи, об`єктивно оцінивши докази, що мають юридичне значення, суд вважає, що відповідачем доведено правомірність прийнятого ними податкового повідомлення-рішення від 20.08.2024 №8, відтак позовні вимоги Товариства з обмеженою відповідальністю "КУПЕРТЕк" не підлягають задоволенню.

Судові витрати підлягають розподілу відповідно до статті 139 Кодексу адміністративного судочинства України.

Керуючись ст.ст.19, 139, 229, 241-247, 250, 255, 293, 295, 297 Кодексу адміністративного судочинства України, суд,

В И Р І Ш И В:

У задоволені адміністративного позову Товариства з обмеженою відповідальністю "КУПЕРТЕК" (вул.Силікатна, м.Харків, 61009, ) до Головного управління ДПС у Харківській області (вул.Григорія Сковороди, буд.46, м.Харків, 61057, ) про визнання протиправним та скасування податкового повідомлення рішення, відмовити.

Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті апеляційного провадження чи закриття апеляційного провадження або набрання законної сили рішенням за наслідками апеляційного провадження.

Рішення може бути оскаржено в апеляційному порядку до Другого апеляційного адміністративного суду шляхом подачі апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Указом Президента України №64/2022 від 24.02.2022 з 24 лютого 2022 року був введений воєнний стан на території України, у зв`язку з бойовими діями на території м.Харків та Харківської області, повний текст рішення складено 01 грудня 2025 року.

Суддя Лариса МАР`ЄНКО