Справа № 340/8791/23
Суддя: О.В. КРАВЧУК
Дата ухвалення: 2025-11-28 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

КІРОВОГРАДСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

28 листопада 2025 року м. Кропивницький Справа № 340/8791/23

Кіровоградський окружний адміністративний суд у складі судді Кравчук О.В. розглянув у порядку спрощеного позовного провадження адміністративну справу

за позовом ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_1 ; адреса: АДРЕСА_1 )

до Управління Державного архітектурного будівельного контролю міської ради міста Кропивницького (; адреса: вул. Велика Перспективна, 41, кімн. 429, м. Кропивницький, 25022)

про визнання дій протиправними та скасування постанови.

ОСОБА_1 звернувся до Кіровоградського окружного адміністративного суду із адміністративним позовом, в якому просить суд:

- визнати дії посадових осіб управління Державного архітектурного - будівельного контролю міської ради міста Кропивницького у винесені постанови про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудування №24 від 4 травня 2022 року незаконними та протиправними;

- скасувати постанову про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудування №24 від 4 травня 2022 року, винесену В.О. начальником управління Державного архітектурного - будівельного контролю міської ради міста Кропивницького Костюковою О.В.

В обґрунтування позовних вимог позивач посилається на те, що за недопущення посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю на об`єкт нежитлової будівлі по АДРЕСА_2 до перевірки, постановою № 24 від 4 травня 2022 року визнано винним у вчинені адміністративного правопорушення, передбаченого частиною 2 статті 188 42 КУпАП та накладено адміністративне стягнення у вигляді штрафу у розмірі 5100 грн. Однак, з винесеною постановою позивач не згодний, оскільки, він не являється власником не житлової будівлі по АДРЕСА_3 . Крім того, зазначає що він не був повідомлений у законний спосіб про перевірку, яка відбулася 25.01.2023 та розгляд адміністративної справи. З підстав, наведених у позовній заяві, просить суд скасувати оскаржувати постанову .

Ухвалою суду від 24 листопада 2023 року відкрито провадження у справі; справу вирішено розглядати у порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін.

Відповідач позовних вимог не визнав та у відзиві на позовну заяву повідомив, що 25.01.2022 року о 10:30 під час прибуття на об`єкт головний спеціаліст відділу інспекційної роботи та дозвільних процедур Управління відповідним актом № 7 зафіксував недопущення ОСОБА_2 до перевірки посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю до проведення перевірки, чим порушив пункт 1 частини 3 статті 41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» та підпункт 1 пункту 11 Порядку № 553. У відповідності до розділу «Оформлення результатів державного архітектурно- будівельного контролю» встановленого Порядком № 553 було складено протокол № 16 від 25.01.2022 про адміністративне правопорушення та припис № 11 від 25.01.2022 про усунення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності з вимогою надати доступ до об`єкту будівництва з метою проведення позапланової перевірки, та за результатами розгляду адміністративної справи винесено постанову про адміністративне правопорушення № 24 від 04.05.2022 . Отже, порушення належним чином зафіксовано, що і стало підставою для винесення постанови про застосування штрафу. Запрошення на розгляд справи направлялось позивачу рекомендованим листом. За таких умов, Управління вважає, що при винесені оскаржуваної постанови діяло в рамках чинного законодавства.

Позивач своїм правом подання відповіді на відзив не скористався.

Розглянувши подані сторонами документи і матеріали, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, об`єктивно і неупереджено оцінивши докази, які мають значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд

У С Т А Н О В И В:

Головним спеціалістом відділу інспекційної роботи та дозвільних процедур Управління під час здійснення заходів державного-архітектурно будівельного контролю було виявлено факт самочинного будівництва нежитлової будівлі по АДРЕСА_2 .

З інформації наданої управлінням земельних відносин Кропивницької міської ради, листом від 26.11.2021 року вбачається, що земельна ділянка по АДРЕСА_2 загальною площею понад 68,5 кв. м., не виділялася.

Управлінням містобудування та архітектури Кропивницької міської ради було надано паспорт прив`язки тимчасової споруди у вигляді торговельного павільйону площею 10,00 кв.м. для провадження підприємницької діяльності по АДРЕСА_2 , строком до 10.04.2022 року, виданий ОСОБА_1 . Поряд з цим, паспорт прив`язки тимчасової споруди для провадження підприємницької діяльнбості виданий ОСОБА_1 дійсний до 10.04.2022 (кадастровий номер земельної ділянки 351010000:41:356:0014), право користування земельної ділянки договір суборенди землі від 20.04.2017. За інформацією наданою ПАТ «Кіровоградобленерго» листом від 04.11.2021 року № 6693/05/56 земельна ділянка з кадастровим номером 351010000:41:356:0014, укладено договір на розподіл електричної енергії з ФО ОСОБА_1 . За інформацією наданою управлінням земельних відносин та охорони навколишнього природного середовища Кропивницької міської ради, Кропивницькою міською радою будь- які рішення про передачу у власність або користування земельною ділянкою по АДРЕСА_2 площею 68,5 кв.м. не приймались, що призвело до самовільного заняття земельної ділянки комунальної власності.

Під час проведення огляду об`єкту за вищевказаною адресою головним спеціалістом відділу інспекційної роботи та дозвільних процедур Управління встановлено, що ОСОБА_1 (суб`єкт містобудування) виконано капітальне будівництво нежитлової споруди комерційного призначення площею по зовнішньому периметру 68,5 кв.м, яка частково (оскільки перевищує площу земельної ділянки) розміщена на земельній ділянці з кадастровим номером 351010000:41:356:0014.

З метою проведення позапланової перевірки виявленого об`єкту самочинного будівництва «Нове будівництво нежитлової будівлі по АДРЕСА_2 » було прийнято наказ від 07.12.2021 № 39-о та направлення № 18 від 17.01.2022, у відповідності до положень Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю (надалі Порядок №553 у редакції, чинній на час виникнення спірних правовідносин.

Повідомлення про час, дату та місце перевірки позивачу направлялось рекомендованим листом.

25.01.2022 о 10:30 ОСОБА_3 на заначений об`єкт не з`явився, у зв`язку чим головний спеціаліст відділу інспекційної роботи та дозвільних процедур Управління актом № 7 зафіксував недопущення посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю до проведення перевірки

У відповідності до розділу «Оформлення результатів державного архітектурно- будівельного контролю» встановленого Порядком № 553 було складено протокол № 16 від 25.01.2022 про адміністративне правопорушення та припис № 11 від 25.01.2022 про усунення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності з вимогою надати доступ до об`єкту будівництва з метою проведення позапланової перевірки.

позивача повідомлено про час та місце розгляду адміністративної справи Рекомендованим листом та через меседжер «Viber».Натомість позивач повідомив, що знаходиться за кордоном та не є власником цього нежитлового приміщення.

За результатами розгляду матеріалів складених 25.01.2022 під час проведення заходів державного архітектурно-будівельного контролю на об`єкті «Нове будівництво нежитлової будівлі по вул. Генерала Жадова (біля житлового будинку 23/2) в м. Кропивницькому» на засіданні за відсутності позивача було винесено постанову від 04.05.2023 № 24, якою на позивача накладено адміністративне стягнення у вигляді штафу у розмірі 5100,00 грн.

Вказані обставини передували зверненню позивача до суду з даним адміністративним позовом.

Надаючи правову оцінку відносинам, що виникли між сторонами, суд виходить з такого.

Відповідно до частини другоїстатті 19 Конституції України, органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцієюта законами України.

Статтею 9 Закону України «Про архітектурну діяльність» від 20.05.1999 №687-XIV(даліЗакон №687-XIVу редакції, чинній на дату виникнення спірних правовідносин) визначено, що будівництво (нове будівництво, реконструкція, реставрація, капітальний ремонт) об`єкта архітектури здійснюється відповідно до затвердженої проектної документації, державних стандартів, норм і правил у порядку, визначеному України «Про регулювання містобудівної діяльності».

Статтею 10 Закону №687-XIVпередбачено, що для забезпечення під час забудови територій, розміщення і будівництва об`єктів архітектури додержання суб`єктами архітектурної діяльності затвердженої містобудівної та іншої проектної документації, вимог вихідних даних, а також з метою захисту державою прав споживачів будівельної продукції здійснюється в установленому законодавством порядку державний архітектурно-будівельний контроль та нагляд. Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюють органи державного архітектурно-будівельного контролю, визначеністаттею 6 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності».

Законом, який визначає правові та організаційні основи містобудівної діяльності і спрямований на забезпечення сталого розвитку територій з урахуванням державних, громадських та приватних інтересів є, зокрема, Закон України «Про регулювання містобудівної діяльності» від 17.02.2011 №3038-VI (даліЗакон №3038-VI в редакції, чинній на момент виникнення спірних правовідносин) .

Статтею 1 Закону №3038-VI передбачено, що замовник - це фізична або юридична особа, яка має намір щодо забудови території (однієї чи декількох земельних ділянок) і подала в установленому законодавством порядку відповідну заяву.

Згідно з абзацом п`ятим частини першої статті 4 Закону №3038-VI об`єктами будівництва є будинки, будівлі, споруди будь-якого призначення, їх комплекси та частини, лінійні об`єкти інженерно-транспортної інфраструктури. А частиною другою цієї статті передбачено, що суб`єктами містобудування є органи виконавчої влади, Верховна Рада Автономної Республіки Крим, Рада міністрів Автономної Республіки Крим, органи місцевого самоврядування, фізичні та юридичні особи.

Статтею 6 Закону №3038-VIвизначено, що управління у сфері містобудівної діяльності здійснюється Верховною Радою України, Кабінетом Міністрів України, Верховною Радою Автономної Республіки Крим, Радою міністрів Автономної Республіки Крим, центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у сфері містобудування, центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері містобудування, центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду, органами державного архітектурно-будівельного контролю, іншими уповноваженими органами містобудування та архітектури, місцевими державними адміністраціями, органами місцевого самоврядування.

До уповноважених органів містобудування та архітектури належать органи, визначені устатті 13 Закону України «Про архітектурну діяльність».

До органів державного архітектурно-будівельного контролю належать: 1) структурні підрозділи з питань державного архітектурно-будівельного контролю Київської та Севастопольської міських державних адміністрацій; 2) виконавчі органи з питань державного архітектурно-будівельного контролю сільських, селищних, міських рад.

Органом державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду є центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду.

Згідно із частиною першою статті 41 Закону № 3038-VIдержавний архітектурно-будівельний контроль - це сукупність заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт.

Порядок здійснення архітектурно-будівельного контролю визначається Кабінетом Міністрів України.

Постановою Кабінету Міністрів України від 23.05.2011 № 553затверджено Порядок здійснення державного архітектурно-будівельного контролю (далі - Порядок № 553), який визначає процедуру здійснення заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками, сертифікованими відповідальними виконавцями робіт, підприємствами, що надають технічні умови щодо інженерного забезпечення об`єкта будівництва, та експертними організаціями (далі - суб`єкти містобудування) вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт.

Відповідно до пункту 5 цього Порядку державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у порядку проведення планових та позапланових перевірок за територіальним принципом.

Пунктом 7 Порядку № 553 визначено, що позаплановою перевіркою вважається перевірка, що не передбачена планом роботи органу державного архітектурно-будівельного контролю.

Підставами для проведення позапланової перевірки є, зокрема: виявлення факту самочинного будівництва об`єкта.

Пунктом 9 Порядку № 553 визначено, що державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у присутності суб`єктів містобудування або їх представників, які будують або збудували об`єкт будівництва.

Відповідно до положень п. 13 Порядку № 553, суб`єкт містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, має право: вимагати від посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю дотримання вимог законодавства; перевіряти наявність у посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю службових посвідчень; бути присутнім під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю; за результатами перевірки отримувати та ознайомлюватись з актом перевірки, складеним органом державного архітектурно-будівельного контролю; подавати в письмовій формі свої пояснення, зауваження або заперечення до акта перевірки, складеного органом державного архітектурно-будівельного контролю за результатами перевірки.

Згідно з пунктом 17 Порядку № 553 у разі виявлення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, крім акта перевірки, складається протокол, видається припис про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил або припис про зупинення підготовчих та/або будівельних робіт (далі - припис).

Воднораз, згідно з частиною другою статті 188-42 КУпАП недопущення посадових осіб органів державного архітектурно-будівельного контролю на об`єкти будівництва під час здійснення ними державного архітектурно-будівельного контролю тягне за собою накладення штрафу від трьохсот до чотирьохсот неоподатковуваних мінімумів доходів громадян.

У даному випадку спірним є питання належності позивача до суб`єктів містобудування у розумінні вище вказаних положень закону та правомірність накладення на нього у зв`язку як на суб`єкта містобудування штрафу, передбаченого частиною другою статті 188-42 КУпАП.

У цьому контексті слід звернути увагу на висновки Верховного Суду, викладені, зокрема, у постановах Верховного Суду від 03.04.2018 у справі №820/2169/17, від 18.04.2018 у справі №804/1845/16, згідно з якими, відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності несуть особи, які є суб`єктами містобудування та здійснюють господарську діяльність, пов`язану з містобудуванням, будівництвом.

Тож, якщо особа, визначена органом державного архітектурно-будівельного контролю як суб`єкт містобудівної діяльності, не є власником об`єкта будівництва, що перевіряється, й не веде на цьому об`єкті господарської діяльності, пов`язаної з містобудуванням, будівництвом, то притягнення такого суб`єкта до відповідальності за правопорушення у сфері містобудівної діяльності є протиправним. На цьому наголошено у постанові Верховного Суду від 05.09.2019 у справі №0870/7854/12(СН/808/48/15).

Позивач у справі категорично заперечує свою причетність до суб`єктів містобудування у спірних правовідносинах та наголошує на тому, що належність йому тимчасової споруди, частково розміщеної на земельній ділянці 351010000:41:356:0014, відповідачем не доведена та грунтується виключно на припущеннях.

Відповідач натомість наполягає, що саме позивачем виконане капітальне будівництво нежитлової споруди комерційного призначення площею по зовнішньому периметру 68,5 кв м, яка частково (оскільки перевищує площу земельної ділянки) розміщена на земельній ділянці з кадастровим номером 351010000:41:356:0014.

Свої доводи відповідач обгрунтовує, зокрема, наявністю паспорта прив`язки тимчасової споруди №1806 від 12 червня 2017 року, що був виданий ОСОБА_1 для провадження підприємницької діяльності та діяв до 10 квітня 2022 року та на лист ПАТ «Кіровоградобленерго» від 14 листопада 2021 року №6693/05/56, яким повідомлено що на ділянці з кадастровим номером 351010000:41:356:0014 укладений договір на розподіл електричної енергії з ФОП ОСОБА_1 .

Воднораз, звертаючись до змісту такого паспорта, суд зазначає що він був виданий позивачеві для розміщення стаціонарної тимчасової споруди у вигляді торговельного павільйону площею 10 квадратних метрів по АДРЕСА_2 біля хлібного кіоску для провадження підприємницької діяльності. Строк дії такого паспорта завершився 10 квітня 2022 року.

Жодних вказівок на те, що саме на підставі паспорта прив?язки тимчасової споруди № НОМЕР_2 зведений торгівельний павільйон площею 86,5 квадратних метрів або ж того, що такий павільйон послуговується електроенергією на підставі договору, укладеного між ОСОБА_1 та ПАТ «Кіровоградобленерго», суду не надано.

Статус позивача як орендаря земельної ділянки 351010000:41:356:0014 не означає автоматичного набуття ним статусу суб?єкта містобудування щодо об?єкта, частково зведеного на орендованій ним земельній ділянці.

Спірна ж тимчасова споруда площею 68,5 кв м частково розташована й на суміжній земельній ділянці з кадастровим номером 310100000: 37: 335: 0006 (площею 0,0012 га), яка належить на праві оренди іншому суб?єкту господарювання. У цьому випадку також був виданий спорт прив`язки ТС №5426 на об`єкт «стаціонарна тимчасова споруда у вигляді торгівельного павільйону площею 12 квадратних метрів торговельного призначення по вулиці Генерала Жадова (біля жіночої консультації) для провадження підприємницької діяльності.

Очевидно, що у цьому випадку відповідач послуговувався стандартом доказування «баланс вірогідностей», вказавши на позивача як на суб?єкта, який здійснив зведення торговельного павільйону площею 68,5 кв м на двох земельних ділянках, одна з яких перебуває у нього в оренді.

При цьому, із положень частин 1 і 2 ст.77 КАС України у поєднанні з приписами ч.4 ст.9, абз.2 ч.2 ст.77, частин 3 і 4 ст.242 КАС України слідує, що владний суб`єкт повинен доводити обставини фактичної дійсності у спорі за стандартом доказування - "поза будь-яким розумним сумнівом" (тобто запропоноване сприйняття ситуації повинно виключати реальну ймовірність існування у дійсності будь-якого іншого варіанту), у той час як до приватної особи підлягає застосуванню стандарт доказування - "баланс вірогідностей" (тобто запропоноване сприйняття ситуації не повинно суперечити умовам реальної дійсності і бути можливим до настання).

Викладені вище міркування суду також є релевантними правовій позиції постанови Верховного Суду від 19.01.2023р. у справі №520/6006/21, де указано, що у праві існують три основні стандарти доказування: "баланс імовірностей" (balance of probabilities) або "перевага доказів" (preponderance of the evidence); "наявність чітких та переконливих доказів" (clear and convincing evidence); "поза розумним сумнівом" (beyond reasonable doubt). У справах, де суб`єкт владних повноважень доводить правомірність своїх рішень, що передбачають втручання у власність або діяльність суб`єкта приватного права (зокрема, притягнення його до відповідальності), подані таким суб`єктом владних повноважень докази, за загальним правилом, повинні відповідати критерію "поза розумним сумнівом".

Цей висновок сформульований Верховним Судом, зокрема у постановах від 14.11.2019р. у справі №822/863/16, від 21.11.2019р. у справі №826/5857/16, від 11.02.2020р. у справі №816/502/16, від 16.06.2020р. у справі №756/6984/16-а та від 18.11.2022р. у справі №560/3734/22.

Тож, оцінивши добуті по справі докази в їх сукупності за правилами статей 72-77, 90, 211 КАС України, суд доходить до переконання про те, що у спірних правовідносинах суб`єкт владних повноважень належними та допустимими доказами не довів приналежності позивача до суб?єктів містобудування у спірних правовідносинах, а отже безпідставно застосував до нього штраф, передбачений частиною другою статті 188-42 КУпАП.

Викладене є підставою для визнання протиправною та скасування постанови про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудування №24 від 4 травня 2022 року, як такої, що не відповідає критерію обгрунтованості рішення суб?єкта владних повноважень.

Воднораз, суд не має підстав для того, аби окремо визнавати протиправними дії відповідача щодо винесення постанови про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудування №24 від 4 травня 2022 року, як про те просить позивач, оскільки такі дії суб?єкта владних повноважень формалізовані рішенням, що визнане протиправним та скасоване судом.

Судові витрати у справі (сплачений позивачем судовий збір в сумі 1073,60 грн) належить розподілити відповідно до частин першої, третьої статті 139 Кодексу адміністративного судочинства України, присудивши їх позивачеві з бюджетних асигнувань відповідача пропорційно до задоволених позовних вимог (1/2).

Враховуючи викладене, керуючись статтями 2, 19, 139, 241, 244, 242 - 246, 263 КАС України, суд

В И Р І Ш И В:

Адміністративний позов ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_1 ; адреса: АДРЕСА_1 ) до Управління Державного архітектурного будівельного контролю міської ради міста Кропивницького (; адреса: вул. Велика Перспективна, 41, кімн. 429, м. Кропивницький, 25022) про визнання дій протиправними та скасування постанови задовольнити частково.

Визнати протиправною та скасувати постанову про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудування №24 від 4 травня 2022 року, винесену в.о. Начальника управління Державного архітектурного - будівельного контролю міської ради міста Кропивницького Костюковою О.В.

У задоволенні решти позовних вимог відмовити.

Стягнути на користь ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_1 ) судовий збір в розмірі 536,80 грн за рахунок бюджетних асигнувань Управління Державного архітектурного будівельного контролю міської ради міста Кропивницького ().

Рішення суду набирає законної сили в порядку та строки, визначені статтями 255, 295 Кодексу адміністративного судочинства України.

Рішення суду може бути оскаржене у 30-денний строк з дня його складення до Третього апеляційного адміністративного суду шляхом подачі апеляційної скарги безпосередньо до суду апеляційної інстанції.

Суддя Кіровоградського

окружного адміністративного суду О.В. КРАВЧУК