Справа № 520/32030/24
Суддя: Подобайло З.Г.
Дата ухвалення: 2025-11-24 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

24 листопада 2025 р.Справа № 520/32030/24
Другий апеляційний адміністративний суд у складі колегії:

Головуючого судді: Подобайло З.Г.,

Суддів: Ральченка І.М. , Чалого І.С. ,

за участю секретаря судового засідання Кіт Т.Р.

розглянувши у відкритому судовому засіданні у приміщенні Другого апеляційного адміністративного суду адміністративну справу за апеляційною скаргою Державної служби України з надзвичайних ситуацій на рішення Харківського окружного адміністративного суду від 23.07.2025, головуючий суддя І інстанції: Бадюков Ю.В., повний текст складено 30.07.25 по справі № 520/32030/24

за позовом ОСОБА_1

до Державної служби України з надзвичайних ситуацій треті особи Головне управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Харківській області , Національне агентство з питань запобігання корупції

про визнання протиправним та скасування наказу

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 звернулася до Харківського окружного адміністративного суду адміністративним позовом до Державної служби України з надзвичайних ситуацій, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору на стороні відповідача - Національне агентство з питань запобігання корупції, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору на стороні відповідача -Головне управління ДСНС України у Харківські області (далі по тексту третя особа-2, ГУ ДСНС у Харківській області), в якому просить суд визнати протиправним та скасувати наказ ДСНС України Про притягнення до дисциплінарної відповідальності від 26.09.2024 №НЦЗ-745 про накладення на полковника служби цивільного захист ОСОБА_1 , начальника управління персоналу дисциплінарного стягнення за порушення службової дисципліни у вигляді догани.

Рішенням Харківського окружного адміністративного суду від 23 липня 2025 року адміністративний позов ОСОБА_1 задоволено в повному обсязі. Визнано протиправним та скасовано наказ (по особовому складу цивільного захисту) Державної служби України з надзвичайних ситуацій «Про притягнення до дисциплінарної відповідальності» від 26.09.2024 №НЦЗ-745 про накладення на полковника служби цивільного захисту ОСОБА_1 , начальника управління персоналу дисциплінарного стягнення у вигляді догани. Стягнуто на користь ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , р.н.о.к.п.п. НОМЕР_1 ) сплачену суму судового збору в розмірі 1211, 20 грн. (одна тисяча двісті одинадцять гривень 20 копійок) з Державної служби України з надзвичайних ситуацій (вул. О. Гончара, буд. 55а, м. Київ, 01601, ).

Державна служба України з надзвичайних ситуацій , не погодившись з рішенням суду першої інстанції , подала апеляційну скаргу , вважає, що суд першої інстанції неправильно застосував норми матеріального та процесуального права, а також не повно дослідив обставини справи, що призвело до неправильного розгляду справи та безпідставного задоволення позову. Вказує , що суд першої інстанції не в повній мірі взяв до уваги позицію ДСНС. В обґрунтування апеляційної скарги , вказує , що позивачка у порушення вимог статей 79, 160, 161 КАС України не надано до суду належних та допустимих, достатніх та достовірних в розумінні приписів ст.ст. 73-76 КАС України доказів, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги щодо протиправної наказу ДСНС № 745, однак відповідно до вимог КАС України був зобов`язаний надати докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги. Вказує , що підставою для здійснення робочою групою ДСНС перевірки Головного управління у період з 02 по 06 вересня року за напрямками службової діяльності Управління персоналу були- скарга волонтера ОСОБА_2 від 16.08.2024, яка була адресована Міністру внутрішніх справ України та доручення МВС України, доручення Голови ДСНС Андрія Даника до доручення МВС України на вищезазначену скаргу, доповідна записка Директора персоналу ОСОБА_3 від 26.08.2024 № 28-441/283-1 на ім`я голови ДСНС. Підставою проведення робочою групою ДСНС вказаної перевірки було звернення волонтера ОСОБА_2 на адресу Міністерства внутрішніх справ України, яка у подальшому направлена Голові ДСНС. За результатами такої перевірки робочою групою складено довідку, затверджену Директором персоналу ОСОБА_3 13.09.2024. Вважає , що ступінь вини позивачки та наслідки є співрозмірними. Вказує , що ОСОБА_1 достименно відомо вимоги положень статті 28 Закону № 1700-VII щодо повідомлення не пізніше наступного робочого дня з моменту, коли особа дізналася чи повинна була дізнатися про наявність у неї реального чи потенційного конфлікту інтересів безпосереднього керівника, відомо про наказ ГУ № 171, про форму і повідомлення. Всупереч пункту 2 частини 1 статті 28 Закону 1700-VII, наказу ГУ № 171 ОСОБА_1 повідомлення про потенційний конфлікт інтересів безпосередньому керівнику (начальнику Головного управління) не подала, питання врегулювання конфліктних інтересів не вирішувалося. За вказаний вид правопорушення, пов`язаного з корупцією, Законом передбачено дисциплінарну відповідальність. Відповідно і в ДСНС була така інформація. Так в матеріалах перевірки та й у матеріалах судової справи міститься рапорт ОСОБА_1 від 19.06.2024, поданий начальнику Головного управління, що у неї як начальника управління персоналу Головного управління реального конфлікту інтересів немає. Про потенційний конфлікт вона теж не повідомила, про цей рапорт стало відомо теж за результатами перевірки. Однак, суд першої інстанції дану обставину не взяв до уваги, не досліджував, не описав, не спростував . З огляду на зазначене, судом першої інстанції прийнято рішення в супереч статті пункту 2 частини 1 статті 28 Закону 1700-VII, яка підлягала застосуванню у справі . Також, вказує , що у даній ситуації, наказ про накладення дисциплінарного стягнення був виданий під час відпустки та лікарняного ОСОБА_1 , але ДСНС не знала про цей факт ні 23.09.2024 (день розроблення проекту), ні 26.09.2024 (день видання), ні до 25.11.2024 (день надходження позову до ДСНС). Начальник Головного управління довів зміст наказу ДСНС № 745 лише після виходу ОСОБА_1 з відпустки та лікарняного. ДСНС вважає, що не допущено нею протиправних дій, оскільки: - відповідно до Дисциплінарного статуту ЦЗ, дисциплінарне стягнення може бути накладене лише після того, як працівник ознайомлений (доведений) з наказом, у даному випадку ОСОБА_1 довели наказ 23.10.2024, тобто вона вже була на службі; - наказ ДСНС № 745 до 23.06.2024 начальником Головного управління не був реалізованим, з тих причин, що Позивачка знаходилася на лікарняному та відпустці, ним забезпечено ознайомлення з його змістом після повернення її на службу з метою недопущення порушення її прав, отже наказ ДСНС № 745 реалізований тільки 23.10.2024. - начальник Головного управління ознайомив ОСОБА_1 у межах строків статті 86 Дисциплінарного статуту ЦЗ (27.09.2024 стало відомо про наказ ДСНС № 745, 23.10.2024 ознайомив, тобто у межах 30 днів). Отже, ОСОБА_1 ознайомлена з наказом ДСНС № 745 вчасно у перший же день після повернення на службу, наказ реалізований вчасно, наказ дійсний, права Позивачки не порушені. З огляду на зазначене, ДСНС при видачі наказу ДСНС № 745 не було порушено вимоги Положення КМУ № 593, статті 85, 87 Дисциплінарного статуту ЦЗ, тому вважає, що підстави для визнання незаконним та скасування наказу ДСНС № 745 у суду були відсутні. Також, вказує , що згідно статей 68, 69 Дисциплінарного статуту ЦЗ догана не є найтяжчим видом покаранням, що накладаються/можуть бути накладені на осіб рядового і начальницького складу. ОСОБА_1 проходила службу цивільного захисту у системі ДСНС, у спеціальному званні - полковник служби цивільного захисту, тобто публічну службу особливого характеру, на контрактні основі. Склала Присягу СЦЗ, зобов`язався залишатися відданим Українському народові, неухильно дотримуватися Конституції та законів України, бути чесним, сумлінним і дисциплінованим. З огляду на зазначене , Позивачка зобов`язана знати законодавство України, неухильного його дотримуватися, під час проходження служби цивільного захисту, повинна бути чесним, сумлінним і дисциплінованим. Позивачці відомо про можливі наслідки у разі не належного виконання нею своїх посадових обов`язків, зловживання службовим становищем, можливого притягнення її до дисциплінарної відповідальності відповідно до Дисциплінарного статуту ЦЗ, Положення КМУ № 593. Крім того, звертає увагу суду , що у Голови ДСНС є дискреційне право перед накладенням на підлеглого дисциплінарного стягнення проводити службове розслідування, а не обов`язок, дисциплінарне стягнення може накладатися як за результатами службового розслідування, так і як за результатами спеціального розслідування, за результатами перевірок тощо. ДСНС звертає увагу суду апеляційної інстанції на те, що позиція ДСНС в цілому є незмінною, порушення ОСОБА_1 доведені та підтверджені довідкою про проведення перевірки в Головному управлінні та матеріалами справи . На думку ДСНС судова практика, на яку посилається суд є нерелевантною обставинам справи та жодним чином не підтверджує доводів позивачки та суду, оскільки обставини справи № 420/27509/21, її предмет, суб`єктний склад сторін справи не є тотожними по відношенню до справи № 520/32030/24. Просить суд скасувати рішення Харківського окружного адміністративного суду від 23.07.2025 у справі № 520/32030/24 повністю, постановити нове судове рішення, яким у задоволені позовних вимог ОСОБА_1 відмовити у повному обсязі

Національним агентством до суду подано письмові пояснення.

Державна служба України з надзвичайних ситуацій подала до суду додаткові пояснення.

ОСОБА_1 подала до суду письмові пояснення , в яких , крім іншого , вказує, що представником Державної служби України з надзвичайних ситуацій в порушення вимог ч. 3 ст. 2, ст. ст. 9, 73-76, 78-79 КАС України ні у відзиві, ні в апеляційній скарзі, ні в письмових поясненнях, ні під час судових засідань при розгляді справи №520/32030/24 не наведено жодного обґрунтованого аргументу, не надано жодного належного, допустимого, достовірного та достатнього доказу того, що внаслідок протиправного здійснення посадовими особами ДСНС України службової перевірки діяльності Головного управління ДСНС України у Харківській області та інформації, викладеної у повідомленні про можливі факти пов`язані з корупцією, ДСНС України мало законні підстави та право притягнути одноособово начальника Управління персоналу Головного управління ДСНС України у Харківській області ОСОБА_1 до дисциплінарної відповідальності за непідтверджені, надумані та необґрунтовані факти, які не входять до обсягу виключно її персональної відповідальності. Посилаючись на обґрунтування, викладенні в поясненнях , вважає, що рішення Харківського окружного адміністративного суду від 23 липня 2025 року по справі № 520/32030/24 винесене із правильним застосуванням норм матеріального та процесуального права, є обґрунтованим, справедливим, об`єктивним та таким, що не підлягає скасуванню та просить відмовити Державній службі України з надзвичайних ситуацій у задоволенні її апеляційної скарги на рішення Харківського окружного адміністративного суду від 23 липня 2025 року у справі № 520/32030/24 в повній мірі.

Колегія суддів, вислухавши суддю доповідача, пояснення представників сторін , перевіривши в межах апеляційної скарги рішення суду першої інстанції та доводи апеляційної скарги, дослідивши матеріали справи вважає, що апеляційна скарга підлягає частковому задоволенню з огляду на таке.

Судом першої інстанції встановлено та підтверджено у суді апеляційної інстанції, що ОСОБА_1 з 18.03.1993 року безперервно перебувала на службі цивільного захисту, з 2012 року обіймала посаду начальника управління персоналу Головного управління ДСНС України у Харківській області.

16.08.2024 року (вх.№Б-28997 від 19.08.2024) до Міністра внутрішніх справ України надійшло електронне звернення волонтера ОСОБА_2 щодо допущення порушень (на думку скаржника) у діяльності Головного управління ДСНС України у Харківській області та припущення щодо можливого порушення вимог антикорупційного законодавства ОСОБА_1 .

Згідно резолюції Голови ДСНС України Андрія Даника до вказаного документу (вх. №Б-814 від 20.08.2024) ОСОБА_3 , ОСОБА_4 було доручено розглянути встановленим порядком та підготувати проект відповідної інформації до МВС.

На виконання доручення Міністра МВС України до скарги волонтера ОСОБА_2 , доручення Голови ДСНС, доповідної записки Директора персоналу Мігріна О.С. від 26.08.2024 № 28-441/283-1 та з метою проведення перевірки обставин та подій, що зазначені в скарзі та перевірки службової діяльності Головного управління з питань організації психологічного та кадрового забезпечення, соціально-гуманітарної роботи та бронювання особового складу, дотримання антикорупційного законодавства, ДСНС відряджено до Головного управління робочу групу у складі 7 осіб для проведення перевірки у період з 02 по 06 вересня 2024 року.

За результатами перевірки робочою групою складено довідку, затверджену Директором персоналу ОСОБА_3 13.09.2024.

У ході проведення перевірки, проведеною робочою групою апарату ДСНС у період з 02 по 06 вересня 2024 року, вибірково перевірено правильність ведення особових справ згідно вимог Правил оформлення і ведення особових справ осіб рядового і начальницького складу служби цивільного захисту, затверджених наказом ДСНС від 18.10.2013 № 656 та виявлено ряд недоліків.

Зокрема, під час здійснення перевірки положення про Відділ виявлені суттєві недоліки. У положенні відсутні функції, що відповідають за організацію психологічного забезпечення, згідно з вимогами наказу МВС від 31 серпня 2017 року № 747 Порядок психологічного забезпечення в Державній службі України з надзвичайних ситуацій.

Наказом Головного управління від 05.02.2024 № НС-139/65, для деяких співробітників психологічної служби визначені не властиві функції, а саме, визначення їх відповідальними за ведення військового обліку і бронювання військовозобов`язаних, що суперечить вимогам абзацу 2 пункту 8 постанови КМУ від 30 грудня 2022 року № 1487 Порядок організації та ведення військового обліку призовників, військовозобов`язаних та резервістів.

Також, під час проведення перевірки робочою групою ДСНС було встановлено, що у системі ДСНС в Головному управлінні працює близька особа начальника Управління персоналу ОСОБА_1 , а саме: її син ОСОБА_5 , начальник сектору взаємодії з органами влади та міжнародних відносин Головного управління, підполковник служби цивільного захисту.

У довідці зазначено, що ОСОБА_1 не повідомила безпосереднього керівника (начальника Головного управління) у встановленому Законом № 1700-VII порядку про наявність потенційного конфлікту інтересів.

При цьому, ОСОБА_1 щопівроку повідомляла про наявність близької особи, яка працює в Головному управлінні та не вважала, що у неї є потенційний конфлікт інтересів, спричинений роботою її сина на посаді начальника самостійного структурного підрозділу Головного управління.

Також, згідно з поясненнями ОСОБА_1 , нею вживалися заходи щодо недопущення ініціювання підготовки проєктів наказів та їх подальшого погодження щодо свого сина, з метою недопущення конфлікту інтересів.

Разом з цим, ОСОБА_1 , як начальник Управління, має приватний інтерес щодо свого сина у сфері, в якій вона виконує свої службові повноваження, у тому числі через підлеглих посадових осіб, що може вплинути на об`єктивність чи неупередженість прийняття нею рішень, або вчинення чи невчинення дій під час виконання зазначених повноважень.

Крім цього, згідно з поясненнями ОСОБА_1 , з метою недопущення конфлікту інтересів її не включено до складу комісій Головного управління, щоб не впливати на будь-яке рішення стосовно свого сина.

Зазначене підтверджується в поясненнях начальника Головного управління полковника служби цивільного захисту ОСОБА_6 , що з метою запобігання виникнення конфлікту інтересів, начальника Управління ОСОБА_1 не включено до складу комісій Головного управління, питання розгляду яких можуть стосуватися її сина.

Таким чином, через потенційний конфлікт інтересів ОСОБА_1 фактично усунулася від участі у роботі комісій Головного управління, як начальник Управління, у тому числі Атестаційної комісії, Комісії з питань організаційно-штатної роботи тощо, до складу яких входять виключно керівники управлінь та інших самостійних структурних підрозділів Головного управління. Матеріали перевірки, у тому числі пояснень ОСОБА_1 та ОСОБА_6 .

Доповідною запискою директора Департаменту персоналу ОСОБА_3 від 13.09.2024 № 28-483/283-1 зазначена довідка подана Голові ДСНС на розгляд та прийняття відповідно рішення.

26.09.2024 р. Головою ДСНС України ОСОБА_7 видано наказ № НЦЗ-745, яким за порушення службової дисципліни, що виразилося у порушенні вимог Закону № 1700-VII в частині запобігання та врегулювання конфлікту інтересів, вимог керівних документів МВС та ДСНС, а також невжиття заходів щодо усунення виявлених порушень, накладено на полковника служби цивільного захисту ОСОБА_1 , начальника управління персоналу Головного управління, дисциплінарне стягнення у виді догани.

Відповідач вважає , що ОСОБА_1 порушила вимоги пункту 2 частини 1 статті 28 Закону № 1700- VII, а саме не повідомила безпосереднього керівника або особу, яка його заміщала , не пізніше наступного робочого дня з моменту, коли вона дізналася чи повинна була дізнатися про наявний у неї потенційний конфлікт інтересів.

Не погодившись із зазначеним вище наказом позивачка звернулась до суду за захистом порушених прав.

Задовольняючи позовні вимоги , суд першої інстанції виходив з того , що відповідачем не доведено як законодавчо визначених підстав для проведення перевірки так і передбачених наслідків у вигляді притягнення посадових осіб ГУ ДСНС до відповідальності за її результатами.

Складена відповідачем Довідка не містить обставин, причин, умов та наслідків вчиненого порушення службової дисципліни Позивачем, рівня заподіяної шкоди та негативного впливу, наявності вини, обставин, що пом`якшують чи обтяжують ступінь відповідальності, а також фактів які б вказували на можливе порушення з боку Позивача вимог службової чи виконавської дисципліни. Відсутність вказаних відомостей у Довідці, яка була підставою для накладення на Позивача дисциплінарного стягнення свідчить про те, що в ході перевірки такі обставини не встановлювались, тобто була допущена неповнота встановлення обставин порушення службової дисципліни. Довідка має узагальнювальний характер та містить відомості щодо обсягів діяльності управлінь, відділів, секторів Головного управління в загальній сукупності.

Також, суд першої інстанції вважає , що службова перевірка, проведена робочою групою ДСНС України у період з 02 по 06 вересня 2024 року, щодо інформації зазначеної у скарзі волонтера ОСОБА_2 здійснена з порушеннями вимог чинного законодавства, мала всі ознаки службового розслідування, але була оформлена неналежним чином саме як службова перевірка, котра виходила за межі звернення (скарги), що стала підставою для її проведення.

Крім того , суд першої інстанції дійшов висновку , що відповідачем порушено статтю 87 Закону України "Про дисциплінарний статут", оскільки дисциплінарне стягнення накладено на позивача більш ніж через рік з дня його вчинення. Представником Відповідача не надано до суду достатніх доказів щодо притягнення до дисциплінарної відповідальності Відповідача поза межами строку для накладення дисциплінарного стягнення, враховуючи обізнаність про прийняття на службу сина Позивача ще з 2017 року. Позивач в свою чергу зазначав про те, що при виконанні своїх службових обов`язків та повноважень не приймала жодного рішення стосовно близької особи, а саме сина, у матеріалах службової перевірки відсутні документи за підписом позивача в інтересах близької особи, що свідчить про відсутність у діях позивача складу дисциплінарного проступку та порушення службової дисципліни.

Також, суд першої інстанції дійшов висновку , що оскаржуваний наказ прийняті всупереч приписам ст. ст. 86, 87 Дисциплінарного статуту, а саме в період перебування на лікарняному.

Вирішуючи питання задоволення позову, суд першої інстанції водночас виходив з того, що наказ про оголошення догани №НЦЗ-745 не є належним чином обґрунтованим, оскільки в наказі не зазначено: за які порушення накладено дисциплінарне стягнення, докази, які підтверджують вчинення особою вказаних порушень, строк з якого у Позивача виникає обов`язок надати рапорт про запобігання потенційному конфлікту інтересів безпосередньому керівнику, інші обставини на підтвердження неправомірних дій під час здійснення службових повноважень Позивачем. Загальний опис заходів, що проводились, фіксування результатів службової діяльності підрозділу, який очолювала Позивач та посилання на норми антикорупційного законодавства не встановлюють вини особи та не можуть слугувати достатньою підставою для накладення дисциплінарного стягнення.

У зв`язку із зазначеним, суд першої інстанції дійшов до переконання, що відповідачем протиправно видано оскаржуваний наказ, яким притягнуто Позивача до дисциплінарної відповідальності у вигляді догани за порушення службової дисципліни, що виразилося у порушенні вимог Закону України Про запобігання корупції в частині запобігання та врегулювання конфлікту інтересів.

Колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції щодо задоволення позовних вимог , виходячи з наступного.

Відповідно до частини другої статті 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Згідно частини 2 статті 2 КАС України у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: 1) на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; 2) з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; 3) обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); 4) безсторонньо (неупереджено); 5) добросовісно; 6) розсудливо; 7) з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; 8) пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); 9) з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; 10) своєчасно, тобто протягом розумного строку.

Відповідно до статті 101 Кодексу цивільного захисту України служба цивільного захисту - це державна служба особливого характеру, покликана забезпечувати пожежну охорону, захист населення і територій від негативного впливу надзвичайних ситуацій, запобігання і реагування на надзвичайні ситуації, ліквідацію їх наслідків у мирний час та в особливий період.

Порядок проходження громадянами України служби цивільного захисту визначається цим Кодексом та положенням про порядок проходження служби цивільного захисту особами рядового і начальницького складу, що затверджується Кабінетом Міністрів України.

На рядовий і начальницький склад служби цивільного захисту поширюється дія Дисциплінарного статуту, затвердженого законом.

Порядок проходження служби цивільного захисту особами рядового і начальницького складу врегульовано Положенням затвердженим постановою Кабінету міністрів України від 11 липня 2013 року № 593 (далі - Положення № 593).

Пунктом 27 Положення № 593 керівники (начальники) органів і підрозділів цивільного захисту несуть персональну відповідальність за невиконання вимог цього Положення та інших нормативно-правових актів з питань проходження служби цивільного захисту особами рядового і начальницького складу.

Особи рядового і начальницького складу користуються правами і виконують службові обов`язки відповідно до законодавства та цього Положення (пункт 28 Положення № 593).

Відповідно до пункту 29 Положення № 593 особи рядового і начальницького складу можуть бути заохочені або притягнуті до дисциплінарної відповідальності у порядку, передбаченому Дисциплінарним статутом служби цивільного захисту.

Особи рядового і начальницького складу зобов`язані: чесно і сумлінно додержуватися Присяги служби цивільного захисту, виконувати закони України; добросовісно і в повному обсязі виконувати покладені на них згідно із займаною посадою службові обов`язки, доповідати своєму безпосередньому керівникові (начальникові) про події та обставини, що стосуються виконання службових обов`язків, а також про зроблені їм іншими керівниками (начальниками) зауваження тощо (п. 31 Положення № 593).

Відповідно до п. 1 Дисциплінарного статуту служби цивільного захисту, затвердженого Законом України від 5 березня 2009 року № 1068-VI (далі - Дисциплінарний статут), службова дисципліна - бездоганне та неухильне виконання особами рядового і начальницького складу службових обов`язків, установлених Кодексом цивільного захисту України, цим Статутом, іншими нормативно-правовими актами та контрактом про проходження служби в органах і підрозділах цивільного захисту (далі - контракт).

Службова дисципліна ґрунтується на усвідомленні особами рядового і начальницького складу своїх службових обов`язків та вірності Присязі, що складається особами рядового і начальницького складу відповідно до закону (далі - Присяга) (п. 2 Дисциплінарного статуту).

Відповідно до п. 8 Дисциплінарного статуту порушення службової дисципліни - протиправне, винне (умисне чи необережне) діяння або бездіяльність особи рядового чи начальницького складу, спрямоване на недодержання вимог Присяги, зокрема на невиконання або неналежне виконання службових обов`язків, перевищення прав, порушення обмежень і заборон, установлених законодавством з питань проходження служби в органах і підрозділах цивільного захисту, чи вчинення інших дій, що ганьблять або дискредитують особу як представника служби цивільного захисту.

Згідно з пп. 24, 25 Дисциплінарного статуту начальник зобов`язаний підтримувати високий рівень службової дисципліни в органах і підрозділах цивільного захисту, вимагати від підлеглих її додержання, не залишати поза увагою жодного факту вчинення дисциплінарного правопорушення, у повному обсязі використовувати надані йому права, правильно застосовувати заходи дисциплінарного впливу.

Начальник зобов`язаний бути прикладом у бездоганному виконанні вимог Присяги, наказів та розпоряджень, у дотриманні законності, службової дисципліни, професійної та службової етики, а також виховувати і підтримувати у підлеглих сумлінне ставлення до виконання службових обов`язків, виявлення честі та гідності, заохочувати ініціативність, самостійність і старанність на службі.

Згідно з п. 57 Дисциплінарного статуту дисциплінарні стягнення накладаються на осіб рядового і начальницького складу за порушення ними службової дисципліни.

Статтею 58 Дисциплінарного статуту визначено, що грубим дисциплінарним проступком вважається факт грубого порушення службової дисципліни, що не містить ознак кримінального правопорушення, а саме: невихід на службу без поважних причин; порушення встановленого керівником органу чи підрозділу цивільного захисту розпорядку дня; вживання алкогольних напоїв чи наркотичних засобів у службовий час, прибуття на службу в нетверезому стані чи стані наркотичного сп`яніння; порушення статутних правил несення служби; втрата службового посвідчення, службових документів; невиконання наказів та розпоряджень начальників, що призвело до неготовності до дій за призначенням та зриву виконання покладених на орган чи підрозділ цивільного захисту завдань; порушення вимог законів та інших нормативно-правових актів, що призвело до псування або втрати закріпленого майна, обладнання та техніки, інших матеріальних збитків, а також завдало шкоди здоров`ю особовому складу органу чи підрозділу цивільного захисту або іншим особам; самовільне відлучення курсантів (слухачів) з розташування навчального закладу; невиконання індивідуальних планів роботи науковим, науково-педагогічним, педагогічним складом, ад`юнктами, докторантами.

Статтею 68 Дисциплінарного статуту передбачено, що на осіб рядового і начальницького складу за порушення службової дисципліни можуть накладатися такі види дисциплінарних стягнень: 1) зауваження; 2) догана; 3) сувора догана; 4) попередження про неповну службову відповідність; 5) звільнення зі служби у зв`язку з систематичним невиконанням умов контракту чи через службову невідповідність.

Відповідно до п. 67 Дисциплінарного статуту начальники, які не вжили заходів для притягнення підлеглих до відповідальності за вчинені ними дисциплінарні правопорушення, а також не подали матеріали про вчинення особами рядового і начальницького складу адміністративних чи кримінальних правопорушень до органу, уповноваженого розглядати справи про адміністративні правопорушення, чи до органу досудового розслідування, у випадках, передбачених пунктом 66 цього Статуту, несуть відповідальність згідно з цим Статутом та законом.

Згідно п. 83 Дисциплінарного статуту прийняттю начальником рішення про накладення на підлеглого дисциплінарного стягнення за суттєвий грубий дисциплінарний проступок може передувати службове розслідування, яке призначається виданим наказом начальника з метою з`ясування всіх обставин, а також уточнення причин і умов, що призвели до вчинення дисциплінарного правопорушення, встановлення ступеня тяжкості правопорушення та розміру заподіяної шкоди.

Відповідно до п. 86 Дисциплінарного статуту дисциплінарне стягнення може бути накладено не пізніше ніж протягом 30 днів від дня, коли про правопорушення стало відомо начальнику, а у разі проведення за фактом вчинення правопорушення службового розслідування - від дня закінчення службового розслідування, не враховуючи періоду тимчасової непрацездатності або перебування у відпустці порушника дисципліни.

Відповідно до п. 87 Дисциплінарного статуту дисциплінарне стягнення не може бути накладено у період тимчасової непрацездатності або перебування особи рядового чи начальницького складу у відпустці, або якщо з дня вчинення правопорушення минуло більше року.

Так , з матеріалів справи вбачається , що саме на виконання доручення Міністра МВС України до скарги волонтера ОСОБА_2 , доручення Голови ДСНС, доповідної записки Директора персоналу ОСОБА_3 від 26.08.2024 № 28-441/283-1 та з метою проведення перевірки обставин та подій, що зазначені в скарзі та перевірки службової діяльності Головного управління з питань організації психологічного та кадрового забезпечення, соціально-гуманітарної роботи та бронювання особового складу, дотримання антикорупційного законодавства, ДСНС проведено перевірку у період з 02 по 06 вересня 2024 року.

Відповідно до норм Кодексу цивільного захисту України, Положення КМУ № 593, Положення про ДСНС та Дисциплінарного статуту Голова ДСНС має право організовувати та контролювати відповідно до компетенції виконання в апараті ДСНС, її територіальних органах, підприємствах, установах та організаціях Конституції та законів України, актів Президента України, Кабінету Міністрів України, наказів МВС, контроль за їх діяльністю у різних сферах (кадрова, фінансова, матеріально-технічна, юридична, тощо).

Таке дискреційне право Голови ДСНС, ДСНС направляти представників ДСН для проведення перевірок не лише в рамках службового розслідування відповідно до Інструкції № 515, але й за окремими заявами громадян чи організацій чи інших формальних підстав.

Тобто , як свідчать матеріали справи перевірка проводилися з метою проведення перевірки обставин та подій, що зазначені в скарзі волонтера ОСОБА_2 . Міністру внутрішніх справ.

Апелянт зазначає , що перевірка в Головному управлінні не проводилася відповідно до Інструкції про порядок проведення службових розслідувань в органах та підрозділах цивільного захисту, затвердженого наказом ДСНС від 5 травня 2015 р. № 515, зареєстрованим в Міністерстві юстиції України за 20 травня 2015 р. за № 582/27027 (далі Інструкція № 515) та статті 85 Дисциплінарного статуту ЦЗ ДСНС. У наказі ДСНС № 745 також відсутнє посилання зазначені норми.

Як зазначено вище , що відповідно до п. 83 Дисциплінарного статуту прийняттю начальником рішення про накладення на підлеглого дисциплінарного стягнення за суттєвий грубий дисциплінарний проступок може передувати службове розслідування, яке призначається виданим наказом начальника з метою з`ясування всіх обставин, а також уточнення причин і умов, що призвели до вчинення дисциплінарного правопорушення, встановлення ступеня тяжкості правопорушення та розміру заподіяної шкоди.

Отже, у Голови ДСНС є дискреційне право перед накладенням на підлеглого дисциплінарного стягнення проводити службове розслідування, а не обов`язок, дисциплінарне стягнення може накладатися як за результатами службового розслідування, так і як за результатами спеціального розслідування, за результатами перевірок, за порушення службової дисципліни.

Відповідно до пункту 85-1 Дисциплінарного статуту служби цивільного захисту з метою виявлення причин та умов, що сприяли вчиненню корупційного або пов`язаного з корупцією правопорушення, інших порушень вимог Закону № 1700-VII, за поданням спеціально уповноваженого суб`єкта у сфері протидії корупції за рішенням начальника особи, яка вчинила таке правопорушення, проводиться службове розслідування.

Згідно із частиною 1 статті 1 Закону № 1700-VII спеціально уповноважені суб`єкти у сфері протидії корупції органи прокуратури, Національної поліції, Національне антикорупційне бюро України, Національне агентство з питань запобігання корупції.

Отже, відповідно до пункту 85-1 Дисциплінарного статуту служби цивільного захисту службове розслідування є обов`язковим лише у разі надходження подання від спеціального за поданням спеціально уповноваженого суб`єкта у сфері протидії корупції.

У той же час, якщо таке подання відсутнє, керівник має право самостійно оцінити дії працівника як дисциплінарний проступок і притягнути до відповідальності у межах службової дисципліни за результатами будь-якої перевірки і без неї, якщо на це є підстави, як у даному випадку .

У матеріалах цієї справи відсутнє подання спеціально уповноваженого суб`єкта у сфері протидії корупції (органів прокуратури, Національної поліції, Національного антикорупційного бюро України, Національного агентства з питань запобігання корупції), а відтак позиція суду першої інстанції стосовно того, що проведена перевірка у Головному управління має ознаки службового розслідування є не обґрунтованим.

Враховуючи наведене, колегія суддів вважає помилковими посилання суду першої інстанції щодо обов`язковості проведення службового розслідування та порушення Головою ДСНС пункту 85-1 Дисциплінарного статуту ЦЗ та як наслідок скасування наказу ДСНС № 745, оскільки при здійсненні інших порушень службової дисципліни службове розслідування є необов`язковим.

Також, колегія суддів вважає помилковою думку суду першої інстанції щодо накладення на позивача дисциплінарного стягнення більш ніж через рік з дня його вчинення , оскільки наказ ДСНС № 745 виданий 26.09.2024 за результатами проведення перевірки робочою групою у період з 02 по 06 вересня 2024, з урахуванням недоліків виявлених робочою групою, які в повній мірі вказані в довідці від 13.09.2024, отже наказ ДСНС № 745 виданий в межах 30 днів , визначених статтею 86 Дисциплінарного статуту цивільного захисту, а відтак порушень цієї норми ДСНС не допущено.

При цьому , колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції щодо прийняття оскаржуваного наказу всупереч приписам ст. ст. 86, 87 Дисциплінарного статуту, а саме в період перебування на лікарняному, виходячи з наступного.

Так , як зазначено вище відповідно до п. 86 Дисциплінарного статуту дисциплінарне стягнення може бути накладено не пізніше ніж протягом 30 днів від дня, коли про правопорушення стало відомо начальнику, а у разі проведення за фактом вчинення правопорушення службового розслідування - від дня закінчення службового розслідування, не враховуючи періоду тимчасової непрацездатності або перебування у відпустці порушника дисципліни.

Відповідно до п. 87 Дисциплінарного статуту дисциплінарне стягнення не може бути накладено у період тимчасової непрацездатності або перебування особи рядового чи начальницького складу у відпустці, або якщо з дня вчинення правопорушення минуло більше року.

З матеріалів справи вбачається , що відповідно до рапорту від 17.09.2024 року за №Р-3432/65 та згідно наказу Головного управління ДСНС України у Харківській області (по особовому складу з адміністративно-кадрових питань) від 17.09.2024 №337 Позивач знаходилась у щорічній основній відпустці за 2023 рік у кількості 15 календарних днів у період з 18.09.2024 року по 02.10.2024 року.

Згідно медичних висновків про тимчасову непрацездатність позивача з 18.09.2024 року по 07.10.2024 року ОСОБА_1 безперервно знаходилась на лікуванні в Комунальному некомерційному підприємстві Міська студентська лікарня Харківської міської ради (згідно інформації наданої з бази Пенсійного фонду України про створення медичних висновків).

Після закінчення лікування, на підставі поданого рапорту від 07.10.2024 року за №Р-3829/65 та наказу Головного управління ДСНС України у Харківській області (по особовому складу з адміністративно-кадрових питань) від 07.10.2024 №367 позивачу продовжено щорічну основну відпустку з 08.10.2024 по 22.10.2024 року у зв`язку з перебуванням на лікарняному з 18.09.2024 по 07.10.2024 у період відпустки.

При цьому , спірний наказ № НЦЗ-745, яким за порушення службової дисципліни, що виразилося у порушенні вимог Закону № 1700-VII в частині запобігання та врегулювання конфлікту інтересів, вимог керівних документів МВС та ДСНС, а також невжиття заходів щодо усунення виявлених порушень, накладено на полковника служби цивільного захисту ОСОБА_1 , начальника управління персоналу Головного управління, дисциплінарне стягнення у виді догани прийнято саме 26.09.2024 р. , тобто у період перебування ОСОБА_1 на лікарняному ( у період тимчасової непрацездатності).

Щодо посилання апелянта на відсутність станом на 26.09.2024 (день прийняття спірного наказу) у базі ЄАСКО (Єдина автоматизована система кадрового обліку ДСНС) інформації про знаходження ОСОБА_1 на лікарняному, тобто станом на момент прийняття спірного наказу Державна служба України з надзвичайних ситуацій не знала про перебування ОСОБА_1 на лікарняному, тому спірний наказ прийнято правімірно, колегія суддів зазначає наступне.

Так , згідно розділу ІІ п.2 абз. 6 Порядку видачі (формування) листків непрацездатності в Електронному реєстрі листків непрацездатності , затвердженого Наказом Міністерства охорони здоров`я України від 17 червня 2021 року № 1234 сформований листок непрацездатності надсилається страхувальникам, з якими застрахована особа перебуває у трудових відносинах (за основним місцем роботи та за сумісництвом) через кабінет страхувальника на вебпорталі електронних послуг Пенсійного фонду України.

Тобто , Державна служба України з надзвичайних ситуацій на виконання вимог ст. 87 Дисциплінарного статуту не позбавлена можливості перевірити через кабінет страхувальника на вебпорталі електронних послуг Пенсійного фонду України чи знаходиться працівник на лікарняному.

Пункт 87 Дисциплінарного статуту не містить будь-яких виключень щодо можливості накладення дисциплінарного стягнення у період тимчасової непрацездатності у зв"язку з відсутністю відповідної інформації про знаходження працівника на лікарняному у базі ЄАСКО (Єдина автоматизована система кадрового обліку ДСНС).

З наведеного колегія суддів не приймає до уваги посилання представника відповідача на пояснення працівників підрозділу з персоналу щодо несвоєчасного внесення до бази ЄАСКО (Єдина автоматизована система кадрового обліку ДСНС) інформації щодо перебування ОСОБА_1 у відпустці та на лікарняному.

Враховуючи вищенаведене , колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції, що відповідачем в порушення ст. ст. 86, 87 Дисциплінарного статуту прийнято спірний наказ від 26.09.2024 № НЦЗ-745 у період тимчасової непрацездатності.

З огляду на вищенаведене , колегія суддів погоджуючись з висновками суду першої інстанції щодо наявності підстав для визнання протиправним та скасування наказу (по особовому складу цивільного захисту) Державної служби України з надзвичайних ситуацій «Про притягнення до дисциплінарної відповідальності» від 26.09.2024 №НЦЗ-745 про накладення на полковника служби цивільного захисту ОСОБА_1 , начальника управління персоналу дисциплінарного стягнення у вигляді догани.

Оскільки суд першої інстанції фактично дійшов правильного висновку щодо наявності підстав для задоволення адміністративного позову, рішення суду першої інстанції підлягає зміні в частині мотивів задоволення позову, виклавши її у редакції цієї постанови. В іншій частині рішення суду першої інстанції підлягає залишенню без змін.

Згідно зі ст.242 КАС України рішення суду повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права при дотриманні норм процесуального права. Обґрунтованим є рішення, ухвалене судом на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин в адміністративній справі, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні, з наданням оцінки всім аргументам учасників справи.

При цьому, суд враховує положення Висновку № 11 (2008) Консультативної ради європейських суддів щодо якості судових рішень (пункти 32-41), в якому, серед іншого, звертається увага на те, що усі судові рішення повинні бути обґрунтованими, зрозумілими, викладеними чіткою і простою мовою і це є необхідною передумовою розуміння рішення сторонами та громадськістю; у викладі підстав для прийняття рішення необхідно дати відповідь на доречні аргументи та доводи сторін, здатні вплинути на вирішення спору; виклад підстав для прийняття рішення не повинен неодмінно бути довгим, оскільки необхідно знайти належний баланс між стислістю та правильним розумінням ухваленого рішення; обов`язок суддів наводити підстави для своїх рішень не означає необхідності відповідати на кожен аргумент заявника на підтримку кожної підстави захисту; обсяг цього обов`язку суду може змінюватися залежно від характеру рішення. При цьому, зазначений Висновок також акцентує увагу на тому, що згідно з практикою Європейського суду з прав людини очікуваний обсяг обґрунтування залежить від різних доводів, що їх може наводити кожна зі сторін, а також від різних правових положень, звичаїв та доктринальних принципів, а крім того, ще й від різних практик підготовки та представлення рішень у різних країнах.

Суд також враховує позицію Європейського суду з прав людини (в аспекті оцінки аргументів учасників справи у касаційному провадженні), сформовану в пункті 58 рішення у справі "Серявін та інші проти України" (№ 4909/04): згідно з його усталеною практикою, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються; хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент; міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (див. рішення у справі "Руїс Торіха проти Іспанії" (Ruiz Torija v. Spain), серія A, 303-A, п. 29).

Відповідно до пункту першого частини першої статті 315 КАС України за наслідками розгляду апеляційної скарги на судове рішення суду першої інстанції суд апеляційної інстанції має право залишити апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення - без змін.

Згідно зі статтею 316 КАС України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення із додержанням норм матеріального і процесуального права.

Відповідно до статті 317 КАС України, підставами для зміни рішення є рішення суду першої інстанції є неповне з`ясування судом обставин, що мають значення для справи; недоведеність обставин, що мають значення для справи, які суд першої інстанції визнав встановленими; невідповідність висновків, викладених у рішенні суду першої інстанції, обставинам справи; неправильне застосування норм матеріального права або порушення норм процесуального права.

Керуючись ст. ст. 242, 243, 250, 308, 310, 315, 316,317, 321, 322, 325, 328 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу задовольнити частково.

Рішення Харківського окружного адміністративного суду від 23.07.2025 по справі № 520/32030/24 змінити з підстав та мотивів задоволення позовних вимог, виклавши мотивувальну частину рішення в редакції цієї постанови.

В іншій частині рішення Харківського окружного адміністративного суду від 23.07.2025 року у справі № 520/32030/24 залишити без змін.

Постанова набирає законної сили з дати її ухвалення та може бути оскаржена у касаційному порядку протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення шляхом подачі касаційної скарги безпосередньо до Верховного Суду.

Головуючий суддя (підпис)З.Г. Подобайло
Судді(підпис) (підпис) І.М. Ральченко І.С. Чалий
Повний текст постанови складено 02.12.2025 року