Справа № 340/3931/25
Суддя: Семененко Я.В.
Дата ухвалення: 2025-12-03 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ТРЕТІЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А
03 грудня 2025 року м. Дніпросправа № 340/3931/25
Третій апеляційний адміністративний суд у складі колегії суддів:
головуючого - судді Семененка Я.В. (доповідач),
суддів: Добродняк І.Ю., Суховарова А.В.,
ознайомившись з апеляційною скаргою Головного управління ДПС у Кіровоградській області
на рішення Кіровоградського окружного адміністративного суду від 29 вересня 2025 року по справі № 340/3931/25 за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "Вільямс Джі Ті" до Головного управління ДПС у Кіровоградській області, Державної податкової служби України про визнання протиправними та скасування рішень, зобов`язання вчинити певні дії,
ВСТАНОВИВ:
04 листопада 2025 року до Третього апеляційного адміністративного суду надійшла апеляційна скарга Головного управління ДПС у Кіровоградській області, направлена через підсистему Електронний суд 03.11.2025. Одночасно скаржник заявив клопотання про поновлення строку на апеляційне оскарження.
Оцінивши наведені скаржником підстави пропуску строку, Третій апеляційний адміністративний суд ухвалою від 10.11.2025 визнав їх неповажними, у зв`язку з чим зазначену апеляційну скаргу залишив без руху та запропонував скаржнику у десятиденний строк з дня вручення копії цієї ухвали усунути недоліки апеляційної скарги шляхом надання до суду заяви про поновлення строку апеляційного оскарження, в якій вказати інші підстави для поновлення строку з наданням відповідних доказів на обґрунтування заяви.
На виконання вимог ухвали суду до Третього апеляційного адміністративного суду від Головного управління ДПС у Кіровоградській області засобами підсистеми «Електронний суд» надійшла заява про поновлення строку на апеляційне оскарження рішення суду першої інстанції.
Оцінюючи наведені скаржником підстави пропуску строку, суд зазначає, що приписами статті 44 КАС України встановлено обов`язок учасників справи добросовісно користуватися належними їм процесуальними правами і неухильно виконувати процесуальні обов`язки, зокрема виконувати процесуальні дії у встановлені законом або судом строки, а також виконувати інші процесуальні обов`язки, визначені законом або судом (пункти шостий, сьомий частини п`ятої цієї статті).
Наведеними положеннями КАС України чітко окреслено характер процесуальної поведінки, який зобов`язує учасників справи діяти сумлінно, тобто проявляти добросовісне
ставлення до наявних у них прав і здійснювати їх реалізацію таким чином, щоб забезпечити неухильне та своєчасне (без суттєвих затримок та зайвих зволікань) виконання своїх обов`язків, встановлених законом або судом, зокрема щодо дотримання строку апеляційного оскарження, а також належного оформлення апеляційної скарги.
Для цього учасник справи як особа, зацікавлена у поданні апеляційної скарги, повинен вчиняти усі можливі та залежні від нього дії, використовувати у повному обсязі наявні засоби та можливості, передбачені законодавством.
Суд зауважує, що строк звернення до суду, як одна із складових гарантії "права на суд", може і має бути поновленим, лише у разі наявності достатніх на те поважних причин.
Поняття поважних причин пропуску процесуальних строків є оціночним, а його вирішення покладається на розсуд судді, суду.
Підстави пропуску строку апеляційного оскарження можуть бути визнані поважними, строк поновлено лише у разі, якщо вони пов`язані з непереборними та об`єктивними перешкодами, труднощами, які не залежать від волі особи та унеможливили своєчасне, тобто у встановлений законом процесуальний строк подання апеляційної скарги.
Отже, тільки наявність об`єктивних перешкод для своєчасної реалізації прав щодо оскарження судового рішення в апеляційному порядку у строк, встановлений процесуальним законом, може бути підставою для висновку про пропуск строку апеляційного оскарження з поважних причин.
Однак, наведені скаржником обставини не свідчать про наявність об`єктивних перешкод у скаржника для своєчасної реалізації права на оскарження судового рішення в апеляційному порядку у строк, встановлений процесуальним законом.
Ознайомившись із такими доводами скаржника, суд наголошує на наступному.
Порядок вручення судового рішення, визначений положення статтею 251 КАС України.
Згідно частини 5 статті 251 КАС України учасникам справи, які не були присутні в судовому засіданні, або якщо судове рішення було ухвалено в порядку письмового провадження, копія судового рішення в електронній формі надсилається протягом двох днів із дня його складення у повному обсязі у порядку, визначеному законом, а в разі відсутності електронного кабінету - рекомендованим листом з повідомленням про вручення.
За приписами пункту 2 частини шостої статті 251 Кодексу адміністративного судочинства України днем вручення судового рішення є день отримання судом повідомлення про доставлення копії судового рішення до електронного кабінету особи. У частині шостій наведеної статті також визначено, що якщо судове рішення надіслано до електронного кабінету пізніше 17 години, судове рішення вважається врученим у робочий день, наступний за днем його відправлення, незалежно від надходження до суду повідомлення про його доставлення.
Тобто у розумінні статті 251 КАС України врученим належним чином є судове рішення, яке було доставлено до електронного кабінету особи, а якщо такий електронний кабінет в учасника справи відсутній - в день доставки рекомендованого поштового відправлення з паперовою копією судового рішення.
Третій апеляційний адміністративний суд в ухвалі про залишення апеляційної скарги без руху встановив, що оскаржуване рішення ухвалено Кіровоградським окружним адміністративним судом за наслідками розгляду справи в порядку письмового провадження 29.09.2025, його повний текст складено в цей же день. Згідно відомостей КП «ДСС» електронний примірник вказаного судового рішення було надіслано Головному управлінню ДПС у Кіровоградській області через підсистему Електронний суд та доставлено до його електронного кабінету 30.09.2025 о 12:22 год.
Отже, Головне управління ДПС у Кіровоградській області як суб`єкт владних повноважень має зареєстрований електронний кабінет в підсистемі "Електронний суд", до якого оскаржуване судове рішення в електронному вигляді доставлено 30.09.2025 о 12:22 год., що скаржником не спростовано, відтак датою його вручення скаржнику, у відповідності до приписів процесуального закону, є 30.09.2025.
Отже, відлік строку на апеляційне оскарження, якій міг бути поновлений на підставі п.1 ч.2 ст.295 КАС України розпочався 01.10.2025 та останнім днем такого строку є 30.10.2025.
Разом з тим, апеляційна скарга Головним управлінням ДПС у Кіровоградській області подана до суду засобами підсистеми "Електронний суд" 03.11.2025, тобто з пропуском тридцятиденного строку як від дати складання повного тексту оскаржуваного судового рішення, так і від дати його вручення відповідачу, тобто поза межами визначених статтею 295 КАС України строків.
Посилання Головного управління ДПС у Кіровоградській області на те, що датою отримання рішення Кіровоградського окружного адміністративного суду від 29 вересня 2025 року по справі № 340/3931/25 є 03.10.2025 (тобто, дата проставлення штампу вхідної кореспонденції суб`єктом владних повноважень), суд відхиляє, оскільки відмітка вхідної кореспонденції відповідача не є належним підтвердженням дати вручення скаржнику копії оскаржуваного судового рішення.
Дата реєстрації суб`єктом владних повноважень вхідного документа не визначена у статті 251 КАС України як дата вручення судового рішення.
Проставлення скаржником реєстрації вхідної кореспонденції на оскаржуваному рішенні, яке він отримав в електронній формі в підсистемі «Електронний суд», саме собою не відміняє факту належного вручення такого судового рішення через підсистему «Електронний суд» та не свідчить про необхідність відліку нового строку на апеляційне оскарження з цього дня.
Суд зауважує на тому, що організація скаржником реєстрації вхідної кореспонденції є свідченням про виконання ним внутрішньої процедури оформлення вхідної кореспонденції та не змінює дати отримання такої.
Реєстрація вхідної кореспонденції є односторонньою дією і не може бути самостійним доказом отримання копії оскаржуваного рішення суду апеляційної інстанції у зазначену дату. Така відмітка проставляється власноруч скаржником, який є зацікавленою особою.
Така правова позиція висловлена Верховним Судом в постановах від 11 квітня 2018 року у справі №813/3254/17 та від 20 лютого 2020 року у справі №826/2274/18.
Таким чином, вказані скаржником причини пропуску строку апеляційного оскарження не дають підстав для висновку про наявність об`єктивних непереборних обставин, які б перешкоджали своєчасному оскарженню судового рішення у цій справі, а свідчать про пропуск строку із суб`єктивних причин.
У ситуації з пропуском строків державними органами поважними причинами пропуску строку не можуть виступати організаційні засади роботи державного органу. Це пов`язано з тим, що держава має дотримуватись принципу «належного урядування» та не може отримувати вигоду від порушення правил та обов`язків, встановлених нею ж.
Суд наголошує, що статтею 129 Конституції України визначено як одну із засад судочинства рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом.
Органи державної влади, маючи однаковий обсяг процесуальних прав та обов`язків поряд з іншими учасниками справи, мають діяти вчасно та в належний спосіб, дотримуватися своїх власних внутрішніх правил та процедур, встановлених в тому числі нормами процесуального закону, не можуть і не повинні отримувати вигоду від їх порушення, уникати або шляхом допущення зайвих затримок та невиправданих зволікань відтерміновувати виконання своїх процесуальних обов`язків.
Згідно з пунктом 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру.
Право на доступ до суду не є абсолютним та може підлягати обмеженням, зокрема щодо умов прийнятності скарг, оскільки право на доступ до суду за своєю природою потребує регулювання державою. Отже, кожна держава встановлює правила судової процедури, зокрема й процесуальні заборони та обмеження, спрямовані на недопущення безладного перебігу судового процесу (за змістом рішення Європейського суду з прав людини від 20.05.2010 у справі "Пелевін проти України").
Суд апеляційної інстанції також вважає за необхідне зазначити, що звернення до суду апеляційної інстанції із апеляційною скаргою це право сторони, а не обов`язок, а тому, якщо особа вважає за необхідне скористатися своїм правом на апеляційне оскарження, реалізація зазначеного права повинна відбуватися із дотриманням порядку та строків, встановлених положеннями КАС України. Зловживання процесуальними правами не допускається.
Законодавче обмеження строку оскарження судового рішення, насамперед, обумовлено специфікою спорів, які розглядаються в порядку адміністративного судочинства, а запровадження таких строків обумовлене досягненням юридичної визначеності у публічно-правових відносинах. Встановлення процесуальних строків законом передбачено з метою дисциплінування учасників адміністративного судочинства та своєчасного виконання ними передбачених Кодексом адміністративного судочинства України певних процесуальних дій.
Отже, за встановлених обставин, наведені скаржником причини не дають підстав для висновку, що строк на апеляційне оскарження пропущений скаржником з поважних причин.
Інших поважних та об`єктивних причин для поновлення строку на апеляційне оскарження скаржником не зазначено.
З огляду на таке, у задоволенні заяви про поновлення строку на апеляційне оскарження необхідно відмовити.
У відповідності до п. 4 ч. 1 ст. 299 КАС України суд апеляційної інстанції відмовляє у відкритті апеляційного провадження у справі в разі, якщо скаржником у строк, визначений судом, не подано заяву про поновлення строку на апеляційне оскарження або наведені підстави для поновлення строку на апеляційне оскарження визнані судом неповажними.
З урахуванням викладеного, у відкритті апеляційного провадження слід відмовити.
Керуючись п.4 ч.1 ст.299 КАС України, суд, -
Відмовити в задоволенні заяви Головного управління ДПС у Кіровоградській області про поновлення строку на апеляційне оскарження рішення Кіровоградського окружного адміністративного суду від 29 вересня 2025 року по справі № 340/3931/25.
Відмовити у відкритті апеляційного провадження за апеляційною скаргою Головного управління ДПС у Кіровоградській області на рішення Кіровоградського окружного адміністративного суду від 29 вересня 2025 року по справі № 340/3931/25.
Ухвала набирає законної сили з 03.12.2025 відповідно до ч.2 ст.325 КАС України та може бути оскаржена у касаційному порядку в строк, визначений ст.329 КАС України.

Головуючий - суддя Я.В. Семененко

суддя І.Ю. Добродняк

суддя А.В. Суховаров