Справа № 520/15631/25
Суддя: Подобайло З.Г.
Дата ухвалення: 2025-11-24 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

24 листопада 2025 р.Справа № 520/15631/25
Другий апеляційний адміністративний суд у складі колегії:

Головуючого судді: Подобайло З.Г.,

Суддів: Чалого І.С. , Ральченка І.М. ,

за участю секретаря судового засідання Кіт Т.Р.

розглянувши у відкритому судовому засіданні у приміщенні Другого апеляційного адміністративного суду адміністративну справу за апеляційною скаргою Головного управління ДПС у Харківській області на рішення Харківського окружного адміністративного суду від 10.09.2025, головуючий суддя І інстанції: Тітов О.М., повний текст складено 24.09.25 по справі № 520/15631/25

за позовом Фізичної особи-підприємця ОСОБА_1

до Головного управління ДПС у Харківській області

про скасування податкового повідомлення-рішення

ВСТАНОВИВ:

ФОП ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом до Головного управління ДПС у Харківській області, як відокремленого підрозділу ДПС України , в якому просить суд скасувати податкове повідомлення рішення № від 02.05.2025 на суму 468510,90 грн.

Рішенням Харківського окружного адміністративного суду від 10 вересня 2025 р. адміністративний позов фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 задоволено. Скасовано податкове повідомлення рішення Головного управління ДПС у Харківській області № від 02.05.2025 на суму 468510,90 грн. Стягнуто за рахунок бюджетних асигнувань Головного управління ДПС у Харківській області, як відокремленого підрозділу ДПС України (61057, м. Харків, вул. Григорія Сковороди 46, ) на користь фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 ) судовий збір у розмірі 3748,10 грн. (три тисячі сімсот сорок вісім гривень 32 копійки).

ГУ ДПС у Харківській області , не погодившись з рішенням суду першої інстанції , подала апеляційну скаргу , вважає, що судом при винесенні рішення не дотримано вимоги ст. 242 Кодексу адміністративного судочинства України щодо законності та обґрунтованості судового рішення. Звертає увагу , що стосовно встановленого актом перевірки порушень п. 2, п. 11 ст. 3 Закону № 265/95-ВР представник позивача взагалі не спростовує це порушення по суті, а посилається лише на формальні обставини, які, на його думку, можуть стати підставою для скасування ППР. Посилаючись на висновки, викладені, зокрема, у постанові Верховного Суду від 21.02.2025 у справі № 280/2615/24 вказує , що використання податковим органом під час проведення фактичної перевірки отриманої податкової інформації, яка надходить від платників податків, через бази даних інформаційних, телекомунікаційних та інформаційно-телекомунікаційних систем, зокрема, інформація: про фінансовогосподарські операції платників податків; про застосування реєстраторів розрахункових операцій, програмних реєстраторів розрахункових операцій, у тому числі щодо електронних копій розрахункових документів та фіскальних звітних чеків, поданих до контролюючих органів через СОД РРО, у вигляді електронного розрахункового (фіскального) документа (чека, звіту), ґрунтується на нормах чинного законодавства, така інформація правомірно може використовуватися контролюючими органами як податкова інформація під час проведення фактичних перевірок платників податків. Просить суд скасувати рішенням Харківського окружного адміністративного суду від 10.09.2025 у справі № 520/15631/25, прийнявши у справі нове судове рішення, яким у задоволенні позову ФОП ОСОБА_1 відмовити.

ФОП ОСОБА_1 подав до суду відзив на апеляційну скаргу , вважає , що апеляційна скарга є безпідставною, ґрунтується на тому, що представник ГУ ДПС у Харківській області намагається довести те, що податкова інформація, якою є інформація з системи обліку даних РРО (СОД РРО) є доказом встановлених порушень у справі і суд першої інстанції протиправно не взяв до уваги дану податкову інформацію, як доказ порушень на якому ґрунтується прийняте податкове повідомлення рішення. Вважає , що проведення контрольних розрахункових операцій за власні кошти, з порушенням порядку встановленого Законом робить результати контрольних розрахункових операцій неналежними та недопустимими доказами встановлених податковим органом порушень в силу вимог ч.1 ст.74 КАС України. Посилаючись на обставини та обґрунтування , викладенні у відзиві , просить в задоволенні апеляційної скарги відмовити в повному обсязі, як необґрунтованої та безпідставної, такої, що не ґрунтується на доказах, що надані Відповідачем до суду першої інстанції у встановлений ст..ст.78,162 КАС України спосіб, є безпідставною.

Представник відповідача підтримав вимоги та обґрунтування апеляційної скарги , наполягав на їх задоволенні.

Представник позивача в судовому засіданні підтримав свої заперечення та просив відмовити у задоволенні апеляційної скарги.

Колегія суддів, вислухавши суддю доповідача, пояснення представників сторін , перевіривши в межах апеляційної скарги рішення суду першої інстанції та доводи апеляційної скарги, дослідивши матеріали справи вважає, що апеляційна скарга підлягає частковому задоволенню з огляду на таке.

Судом першої інстанції встановлено та підтверджено у суді апеляційної інстанції, що 11.04.2025 року до торгового об`єкта ФОП ОСОБА_1 за адресою: АДРЕСА_2 прибули посадові особи ГУ ДПС у Харківській області з метою проведення фактичних перевірок.

Підставою для проведення фактичної перевірки є наказ ГУ ДПС у Харківській області №1544-п від 01.04.2025р. про проведення фактичної перевірки ФОП ОСОБА_1 за місцем фактичного провадження діяльності в господарських об`єктах розташованих за адресами: АДРЕСА_2 (за період діяльності з 02.05.2022р. по день закінчення перевірки); АДРЕСА_3 (за період діяльності з 02.05.2022р. по день закінчення перевірки); АДРЕСА_4 (за період з 28.12.2022р. по день закінчення перевірки), з 02.04.2025р. тривалістю не більше 10 діб.

Наказ прийнято на підставі п.п.80.2.5 п.80.2 ст.80 ПК України. Відповідно до даного наказу перевірка торгових об`єктів ФОП ОСОБА_1 має проводитись з метою здійснення контролю за дотриманням вимог Закону України від 19.12.1995р. №485/95-ВР Про державне регулювання виробництва і обігу спирту етилового, спиртових дистилятів, алкогольних напоїв, тютюнових виробів, рідин, що використовуються в електронних сигаретах та пального, Закону України від 18.06.2024р. №3817-ІХ Про державне регулювання виробництва і обігу спирту етилового, спиртових дистилятів, біоетанолу, алкогольних напоїв, тютюнових вирлобів, тютюнової сировини, рідин, що використовуються в електронних сигаретах та пального, Закону України Про застосування реєстраторів розрахункових операцій у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг №265/95-ВР від 06.07.1995р., ПК України та інших нормативно правових актів у сфері обігу підакцизних товарів, зокрема з питань регулювання обігу готівки, порядку здійснення платниками податків розрахункових операцій, ведення касових операцій, наявності ліцензій, свідоцтв, у тому числі про виробництво та обіг підакцизних товарів, дотримання роботодавцем законодавства щодо укладенні трудового договору, оформлення трудових відносин з працівниками (найманими особами) тощо.

Фактична перевірка магазинів ФОП ОСОБА_1 проводилась посадовими особами ГУ ДПС у Харківській області за період з 02.05.2022 по день закінчення перевірки згідно до наказу №1544-п від 01.04.2025р.

За результатами перевірки був складений акт від 11.04.2025р.

На підставі акту перевірки заступником начальника ГУ ДПС у Харківській області С.Подсохою прийнято податкове повідомлення - рішення №7 від 02.05.2025р. про застосування штрафної (фінансової) санкції в сумі 465810,90грн.

Не погодившись із прийнятим відповідачем оскаржуваним податковим повідомленням-рішення, позивач звернувся до суду з даним адміністративним позовом.

Задовольняючи позовні вимоги , суд першої інстанції виходив з того , що контрольна розрахункова операція з придбання виробу Heets cameo weve вартістю 110,00 грн посадовими особами відповідача проведена не у порядку та у спосіб, встановлені нормами чинного законодавства, яка могла б свідчити про факт порушення платником податків розрахункової операції через реєстратор розрахункових операцій без роздрукування та видачі відповідного розрахункового документу, що свідчить про відсутність доказів на підтвердження позиції відповідача з приводу порушень позивачем п.1, п. 2, п. 11 ст. 3 Закону № 265/95-ВР. Також, приймаючи рішення суд першої інстанції виходив з того, що відповідачем до матеріалів справи надано копію фіскального касового чеку на підтвердження відсутності використання режиму програмування для підакцизної групи товарів відповідного коду УКТ ЗЕД (чек від 05.10.2022 №23037). Контрольна розрахункова операція по придбанню товару, що зазначений в чеку №23037 від 05.10.2022р. під час проведення перевірки не проводилась, чек на придбання товару під час проведення перевірки не видавався, тому посилання Відповідача на вищезазначений чек суд не приймає, оскільки в ході проведення перевірки контрольна розрахункова операція по придбанню горілки особливої Зелений день Крістал не проводилась. Відповідачем під час розгляду справи не підтверджено наявність вказаних порушень, викладених контролюючим органом у акті перевірки. Суд першої інстанції зазначив, що інформація системи обліку даних РРО ДПС України (СОД РРО ДПС України) не може бути належним та допустимим доказом у розумінні ст.ст.73, 74 КАС України, оскільки наявна у відповідача податкова інформація в інформаційно-аналітичних базах, на підставі якої встановлено порушення не є належним доказом у справі, оскільки не має статусу первинного документа, регістрів податкового та бухгалтерського обліку, фінансової та іншої звітності, інших документів, пов`язаних з обчисленням і сплатою податків. Враховуючи обставин щодо порушення процедури проведення фактичної перевірки, яка оформлена актом від 11.04.2025 №16003/20/30/PPO/ НОМЕР_1 , висновки якого стали підставою для прийняття відповідачем податкового повідомлення-рішення від 02.05.2025 №7 , суд першої інстанції вважає таке достатньою самостійною підставою до скасування прийнятого за результатами її проведення рішення та дійшов висновку, що контролюючим органом не доведено правомірності прийняття податкового повідомлення-рішення №7 від 02.05.2025, що є підстав для його скасування.

Колегія суддів частково не погоджується з висновком суду першої інстанції щодо задоволення позовних вимог , виходячи з наступного.

В силу вимог ч. 2 ст. 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Згідно ст. 67 Конституції України кожен зобов`язаний сплачувати податки і збори в порядку і розмірах, встановлених законом.

Спеціальним законом з питань оподаткування, який установлює порядок погашення зобов`язань юридичних або фізичних осіб перед бюджетами та державними цільовими фондами з податків і зборів (обов`язкових платежів), нарахування і сплату пені та штрафних санкцій, що застосовуються до платників податків і визначає заходи, які вживаються контролюючим органом з метою погашення платниками податків податкового боргу є Податковий кодекс України від 02.12.2010 року № 2755-VI (далі - ПК України).

Підпунктом 20.1.4 пункту 20.1 статті 20 ПК України визначено, що контролюючі органи мають право, зокрема, проводити відповідно до законодавства перевірки і звірки платників податків (крім Національного банку України), у тому числі після проведення процедур митного контролю та/або митного оформлення.

Посадові та службові особи контролюючих органів зобов`язані, зокрема дотримуватися Конституції України та діяти виключно у відповідності з цим Кодексом та іншими законами України, іншими нормативними актами; не допускати порушень прав та охоронюваних законом інтересів громадян, підприємств, установ, організацій (підпункти 21.1.1, 21.1.4 пункту 21.1 статті 21 ПК України).

Одним з видів податкового контролю за дотриманням вимог податкового та іншого законодавств відповідно до статті 75 ПК України є право контролюючих органів на проведення камеральної, документальних (планові або позапланові; виїзні або невиїзні) та фактичної перевірки.

Відповідно до пункту 75.1 статті 75 Податкового кодексу України контролюючі органи мають право проводити камеральні, документальні (планові або позапланові; виїзні або невиїзні) та фактичні перевірки.

Згідно пункту 75.1.3 пункту 75.1 статті 75 Податкового кодексу України фактичною вважається перевірка, що здійснюється за місцем фактичного провадження платником податків діяльності, розташування господарських або інших об`єктів права власності такого платника. Така перевірка здійснюється контролюючим органом щодо дотримання норм законодавства з питань регулювання обігу готівки, порядку здійснення платниками податків розрахункових операцій, ведення касових операцій, наявності ліцензій, свідоцтв, у тому числі про виробництво та обіг підакцизних товарів, дотримання роботодавцем законодавства щодо укладення трудового договору, оформлення трудових відносин з працівниками (найманими особами).

Відповідно до п.80.1 ст.80 Податкового кодексу України фактична перевірка здійснюється без попередження платника податків (особи).

Згідно з п.80.2 ст.80 Податкового кодексу України фактична перевірка може проводитися на підставі рішення керівника (його заступника або уповноваженої особи) контролюючого органу, оформленого наказом, копія якого вручається платнику податків або його уповноваженому представнику, або особам, які фактично проводять розрахункові операції під розписку до початку проведення такої перевірки, та за наявності хоча б однієї з таких підстав:

у разі наявності та/або отримання в установленому законодавством порядку інформації від державних органів або органів місцевого самоврядування, яка свідчить про можливі порушення платником податків законодавства, контроль за яким покладено на контролюючі органи, зокрема, щодо здійснення платниками податків розрахункових операцій, у тому числі із забезпеченням можливості проведення розрахунків за товари (послуги) з використанням електронних платіжних засобів, ведення касових операцій, наявності патентів, ліцензій та інших документів, контроль за наявністю яких покладено на контролюючі органи, виробництва та обігу підакцизних товарів (пп.80.2.2 п.80.2 ст.80 ПК України);

у разі наявності та/або отримання в установленому законодавством порядку інформації про порушення вимог законодавства в частині виробництва, обліку, зберігання та транспортування спирту, алкогольних напоїв, тютюнових виробів та рідин, що використовуються в електронних сигаретах і пального, та цільового використання спирту платниками податків, обладнання акцизних складів витратомірами-лічильниками та/або рівномірами-лічильниками, та/або масовими витратомірами, а також здійснення функцій, визначених законодавством у сфері регулювання виробництва і обігу спирту, алкогольних напоїв, тютюнових виробів, рідин, що використовуються в електронних сигаретах, пального (пп.80.2.5 п.80.2 ст.80 ПК України).

Правові засади застосування реєстраторів розрахункових операцій та програмних реєстраторів розрахункових операцій у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг визначає Закон України Про застосування реєстраторів розрахункових операцій у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг від 06 липня 1995 року № 265/95-ВР (діла - Закону № 265/95-ВР). Дія цього Закону поширюється на усіх суб`єктів господарювання, їх господарські одиниці та представників (уповноважених осіб) суб`єктів господарювання, які здійснюють розрахункові операції у готівковій та/або безготівковій формі.

Статтею 3 Закону № 265/95-ВР встановлені обов`язки суб`єктів господарювання, які здійснюють розрахункові операції в готівковій та/або в безготівковій формі (із застосуванням електронних платіжних засобів, платіжних чеків, жетонів тощо) при продажу товарів (наданні послуг) у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг, а також операції з приймання готівки для подальшого її переказу, до яких, зокрема, належить обов`язок вести в порядку, встановленому законодавством, облік товарних запасів, здійснювати продаж лише тих товарів (послуг), що відображені в такому обліку (пункт 12).

У цьому пункті зазначено також, що суб`єкт господарювання зобов`язаний надати контролюючим органам на початок проведення перевірки документи (у паперовій або електронній формі), що підтверджують облік та походження товарних запасів (зокрема, але не виключно, документи щодо інвентаризації товарних запасів, документи про отримання товарів від інших суб`єктів господарювання та/або документи на внутрішнє переміщення товарів), які на момент перевірки знаходяться у місці продажу (господарському об`єкті).

Відповідно до статті 20 Закону № 265/95-ВР до суб`єктів господарювання, що здійснюють реалізацію товарів, які не обліковані у встановленому порядку, та/або не надали під час проведення перевірки документи, які підтверджують облік товарів, що знаходяться у місці продажу (господарському об`єкті), за рішенням контролюючих органів застосовується фінансова санкція у розмірі подвійної вартості таких товарів, які не обліковані у встановленому порядку, за цінами реалізації, але не менше десяти неоподатковуваних мінімумів доходів громадян.

Відповідно до пункту 1, 2 статті 3 Закону № 265, суб`єкти господарювання, які здійснюють розрахункові операції в готівковій та/або в безготівковій формі (із застосуванням електронних платіжних засобів, платіжних чеків, жетонів тощо) при продажу товарів (наданні послуг) у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг, а також операції з приймання готівки для подальшого її переказу зобов`язані: проводити розрахункові операції на повну суму покупки (надання послуги) через зареєстровані, опломбовані у встановленому порядку та переведені у фіскальний режим роботи реєстратори розрахункових операцій або через зареєстровані фіскальним сервером контролюючого органу програмні реєстратори розрахункових операцій зі створенням у паперовій та/або електронній формі відповідних розрахункових документів, що підтверджують виконання розрахункових операцій, або у випадках, передбачених цим Законом, із застосуванням зареєстрованих у встановленому порядку розрахункових книжок; надавати особі, яка отримує або повертає товар, отримує послугу або відмовляється від неї, включаючи ті, замовлення або оплата яких здійснюється з використанням мережі Інтернет, при отриманні товарів (послуг) в обов`язковому порядку розрахунковий документ встановленої форми та змісту на повну суму проведеної операції, створений в паперовій та/або електронній формі (у тому числі, але не виключно, з відтворюванням на дисплеї реєстратора розрахункових операцій чи дисплеї пристрою, на якому встановлений програмний реєстратор розрахункових операцій QR-коду, який дозволяє особі здійснювати його зчитування та ідентифікацію із розрахунковим документом за структурою даних, що в ньому міститься, та/або надсиланням електронного розрахункового документа на наданий такою особою абонентський номер або адресу електронної пошти).

Відповідно до пункту 11 статті 3 Закону №265 суб`єкти господарювання, які здійснюють розрахункові операції в готівковій та/або в безготівковій формі (із застосуванням платіжних карток, платіжних чеків, жетонів тощо) при продажу товарів (наданні послуг) у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг, а також операції з приймання готівки для виконання платіжної операції зобов`язані проводити розрахункові операції через реєстратори розрахункових операцій та/або через програмні реєстратори розрахункових операцій для підакцизних товарів з використанням режиму програмування із зазначенням коду товарної підкатегорії згідно з УКТ ЗЕД, найменування товарів, цін товарів та обліку їх кількості, а також із зазначенням цифрового значення штрихового коду марки акцизного податку (серія та номер) при роздрібній торгівлі алкогольними напоями.

Відповідно до пункту 1 статті 17 Закону № 265 за порушення вимог цього Закону до суб`єктів господарювання, які здійснюють розрахункові операції за товари (послуги), за рішенням відповідних контролюючих органів застосовуються фінансові санкції у таких розмірах: у разі встановлення в ході перевірки факту: проведення розрахункових операцій з використанням реєстраторів розрахункових операцій, програмних реєстраторів розрахункових операцій або розрахункових книжок на неповну суму вартості проданих товарів (наданих послуг); непроведення розрахункових операцій через реєстратори розрахункових операцій та/або програмні реєстратори розрахункових операцій з фіскальним режимом роботи; невидача (в паперовому вигляді та/або електронній формі) відповідного розрахункового документа, що підтверджує виконання розрахункової операції, або проведення її без використання розрахункової книжки на окремому господарському об`єкті такого суб`єкта господарювання: 100 відсотків вартості проданих з порушеннями, встановленими цим пунктом, товарів (робіт, послуг) - за порушення, вчинене вперше; 150 відсотків вартості проданих з порушеннями, встановленими цим пунктом, товарів (робіт, послуг) - за кожне наступне вчинене порушення.

Згідно з п 7 ст. 17 Закону № 265 до суб`єктів господарювання, які здійснюють розрахункові операції за товари (послуги), за рішенням відповідних контролюючих органів застосовуються фінансові санкції у таких розмірах: триста неоподатковуваних мінімумів доходів громадян - у разі проведення розрахункових операцій через реєстратори розрахункових операцій та/або програмних реєстраторів розрахункових операцій без використання режиму програмування найменування кожного підакцизного товару із зазначенням коду товарної підкатегорії згідно з УКТ ЗЕД, ціни товару та обліку його кількості.

Судом встановлено, що представниками ГУ ДПС області з 02.04.2025 по 12.04.2025 на підставі наказу ГУ ДПС області від 01.04.2025. №1544-п та згідно з направленнями на перевірку від 02.04.2025 №2775, №2772, з метою здійснення контролю за дотриманням норм законодавства з питань регулювання обігу готівки, порядку здійснення платником податків розрахункових операцій, ведення касових операцій, наявності ліцензій, свідоцтв, у тому числі про обіг підакцизних товарів, дотриманням роботодавцем законодавства щодо укладання трудового договору, оформлення трудових відносин з працівниками (найманими особами), дотриманням вимог законодавства щодо встановлених державою фіксованих цін, граничних цін та граничних рівнів торгівельної надбавки (націнки) проведена фактична перевірка господарського об`єкту, розташованого за адресою: АДРЕСА_2 , де здійснює діяльність ФО-П ОСОБА_1 (рнокпп НОМЕР_2 ).

Так, перевіркою встановлені наступні порушення:

- ненадання особам, які отримували або повертали товар розрахункового документа встановленої форми та змісту, а саме не проведення розрахункових операцій через РРО при продажу товарів та не надання відповідних розрахункових документів на суму 110,00 грн.;. що є порушенням п. 11 ст. 3 Закону України від 6 липня 1995 року № 265/95-ВР «Про застосування реєстраторів розрахункових операцій у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг» ;

- проведення контрольної розрахункової операції із застосуванням РРО 9 програмного РРО, (розрахункової книжки) при продажу товарів (надання послуг) Heets cameo weve 110,00 грн., на загальну суму 110,00 грн., що є порушенням п. 2 ст. 3 Закону України від 6 липня 1995 року № 265/95-ВР «Про застосування реєстраторів розрахункових операцій у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг» (далі Закон № 265/95 ВР) та Положення про форму та зміст розрахункових документів / електронних розрахункових документів, затвердженого наказом Міністерства фінансів України від 21.01.2016 № 13, зареєстрованого в Міністерстві юстиції України 11.02.2016 за № 220/28350 (далі Положення № 13);

- проведення розрахункових операцій через реєстратори розрахункових операцій та/або через програмні реєстратори розрахункових операцій для підакцизних товарів з використанням режиму програмування без зазначення коду товарної підкатегорії згідно з УКТ ЗЕД, найменування товарів, цін товарів та обліку їх кількості, а також без зазначення цифрового значення штрихового коду марки акцизного податку (серія та номер) при роздрібній торгівлі алкогольними напоями надання особі, яка отримує або повертає товар в обов`язковому порядку розрахунковий документ не встановленої форми та змісту, а саме в розрахунковому документі відсутні необхідні реквізити (МАП та цифрове значення штрихового коду марки акцизного податку (серія та номер) на загальну суму 308830,60 грн.; проведення розрахункової операції без використання режиму програмування для підакцизної групи товарів відповідного коду УКТ ЗЕД 9 чек від 05.10.2022 № 23037) та відповідних МАП на алкогольні напої. Відповідно п.2 ст.3 Закону України від 06.07.95 № 265/95-ВР «Про застосування реєстраторів розрахункових операцій у сфері торгівлі. Громадського харчування та послуг» (відсутність МАП на алкогольні напої).

Щодо встановленого перевіркою порушення позивачем п. 2 та п. 11 ст. 3 Закону України «Про застосування реєстраторів розрахункових операцій у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг».

Підставою такого порушення передувало проведення перед початком фактичної перевірки контрольної розрахункової операції з придбання тютюнового виробу Heets cameo wave вартістю 110,00 грн.

Пунктом 80.4 статті 80 ПК України визначено, що перед початком фактичної перевірки, з питань дотримання порядку здійснення розрахункових операцій та ведення касових операцій, посадовими особами контролюючих органів на підставі підпункту 20.1.10 пункту 20.1 статті 20 цього Кодексу може бути проведена контрольна розрахункова операція.

Згідно з підпунктів 20.1.10, 20.1.11 пункту 20.1 статті 20 ПК України контролюючі органи мають право здійснювати контроль за додержанням законодавства з питань регулювання обігу готівки (крім банків), порядку проведення готівкових розрахунків за товари (послуги), за наявністю ліцензій на провадження видів господарської діяльності, що підлягають ліцензуванню відповідно до закону, торгових патентів, за додержанням порядку приймання готівки для подальшого переказу (крім приймання готівки банками), за дотриманням суб`єктами господарювання установлених законодавством обов`язкових вимог щодо забезпечення можливості розрахунків за товари (послуги) з використанням електронних платіжних засобів; проводити контрольні розрахункові операції до початку перевірки платника податків щодо дотримання ним порядку проведення готівкових розрахунків та застосування реєстраторів розрахункових операцій та/або програмних реєстраторів розрахункових операцій. Товари, отримані службовими (посадовими) особами контролюючих органів під час проведення контрольної розрахункової операції, підлягають поверненню платнику податків у непошкодженому вигляді. У разі неможливості повернення такого товару відшкодування витрат здійснюється відповідно до законодавства з питань захисту прав споживачів.

Разом з тим, статтею 2 Закону України від 30.06.1999 №783-XIV «Про джерела фінансування органів державної влади» (далі - Закон №783-XIV) визначено органи державної влади здійснюють свою діяльність виключно за рахунок бюджетного фінансування (крім випадків, визначених цим Законом) в межах, передбачених Законом України про Державний бюджет України на відповідний рік.

Водночас, як вірно зазначено судом першої інстанції, відповідачем не надано жодних доказів, які б вказували на видачу посадовим особам ГУ ДПС в Харківській області, які в межах проведення фактичної перевірки ФОП ОСОБА_1 здійснили контрольну розрахункову операцію в даній справі, грошових коштів (готівки) з каси за рахунок відповідних бюджетних асигнувань контролюючого органу.

Таких доказів не надано відповідачем і в суді апеляційної інстанції.

Отже, вказані грошові кошти фактично мають інше джерело походження ніж кошти, передбачені на здійснення відповідної діяльності органів ДПС, що не передбачено Законом №783-XIV.

Окрім того, матеріали справи не містять доказів повернення грошових коштів посадовим особам, так само, як і доказів повернення придбаного товару позивачу.

Зважаючи те, що законодавство не містить дозволу щодо використання для проведення контрольних операцій приватних коштів, у тому числі коштів осіб, які проводять перевірку, а відтак в силу частини другої статті 19 Конституції України посадові особи контролюючого органу, за відсутності законодавчого дозволу, не мають права використовувати власні кошти для проведення контрольної розрахункової операції.

Також, відповідач не надав доказів отримання посадовими особами контролюючого органу державних коштів для цілей проведення контрольної розрахункової операції, тобто її проведення за рахунок та від імені саме контролюючого органу у зв`язку та з метою виконання працівниками контролюючого органу функцій держави.

Таким чином, суд першої інстанції дійшов вірного висновку, що контрольна розрахункова операція фактично проведена не за рахунок контролюючого органу, тобто не у зв`язку з виконанням функцій держави.

Враховуючи вищевикладене, колегія суддів приходить до висновку, що контрольна розрахункова операція посадовими особами ГУ ДПС в Харківській області проведена не у порядку та не у спосіб, встановлені нормами чинного законодавства.

Вказане також підтверджується тим, що відповідачем не надано ні до суд першої, ні до суду апеляційної інстанцій доказів здійснення контрольної розрахункової операції, зокрема: відомості про посадову особу фіскального органу, яка здійснила контрольну розрахункову операцію, у кого та коли; складення акта про повернення товару позивачу за результатами такої контрольної розрахункової закупки; акта отримання та повернення грошових коштів для здійснення контрольної розрахункової операції у позивача.

Таким чином, колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції , що податкове повідомлення-рішення № від 02.05.2025, яким до позивача застосовано суми штрафних санкцій в розмірі 165,0 грн та 5100,0 грн є протиправним та підлягає скасуванню.

Колегія суддів зазначає, що доводи апеляційної скарги не знайшли своє підтвердження під час перегляду справи судом апеляційної інстанції та не можуть бути підставою для зміни чи скасування рішення суду першої інстанції в цій частині.

При цьому , колегія суддів не погоджується з висновком суду першої інстанції щодо задоволення позову про скасування податкового повідомлення рішення Головного управління ДПС у Харківській області № від 02.05.2025 в частині застосування до позивача штрафних санкцій в розмірі 463245,90 грн., виходячи з наступного.

Підставою для прийняття спірного повідомлення -рішення в цій частині слугував висновок податкового органу про проведення позивачем розрахункових операцій через реєстратори розрахункових операцій та/або через програмні реєстратори розрахункових операцій для підакцизних товарів з використанням режиму програмування без зазначення коду товарної підкатегорії згідно з УКТ ЗЕД, найменування товарів, цін товарів та обліку їх кількості, а також без зазначення цифрового значення штрихового коду марки акцизного податку (серія та номер) при роздрібній торгівлі алкогольними напоями надання особі, яка отримує або повертає товар в обов`язковому порядку розрахунковий документ не встановленої форми та змісту, а саме в розрахунковому документі відсутні необхідні реквізити (МАП та цифрове значення штрихового коду марки акцизного податку (серія та номер) на загальну суму 308830,60 грн.; проведення розрахункової операції без використання режиму програмування для підакцизної групи товарів відповідного коду УКТ ЗЕД 9 чек від 05.10.2022 № 23037) та відповідних МАП на алкогольні напої.

Як вказує податковий орган вказане порушення встановлено на підставі баз даних Державної податкової служби України , а саме СОД РРО.

Відповідно до підпункту 14.1.278 пункту 14.1 статті 14 ПК України система обліку даних реєстраторів розрахункових операцій (далі - СОД РРО) - інформаційна система, призначена для збору, зберігання, використання даних реєстраторів розрахункових операцій та програмних реєстраторів розрахункових операцій (у тому числі електронних копій розрахункових документів та фіскальних звітних чеків, створених реєстраторами розрахункових операцій та програмними реєстраторами розрахункових операцій), перевірки справжності та достовірності розрахункових документів. Користувачам-покупцям (споживачам) через Електронний кабінет, що функціонує відповідно до статті 42-1 цього Кодексу, забезпечується можливість: контролю справжності та достовірності розрахункових документів, що зберігаються в СОД РРО. Порядок функціонування СОД РРО визначається центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну фінансову політику.

Механізм функціонування СОД РРО щодо отримання від РРО та ПРРО визначених законодавством даних та збереження таких даних у базі даних інформаційно-телекомунікаційної системи Державної податкової служби України визначений Порядком № 477.

Відповідно до пункту 1 розділу ІІ вказаного Порядку СОД РРО - інформаційна система, призначена для збору, зберігання, використання даних РРО та ПРРО (у тому числі електронних копій розрахункових документів та фіскальних звітних чеків, створених РРО та ПРРО), перевірки справжності та достовірності розрахункових документів.

СОД РРО розташована в ДПС та використовується в межах повноважень посадовими особами органів ДПС для виконання завдань та функцій, визначених Податковим кодексом України (пункт 2 розділу ІІ Порядку № 477).

Сервер додатків забезпечує взаємодію інформаційних систем ДПС з базою даних СОД РРО (пункт 5 розділу ІІ Порядку № 477).

Згідно із підпунктом 2 пункту 6 розділу ІІ Порядку № 477 база даних призначена для зберігання даних, що були отримані від РРО, у відкритому вигляді, в тому числі даних про проведені розрахункові операції через РРО та електронні розрахункові документи, фіскальні звітні чеки, фіскальні звіти.

Колегія суддів встановила, що Верховний Суд вже аналізував наведені вище норми права у спорах з подібними правовідносинами та у постановах від 07 серпня 2025 року у справі № 280/6835/23, від 22 липня 2025 року у справі № 440/2936/24, від 29 травня 2025 року у справі № 280/2549/24 тощо сформулював такі висновки. Інформація, яка зберігається в СОД РРО відображає всі дані про проведені розрахункові операції та реквізити фіскального чека. Використання податковим органом під час проведення фактичної перевірки отриманої податкової інформації, яка надходить від платників податків, через бази даних інформаційних, телекомунікаційних та інформаційно-телекомунікаційних систем, зокрема інформація: про фінансово-господарські операції платників податків; про застосування реєстраторів розрахункових операцій, програмних реєстраторів розрахункових операцій, у тому числі щодо електронних копій розрахункових документів та фіскальних звітних чеків, поданих до контролюючих органів через інформаційну систему СОД РРО, у вигляді електронного розрахункового (фіскального) документа (чека, звіту), є такою, що може використовуватися контролюючими органами, як податкова інформація під час проведення фактичних перевірок платників податків.

Використання такої інформації є належною реалізацією контролюючим органом податкового контролю, як необхідний комплекс заходів, що забезпечує формування та реалізацію державної фінансової політики, щодо збору, опрацювання та використання інформації, необхідної для виконання покладених на контролюючі органи функцій та може бути самостійною підставою для висновків під час проведення фактичної перевірки.

Таким чином, відповідач під час проведення фактичної перевірки мав правову можливість використовувати податкову інформацію, яка міститься в СОД РРО, зокрема щодо перевірки наявності (відсутності) обов`язкових реквізитів розрахункового документа, інформація та дані якої є фактичним відображенням (дублюванням) розрахункових операцій проведених позивачем у періоді, що перевірявся.

Аналогічна правова позиція викладена в постанові Верховного суду від 30 жовтня 2025 року у справі №160/6719/24.

Відповідно до правових висновків Великої Палати Верховного Суду, наведених у постанові від 30.01.2019 у справі №755/10947/17, суди під час вирішення тотожних спорів мають враховувати саме останню правову позицію Верховного Суду, а тому до спірних правовідносин підлягає застосуванню саме правові позиції Верховного Суду, викладені у постановах зазначених вище в даній постанові.

Зважаючи на вказані судові рішення Верховного Суду, суд апеляційної інстанції не виключає можливості того, що після прийняття судом рішення у цій справі, остання правова позиція Верховного Суду буде незмінною.

Враховуючи наведене суд першої інстанції дійшов помилкового висновку , що інформація системи обліку даних РРО ДПС України (СОД РРО ДПС України) не може бути належним та допустимим доказом у розумінні ст.ст.73, 74 КАС України.

З наведеного вище доводи позивача щодо використання фіскального чека, що роздрукований з бази даних ДПС України, без проведення контрольних розрахункових операцій унеможливлює використання даної роздруківки чека як доказу встановлених фактичною перевіркою порушень також є неприйнятними.

Так, позивачем до позовної зави надана інформація системи обліку даних РРО ДПС України (СОД РРО ДПС України) з якою вбачається відсутність в розрахункових документах необхідних реквізитів (МАП та цифрове значення штрихового коду марки акцизного податку (серія та номер) на загальну суму 308830,60 грн. та проведення розрахункової операції без використання режиму програмування для підакцизної групи товарів відповідного коду УКТ ЗЕД 9 чек від 05.10.2022 № 23037) та відповідних МАП на алкогольні напої.

Аналогічна інформація системи обліку даних РРО ДПС України (СОД РРО ДПС України) надана апелянтом до апеляційної скарги , проте в іншому форматі.

Наведене не заперечується позивачем.

Тобто , колегія суддів , дослідивши матеріали справи та інформацію системи обліку даних РРО ДПС України (СОД РРО ДПС України) , дійшла висновку про підтвердження встановленого податковим органом порушення позивачем вимог п.2 ст. 3 Закону України від 06.07.95 № 265/95-ВР «Про застосування реєстраторів розрахункових операцій у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг» , а саме проведення позивачем розрахункових операцій через реєстратори розрахункових операцій та/або через програмні реєстратори розрахункових операцій для підакцизних товарів з використанням режиму програмування без зазначення коду товарної підкатегорії згідно з УКТ ЗЕД, найменування товарів, цін товарів та обліку їх кількості, а також без зазначення цифрового значення штрихового коду марки акцизного податку (серія та номер) при роздрібній торгівлі алкогольними напоями надання особі, яка отримує або повертає товар в обов`язковому порядку розрахунковий документ не встановленої форми та змісту, а саме в розрахунковому документі відсутні необхідні реквізити (МАП та цифрове значення штрихового коду марки акцизного податку (серія та номер) на загальну суму 308830,60 грн.; проведення розрахункової операції без використання режиму програмування для підакцизної групи товарів відповідного коду УКТ ЗЕД 9 чек від 05.10.2022 № 23037) та відповідних МАП на алкогольні напої.

Враховуючи вищенаведене , колегія суддів вважає правомірним застосування податковим органом до позивача штрафної санкції на підставі п.1 ст. 17 Закону України від 06.07.95 № 265/95-ВР «Про застосування реєстраторів розрахункових операцій у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг» у розмірі 463245,90 грн за порушення позивачем вимог п.2 ст. 3 Закону України від 06.07.95 № 265/95-ВР «Про застосування реєстраторів розрахункових операцій у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг» згідно податкового повідомлення рішення Головного управління ДПС у Харківській області № від 02.05.2025, тому податкове повідомлення рішення Головного управління ДПС у Харківській області № від 02.05.2025 в частині застосування до позивача штрафних санкцій в розмірі 463245,90 грн є правомірним та не підлягає скасуванню.

Однак, суд першої інстанції зазначеного вище врахував та дійшов помилкового висновку про скасування оскаржуваного податкового повідомлення-рішення у повному обсязі.

Інші доводи і заперечення сторін на висновки суду апеляційної інстанції не впливають.

Суд враховує позицію Європейського суду з прав людини (в аспекті оцінки аргументів учасників справи у касаційному провадженні), сформовану, зокрема у справах "Салов проти України" (заява № 65518/01; пункт 89), "Проніна проти України" (заява № 63566/00; пункт 23) та "Серявін та інші проти України" (заява № 4909/04; пункт 58): принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, передбачає, що у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються; хоча п. 1 ст. 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент; міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (див. рішення у справі "Руїс Торіха проти Іспанії" (Ruiz Torija v. Spain) серія A. 303-A; пункт 29).

Суд, у цій справі, також враховує положення Висновку №11 (2008) Консультативної ради європейських суддів щодо якості судових рішень (п. 32-41), в якому, серед іншого, звертається увага на те, що усі судові рішення повинні бути обґрунтованими, зрозумілими, викладеними чіткою і простою мовою і це є необхідною передумовою розуміння рішення сторонами та громадськістю; у викладі підстав для прийняття рішення необхідно дати відповідь на доречні аргументи та доводи сторін, здатні вплинути на вирішення спору; виклад підстав для прийняття рішення не повинен неодмінно бути довгим, оскільки необхідно знайти належний баланс між стислістю та правильним розумінням ухваленого рішення; обов`язок суддів наводити підстави для своїх рішень не означає необхідності відповідати на кожен аргумент заявника на підтримку кожної підстави захисту; обсяг цього обов`язку суду може змінюватися залежно від характеру рішення. При цьому, зазначений Висновок, крім іншого, акцентує увагу на тому, що згідно з практикою Європейського суду з прав людини очікуваний обсяг обґрунтування залежить від різних доводів, що їх може наводити кожна зі сторін, а також від різних правових положень, звичаїв та доктринальних принципів, а крім того, ще й від різних практик підготовки та представлення рішень у різних країнах.

Враховуючи вищезазначені положення, дослідивши фактичні обставини та питання права, що лежать в основі спору по даній справі, колегія суддів прийшла до висновку про відсутність необхідності надання відповіді на інші аргументи сторін, оскільки судом були досліджені усі основні питання, які є важливими для прийняття даного судового рішення.

Відповідно до ст. 242 КАС України рішення суду повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права при дотриманні норм процесуального права. Обґрунтованим є рішення, ухвалене судом на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин в адміністративній справі, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні, з наданням оцінки всім аргументам учасників справи.

Згідно зі ст. 316 КАС України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, рішення або ухвалу-без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Відповідно до ст.317 КАС України підставами для скасування судового рішення суду першої інстанції повністю або частково та ухвалення нового рішення у відповідній частині або зміни рішення є: 1) неповне з`ясування судом обставин, що мають значення для справи; 2) недоведеність обставин, що мають значення для справи, які суд першої інстанції визнав встановленими; 3) невідповідність висновків, викладених у рішенні суду першої інстанції, обставинам справи; 4) неправильне застосування норм матеріального права або порушення норм процесуального права.

Отже, рішення суду першої інстанції підлягає скасуванню в частині задоволення позову щодо скасування податкового повідомлення - рішення Головного управління ДПС у Харківській області № від 02.05.2025 на суму 463 245, 90 грн. з прийняттям в цій частині нового судового рішення про відмову у задоволенні позову. В іншій частині рішення суду першої інстанції підлягає залишенню без змін.

Вирішуючи питання розподілу судових витрат із урахуванням положень статті 139 КАС України, колегія суддів дійшла висновку щодо скасування рішення Харківського окружного адміністративного суду від 10.09.25 в частині стягнення за рахунок бюджетних асигнувань Головного управління ДПС у Харківській області, як відокремленого підрозділу ДПС України на користь фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 судовий збір у розмірі 3 705.98 грн.

Керуючись ст. ст. 242, 243, 250, 308, 310, 315, 316,317, 321, 322, 325, 328 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу задовольнити частково.

Рішення Харківського окружного адміністративного суду від 10.09.2025 по справі № 520/15631/25 скасувати в частині задоволення позову щодо скасування податкового повідомлення - рішення Головного управління ДПС у Харківській області № від 02.05.2025 на суму 463 245.90 грн.

В цій частині прийняти нове судове рішення, яким в задоволенні позовних вимог відмовити.

Рішення Харківського окружного адміністративного суду від 10.09.25 по справі № 520/15631/25 скасувати в частині стягнення за рахунок бюджетних асигнувань Головного управління ДПС у Харківській області, як відокремленого підрозділу ДПС України на користь фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 судовий збір у розмірі 3 705.98 грн.

В іншій частині рішення Харківського окружного адміністративного суду від 10.09.25 по справі № 520/15631/25 залишити без змін.

Постанова набирає законної сили з дати її ухвалення та може бути оскаржена у касаційному порядку протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення шляхом подачі касаційної скарги безпосередньо до Верховного Суду.

Головуючий суддя (підпис)З.Г. Подобайло
Судді(підпис) (підпис) І.С. Чалий І.М. Ральченко
Повний текст постанови складено 02.12.2025 року