Справа № 755/21624/24
Суддя: Гончарук В. П.
Дата ухвалення: 2025-12-02 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

Провадження №: 2-а/755/49/25
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"02" грудня 2025 р. Дніпровський районний суд міста Києва в складі:

головуючого судді: Гончарука В.П.,

при секретарі: Оніщук Р.О.,

розглянувши в приміщенні суду у порядку спрощеного позовного провадження без виклику сторін адміністративну справу № 755/21624/24 за позовом ОСОБА_1 до ІНФОРМАЦІЯ_1 про визнання протиправною та скасування постанови про притягнення до адміністративної відповідальності,-

у с т а н о в и в :

ОСОБА_1 звернувся до Дніпровського районного суду м. Києва з позовом до ІНФОРМАЦІЯ_1 про визнання протиправною та скасування постанови про притягнення до адміністративної відповідальності.

Ухвалою Дніпровського районного суду м. Києва від 13.12.2024 відкрито провадження у справі.

Предметом спору за заявленими вимогами є визнання протиправною та скасування постанови про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності.

Одночасно з позовною заявою, позивачем подано клопотання про поновлення строку звернення до суду з позовною заявою.

Клопотання обґрунтовує тим, що він звертався до Дніпровського районного суду м. Києва з аналогічним позовом 10.11.2024 та 18.11.2024, проте ухвалами суду від 18.11.2024 позовні заяви було повернуто позивачу нібито через зловживання процесуальними правами, а тому строк звернення до суду із позовною заявою пропущено з поважних причин.

Вирішуючи наявний між сторонами спір, судом вивчалося питання можливості задоволення клопотання позивача про поновлення строку звернення до адміністративного суду з позовною заявою.

Судом приймається до уваги, що згідно усталеної практики Верховного Суду, встановлення строків звернення до суду з відповідними позовними заявами законом передбачено з метою дисциплінування учасників адміністративного судочинства та своєчасного виконання ними, передбачених КАС України, певних процесуальних дій.

Усталеною також є і практика Верховного Суду, що при вирішенні питання про поновлення строку, в межах кожної конкретної справи, суд надає оцінку обставинам, які слугували перешкодою для своєчасного звернення до суду, у взаємозв`язку із: тривалістю строку, який пропущено; поведінкою сторони протягом цього строку; діями, які він вчиняв, і чи пов`язані вони з готуванням звернення до суду та оцінювати їх в сукупності.

Встановлення строків звернення до адміністративного суду у системному зв`язку з принципом правової визначеності слугує меті забезпечення передбачуваності для відповідача (як правило, суб`єкта владних повноважень у адміністративних справах) та інших осіб того, що зі спливом встановленого проміжку часу прийняте рішення, здійснена дія (бездіяльність) не матимуть поворотної дії у часі та не потребуватимуть скасування, а правові наслідки прийнятого рішення або вчиненої дії (бездіяльності) не будуть відмінені у зв`язку з таким скасуванням. Тобто встановлені строки звернення до адміністративного суду сприяють уникненню ситуації правової невизначеності щодо статусу рішень, дій (бездіяльності) суб`єкта владних повноважень.

Як зазначив Європейський Суд з прав людини в ухвалі щодо прийняття заяви від 30 серпня 2006 року (справа «Каменівська проти України»), право на звернення до суду, одним з аспектів якого є право доступу до суду не є абсолютним, воно може бути обмеженим. Правила регулювання строків для подання скарги, безумовно, мають на меті забезпечення належного відправлення правосуддя і дотримання принципу юридичної визначеності. Зацікавлені особи повинні розраховувати на те, що ці правила будуть застосовані.

Чинним процесуальним законодавством визначений порядок вирішення питання поважності причин пропуску строку на звернення до суду та його поновлення, а також застосування наслідків пропущення строків звернення до адміністративного суду (постанова Верховного Суду від 30.11.2022 по справі № 607/15025/21).

Відповідно правової позиції, викладеної у постанові Верховного Суду від 02.02.2023 по справі № 160/22256/21, під поважними причинами необхідно розуміти лише ті обставини, які були чи є об`єктивно непереборними, тобто не залежать від волевиявлення особи, пов`язані з дійсно істотними обставинами, перешкодами чи труднощами, що унеможливлювали своєчасне звернення до суду у визначений законом строк. Оцінюючи поважність підстав несвоєчасного звернення до суду, слід виходити з того, що причина пропуску строку є поважною, якщо вона відповідає одночасно усім таким умовам: 1) це обставина (або кілька обставин), яка безпосередньо унеможливлює або ускладнює можливість вчинення процесуальних дій у визначений законом або судом строк; 2) це обставина, яка виникла об`єктивно, незалежно від волі особи, яка пропустила строк; 3) ця причина виникла протягом строку, який пропущено; 4) ця обставина підтверджується належними і допустимими засобами доказування.

Відповідно до приписів ч. 1 ст. 122 КАС України, позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Предметом спору за заявленими вимогами є визнання протиправною та скасування постанови № 248 від 01.11.2024 винесеної начальником ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Зі змісту позовної заяви убачається, що позивач був присутній при складенні спірної постанови 01.11.2024.

Згідно відповіді ІНФОРМАЦІЯ_1 № 12124 від 08.11.2024 наданого на адвокатський запит адвоката Харченка М.В., ОСОБА_1 01.11.2024 був ознайомлений зі складеними відносно нього протоколами про адміністративні правопорушення та постановами про накладення адміністративного стягнення та отримав відповідні копії протоколів та постанов.

Як зазначалося вище, позивач вказує, що він звертався до Дніпровського районного суду м. Києва з аналогічним позовом 10.11.2024 та 18.11.2024, проте ухвалами суду від 18.11.2024 позовні заяви було повернуто позивачу нібито через зловживання процесуальними правами, а тому строк звернення до суду із позовною заявою пропущено з поважних причин.

На підтвердження викладених у клопотанні обґрунтувань, позивачем додано копію ухвали Дніпровського районного суду м. Києва постановлену у справі № 755/20169/24 (провадження № 2-а/755/240/24), якою адміністративний позов ОСОБА_1 до ІНФОРМАЦІЯ_1 повернуто позивачу з підстав зловживання процесуальними правами, що виражалося у маніпуляції автоматизованим розподілом справ.

В свою чергу, на підтвердження обставин оскарження постанови № 248 від 01.11.2024 шляхом подачі до суду відповідного позову 10.11.2024 та 18.11.2024, до клопотання позивачем жодних доказів не надано.

Крім цього суд звертає увагу позивача та не, що повернення судом позовної заяви з підстав зловживання процесуальними правами не можна вважати поважною причиною пропуску строку звернення до суду, оскільки вказана обставина виникає виключно внаслідок свідомих порушень у користуванні процесуальними правами стороною у справі, що є не допустимим відповідно до ст. 45 КАС України.

Нормою ч. 3 ст. 123 КАС України визначено, що якщо факт пропуску позивачем строку звернення до адміністративного суду буде виявлено судом після відкриття провадження в адміністративній справі і позивач не заявить про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані ним у заяві, будуть визнані судом неповажними, суд залишає позовну заяву без розгляду.

Враховуючи вищевикладене, оскільки судом після відкриття провадження встановлено неповажність причин пропуску позивачем строку звернення до суду з позовної заявою, суд приходить до висновку, що позовна заява підлягає залишенню без розгляду на підставі ч. 3 ст. 123 КАС України.

Керуючись ст. ст. 123, 248, 294 КАС України,-

п о с т а н о в и в :

У задоволенні клопотання позивача ОСОБА_1 про поновлення пропущеного строку на звернення до суду з позовом до ІНФОРМАЦІЯ_1 про визнання протиправною та скасування постанови про притягнення до адміністративної відповідальності - відмовити.

Позовну заяву ОСОБА_1 до ІНФОРМАЦІЯ_1 про визнання протиправною та скасування постанови про притягнення до адміністративної відповідальності- залишити без розгляду.

Ухвала може бути оскаржена до Шостого апеляційного адміністративного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення (ухвали) суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повна ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження ухвали суду - якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Суддя