Справа № 160/29591/25
Суддя: Бутенко А.В.
Дата ухвалення: 2025-12-02 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

У Х В А Л А
02 грудня 2025 року м.Одеса
ОСОБА_2 звернувся до Дніпропетровського окружного адміністративного суду із позовною заявою до ІНФОРМАЦІЯ_1 (військова частина НОМЕР_1 ) Державної прикордонної служби України, Адміністрації Державної прикордонної служби України, в якій просить суд:
- визнати протиправним та скасувати рішення начальника відділення зв`язку начальником зв`язку відділу прикордонної служби « ІНФОРМАЦІЯ_2 » (тип А) лейтенанта ОСОБА_3 винесено рішення № 841 від 24.09.2025 р. про відмову в перетинанні державного кордону України ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_3 ;
- сягнути за рахунок бюджетних асигнувань військової частини НОМЕР_1 ІНФОРМАЦІЯ_4 на ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , відшкодування матеріальної шкоди в розмірі 28 567,37 грн., компенсацію моральної шкоди в розмірі 150 000 грн., судові витрати.
Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 15.10.2025 року адміністративну справу за позовом ОСОБА_2 до ІНФОРМАЦІЯ_1 (військова частина НОМЕР_1 ) Державної прикордонної служби України, Адміністрації Державної прикордонної служби України про визнання протиправним та скасування рішення №841 від 24.09.2025 року передано на розгляд до Одеського окружного адміністративного суду.
Ухвалою Одеського окружного адміністративного суду від 11.11.2025 року позовну заяву прийнято до розгляду та відкрито провадження в адміністративній справі за правилами спрощеного позовного провадження.
- стягнути за рахунок бюджетних асигнувань військової частини НОМЕР_1 , код ЄДРПОУ НОМЕР_2 , місце знаходження АДРЕСА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_4 на мою ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_5 , проживаю: АДРЕСА_2 . РНОКПП НОМЕР_3 , паспорт № НОМЕР_4 , користь компенсацію моральної шкоди в розмірі 200 000 грн.
Статтею 49 КАС України передбачено, що треті особи поділяються на два види: треті особи, які заявляють самостійні вимоги щодо предмета спору та треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору.
Відповідно до частини першої статті 49 КАС України треті особи, які заявляють самостійні вимоги щодо предмета спору, можуть вступити у справу до закінчення підготовчого провадження або до початку першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження, пред`явивши позов до однієї або декількох сторін. Задоволення позову таких осіб має повністю або частково виключати задоволення вимог позивача до відповідача. У разі вступу третіх осіб, які заявляють самостійні вимоги щодо предмета спору, розгляд адміністративної справи за клопотанням учасника справи починається спочатку.
Аналіз норми частини першої статті 49 КАС України свідчить, що позовні вимоги третьої особи, яка заявляє самостійні вимоги на предмет спору, обов`язково мають стосуватися предмету спору. Предмет спору - це об`єкт спірних правовідносин, те благо (річ, право, інше майно) з приводу якого виник спір. Крім того, третя особа, яка заявляє самостійні вимоги на предмет спору, як і сторони, має бути заінтересованою в результаті розгляду справи судом, але її інтерес є самостійним і не збігається з інтересами сторін у справі. Вимоги позивача і третьої особи із самостійними вимогами є взаємовиключними, а тому вони не можуть діяти як співпозивачі, оскільки між позивачем і третьою особою є конфлікт інтересів. Участь в адміністративній справі третіх осіб, які не заявляють самостійні вимоги, зумовлена тим, що судовий спір між сторонами прямо стосується прав та інтересів інших осіб. Тому участь у справі третіх осіб є формою захисту їхніх прав та інтересів, що пов`язані із спірними правовідносинами.
Матеріально-правовий інтерес полягає в тому, що рішення, яке буде ухвалене судом по конкретній справі, може порушити права та інтереси третьої особи. Процесуально-правовий інтерес третьої особи полягає в недопущенні ухвалення судом невигідного для себе рішення.
Задоволення адміністративного позову, який заявили такі особи, має повністю або частково виключати можливість задоволення вимог позивача до відповідача.
Отже, участь третіх осіб, які заявляють самостійні вимоги на предмет спору, характеризується наступними ознаками: вступають у процес, що розпочався; вступають у процес до закінчення судового розгляду; є суб`єктами спірних матеріальних правовідносин; вступають у процес добровільно та з власної ініціативи; втручаються у спір між сторонами, що вже виник; їх інтереси суперечать, як правило, інтересам обох сторін; заявляють самостійні вимоги на предмет спору (можуть претендувати на весь предмет чи на його частину); відстоюють у процесі свої інтереси, а відтак їхня юридична заінтересованість носить особистий характер. Матеріально-правовий інтерес полягає в тому, що рішення, яке буде винесено судом по конкретній справі, може порушити права та інтереси третьої особи. Процесуально-правовий інтерес третьої особи полягає в недопущенні ухвалення судом невигідного для себе рішення; вступають у справу, пред`явивши позов до однієї або до обох сторін.
Враховуючи зміст частини першої статті 49 КАС України, у позовній заяві третьої особи, яка заявляє самостійні вимоги на предмет спору, мають бути зазначені конкретні юридичні факти, які вказують на те, що суб`єкти публічного права - позивач, відповідач та відповідна третя особа вступили між собою у спірні правовідносини публічно-правового характеру.
Таким чином, особливістю та одночасно підставою участі осіб, які заявляють самостійні вимоги щодо предмета спору, є: наявність самостійних вимог щодо предмета спору; взаємовиключний характер їх юридичної заінтересованості з позивачем і відповідачем.
Отже, якщо адміністративний позов уже подано іншою особою, то особа, яка також вважає, що оскаржуваними рішенням, дією чи бездіяльністю суб`єкта владних повноважень порушено її права, свободи або законні інтереси, може вступити у справу як третя особа, яка заявляє самостійні вимоги щодо предмета спору, пред`явивши відповідний позов. В такому випадку така особа набуває прав позивача. Тому, поданий нею позов має відповідати вимогам, встановленим законом до позовних заяв (статті 160, 161, 172 Кодексу адміністративного судочинства України).
Враховуючи вищевикладене, з метою повного та об`єктивного вирішення даної справи, суд вважає за необхідне залучити до участі у справі, в якості третьої особи із самостійними вимогами щодо предмета спору ОСОБА_1 , з вимогами заявленими у позовній заяві, форма і зміст якої відповідає вимогам ст.160, 161, 172 КАС України, що обумовлює необхідність її прийняття та об`єднання в одне провадження з первісним позовом Департаменту гуманітарної політики Дніпровської міської ради.
Згідно частини першої статті 51 Кодексу адміністративного судочинства України крім прав та обов`язків, визначених у статті 44 цього Кодексу, треті особи, які заявляють самостійні вимоги щодо предмета спору, мають права позивача.
Щодо залучення до участі у справі третьої особи на стороні відповідача Державна казначейська служба України, суд зазначає наступне.
Так, за клопотанням учасників справи суд може залучити до участі у справі третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору, лише у разі, коли рішення у справі може вплинути на їхні права, свободи, інтереси або обов`язки.
Водночас, заявником не доведено, що рішення у цій справі може вплинути на права, свободи, інтереси або обов`язки Державної казначейської служби України.
Оскільки судом не підтверджено, що для всебічного та об`єктивного розгляду справи необхідно залучити третю особу, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору, на стороні відповідача - Державну казначейську службу України, тому суд відмовляє у задоволенні клопотання.
Щодо зазначення в якості другого відповідача Адміністрацію Державної прикордонної служби України, суд зазначає наступне.
Відповідно до пункту 9 частини 1 статті 1 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України) відповідач - суб`єкт владних повноважень, а у випадках, визначених законом, й інші особи, до яких звернена вимога позивача.
Відповідно до ч.ч. 1, 4 ст. 46 КАС України сторонами в адміністративному процесі є позивач та відповідач. Відповідачем в адміністративній справі є суб`єкт владних повноважень, якщо інше не встановлено цим Кодексом.
Зі змісту ст.48 КАС України слідує, що суд зобов`язаний встановлювати належність особи, зазначеної позивачем у якості відповідача, з огляду на те, чи повинна вона відповідати за позовними вимогами, заявленими в адміністративному позові.
Керуючись статтями 46, 48, 49, 180, 181, 241, 248 КАС України, суд
1. Залучити ОСОБА_1 до участі в справі в якості третьої особи, яка заявляє самостійні вимоги щодо предмета спору.
2. Прийняти до розгляду позовну заяву третьої особи, яка заявляє самостійні вимоги щодо предмета спору, ОСОБА_1 до ІНФОРМАЦІЯ_1 (військова частина НОМЕР_1 ) Державної прикордонної служби України, за участі третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні відповідача Адміністрації Державної прикордонної служби України про стягнення моральної шкоди.
3. Об`єднати в одне провадження позов третьої особи, яка заявляє самостійні вимоги щодо предмета спору, ОСОБА_1 до ІНФОРМАЦІЯ_1 (військова частина НОМЕР_1 ) Державної прикордонної служби України, за участі третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні відповідача Адміністрації Державної прикордонної служби України про стягнення моральної шкоди з первісним позовом ОСОБА_2 до ІНФОРМАЦІЯ_1 (військова частина НОМЕР_1 ) Державної прикордонної служби України, за участі третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні відповідача Адміністрації Державної прикордонної служби України про визнання протиправним та скасування рішення №841 від 24.09.2025 року.
4. Справа розглядатиметься за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін протягом розумного строку, але не більше шістдесяти днів із дня відкриття провадження у справі.
5. Запропонувати позивачу за первісним позовом подати до суду письмові пояснення по суті заявлених ОСОБА_1 позовних вимог протягом 10 календарних днів з дня отримання цієї ухвали суду.
6. Запропонувати відповідачу у п`ятнадцятиденний строк з дня отримання зазначеної ухвали, надати до суду відзив на позов ОСОБА_1 , а також всі письмові та електронні докази на підтвердження обставин справи.
Ухвала набирає законної сили негайно після її проголошення.

Ухвала оскарженню не підлягає, заперечення на неї можуть бути включені до апеляційної скарги на судове рішення.

Суддя А.В. Бутенко