Справа № 520/14578/25
Суддя: Спаскін О.А.
Дата ухвалення: 2025-12-03 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

03 грудня 2025 р. Справа № 520/14578/25
Другий апеляційний адміністративний суд у складі колегії:

Головуючого судді: Спаскіна О.А.,

Суддів: Присяжнюк О.В. , Любчич Л.В. ,

розглянувши в порядку письмового провадження у приміщенні Другого апеляційного адміністративного суду адміністративну справу за апеляційною скаргою Головного управління ДПС у Харківській області на рішення Харківського окружного адміністративного суду від 02.09.2025, головуючий суддя І інстанції: Чудних С.О., майдан Свободи, 6, м. Харків, 61022 по справі № 520/14578/25

за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "Дослідно-впроваджувальний центр "МОСТОКРАН"

до Головного управління ДПС у Харківській області

про визнання протиправним та скасування рішення, зобов`язання вчинити певні дії,

ВСТАНОВИВ:

Позивач, Товариство з обмеженою відповідальністю "Дослідно-впроваджувальний центр "МОСТОКРАН" (далі також - ТОВ "ДВЦ "МОСТОКРАН"), звернувся до Харківського окружного адміністративного суду з позовом до Головного управління ДПС у Харківській області, в якому просив суд:

- визнати протиправним та скасувати рішення комісії Головного управління ДПС у Харківській області з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних від 17.04.2025 року №99025 про відповідність Товариства з обмеженою відповідальністю "Дослідно-впроваджувальний центр "МОСТОКРАН", критеріям ризиковості платника податку, на підставі пункту 8 Критеріїв ризиковості платника податку;

- зобов`язати Головне управління ДПС у Харківській області виключити Товариство з обмеженою відповідальністю "Дослідно-впроваджувальний центр "МОСТОКРАН", з переліку платників податків, які відповідають критеріям ризиковості платника податків;

- стягнути з бюджетних асигнувань Головного управління ДПС у Харківській області (відокремлений підрозділ Державної податкової служби України), на користь Товариства з обмеженою відповідальністю "Дослідно-впроваджувальний центр "МОСТОКРАН", судові витрати у розмірі 2 422 (дві чотириста двадцять дві) гривні 40 коп. та витрати на правничу допомогу.

В обґрунтування позовних вимог зазначив, що рішення з питань зупинення реєстрації податкових накладних розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних про внесення підприємства позивача до переліку платників податку, які відповідають критеріям ризиковості є протиправним та підлягає скасуванню.

Представник відповідача за допомогою системи "Електронний суд" надіслав суду відзив на позовну заяву, в якому просив відмовити у задоволенні позовних вимог посилаючись на те, що рішення про відповідність критеріям ризиковості платника податку від 17.04.2025 року №99025 було прийнято на підставі та в межах норм чинного законодавства, відтак скасуванню не підлягає. Також вказав на те, що позовна вимога щодо виключення позивача з переліку платників податків, які відповідають критеріям ризиковості платника податків належить до дискреційних повноважень податкового органу, у зв`язку з чим вважає, що суд задовольнивши вказану вимогу, в даному випадку, перебере функцію органу ДПС щодо збирання, опрацювання та контролю за своєчасністю та достовірністю сплати коштів до бюджету, що є недопустимим.

Рішенням Харківського окружного адміністративного суду від 02.09.2025 адміністративний позов Товариства з обмеженою відповідальністю "Дослідно-впроваджувальний центр "МОСТОКРАН" задоволено.

Визнано протиправним та скасовано рішення комісії Головного управління ДПС у Харківській області з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних від 17.04.2025 року №99025 про відповідність Товариства з обмеженою відповідальністю "Дослідно-впроваджувальний центр "МОСТОКРАН", критеріям ризиковості платника податку, на підставі пункту 8 Критеріїв ризиковості платника податку.

Зобов`язано Головне управління ДПС у Харківській області виключити Товариство з обмеженою відповідальністю "Дослідно-впроваджувальний центр "МОСТОКРАН", з переліку платників податків, які відповідають критеріям ризиковості платника податків.

Стягнуто з бюджетних асигнувань Головного управління ДПС у Харківській області (відокремлений підрозділ Державної податкової служби України), на користь Товариства з обмеженою відповідальністю "Дослідно-впроваджувальний центр "МОСТОКРАН", судові витрати у розмірі 2 422 (дві чотириста двадцять дві) гривні 40 коп.

Не погодившись з рішенням суду першої інстанції, відповідачем подано апеляційну скаргу, в якій він просить скасувати оскаржуване рішення та прийняти постанову, якою в задоволенні позовних вимог відмовити.

В обґрунтування вимог апеляційної скарги відповідач посилається на порушення судом першої інстанції, при прийнятті рішення, норм матеріального та процесуального права, з обставин і обґрунтувань, викладених в апеляційній скарзі. Зазначив, що суд першої інстанції невірно застосував приписи п. 6 Порядку зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування (далі ПН/РК) в Єдиному реєстрі податкових накладних (далі ЄРПН), затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 11.12.2019 № 1165 (далі Порядок № 1165), п. 201.16 ст. 201 Податкового кодексу України (далі ПКУ).

Зауважив, що підставою прийняття спірного рішення слугувала наступна податкова інформація: 02 придбання товару, походження якого не прослідковується за ланцюгом придбання, якщо придбання здійснюється не у виробника такого товару Інформація, за якою встановлена відповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку: 1. Придбання, період (19.08.2024 по 28.10.2024), код УКТ ЗЕД 3925 ТОВ «ПБГ «ЕНЕРГОБУД», , дата включення до переліку ризикових платників 26.11.2024; 2. Придбання, період (01.11.2024 по 01.11.2024), код УКТ ЗЕД ТОВ «ПБГ «ЕНЕРГОБУД», , дата включення до переліку ризикових платників 26.11.2024; 3. Придбання, період (09.10.2024 по 15.11.2024), код УКТ ЗЕД ТОВ «ПБГ «ЕНЕРГОБУД», , дата включення до переліку ризикових платників 26.11.2024; 4. Придбання, період (03.09.2024 по 16.09.2024), код УКТ ЗЕД ТОВ «ПБГ «ЕНЕРГОБУД», , дата включення до переліку ризикових платників 26.11.2024; 5. Придбання, період (02.07.2024 по 16.07.2024), код УКТ ЗЕД 3916 ТОВ «АГАТЛЮКС», , дата включення до переліку ризикових платників 26.11.2024; 6. Придбання, період (08.07.2024 по 15.07.2024), код УКТ ЗЕД 3921 ТОВ «АГАТЛЮКС», , дата включення до переліку ризикових платників 26.11.2024; 7. Придбання, період (02.10.2024 по 15.10.2024), код УКТ ЗЕД 3925 ТОВ «АГАТЛЮКС», , дата включення до переліку ризикових платників 26.11.2024; 8. Придбання, період (08.07.2024 по 15.07.2024), код УКТ ЗЕД ТОВ «АГАТ-ЛЮКС», , дата включення до переліку ризикових платників 26.11.2024; 9. Придбання, період (10.10.2024 по 23.10.2024), код УКТ ЗЕД ТОВ «АГАТЛЮКС», , дата включення до переліку ризикових платників 26.11.2024; 10. Придбання, період (05.08.2024 по 18.08.2024), код УКТ ЗЕД ТОВ «АГАТ-ЛЮКС», , дата включення до переліку ризикових платників 26.11.2024; 11. Придбання, період (18.07.2024 по 18.07.2024), код УКТ ЗЕД ТОВ «АГАТ-ЛЮКС», , дата включення до переліку ризикових платників 26.11.2024. 2. Ненадання платником податку копій документів, які можуть свідчити про невідповідність критеріям ризиковості платника податку: 1. ДОКУМЕНТИ 2. Придбання товару, походження якого не прослідковується за ланцюгом постачання. Отже, у податкового органу виник сумнів щодо господарської діяльності позивача, аналіз діяльності позивача свідчить про наявність ризиків маніпулювання показниками податкової звітності з ПДВ та втрат бюджету, проходження схемного кредиту суб`єктів господарювання, які при здійсненні фінансово-господарських операцій здійснюють підміну позицій товарних груп та задіяні в схемах формування ризикового податкового кредиту з ПДВ для реального сектору економіки.

Щодо позовної вимоги про зобов`язання виключити позивача з переліку платників податку, які відповідають критеріям ризиковості, зазначив про те, що суд не може підміняти державний орган, рішення якого оскаржується, приймати замість нього рішення, яке визнається протиправним, інше рішення, яке б відповідало закону, і давати вказівки, які б свідчили про вирішення питань, що належать до компетенції такого суб`єкта владних повноважень, оскільки такі дії виходять за межі визначених йому повноважень законодавцем.

Отже, позовна вимога про зобов`язання виключити позивача з переліку платників податку, які відповідають критеріям ризиковості, є протиправною, тому вважає, що з урахуванням рішення суду у разі встановлення судом його протиправності документи повинні бути розглянуті Комісією повторно.

Відзив на апеляційну скаргу поданий не був. Відповідно ч. 4 ст. 304 КАС України, відсутність відзиву на апеляційну скаргу не перешкоджає перегляду рішення суду першої інстанції.

Відповідно до п. 3 ч. 1 ст. 311 КАС України, справа розглядається в порядку письмового провадження за наявними у справі матеріалами.

Колегія суддів, заслухавши суддю-доповідача, пояснення осіб, які прибули в судове засідання, перевіривши рішення суду та доводи апеляційної скарги, дослідивши матеріали справи, вважає, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню з наступних підстав.

Судом першої інстанції встановлено, що Товариство з обмеженою відповідальністю «Дослідно-впроваджувальний центр «МОСТОКРАН»», () згідно з інформацією з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань, належним чином зареєстроване 24.05.2006 номер запису: 0026281.

Видами діяльності ТОВ «ДВЦ «МОСТОКРАН» є :

33.12 Ремонт і технічне обслуговування машин і устаткування промислового призначення (основний)

Інші: 43.99 Інші спеціалізовані будівельні роботи, н.в.і.у;

45.31 Оптова торгівля деталями та приладдям для автотранспортних засобів;

45.32 Роздрібна торгівля деталями та приладдям для автотранспортних засобів;

46.69 Оптова торгівля іншими машинами й устаткованням;

47.99 Інші види роздрібної торгівлі поза магазинами;

71.12 Діяльність у сфері інжинірингу, геології та геодезії, надання послуг технічного консультування в цих сферах;

71.20 Технічні випробування та дослідження;

72.19 Дослідження й експериментальні розробки у сфері інших природничих і технічних наук;

33.14 Ремонт і технічне обслуговування електричного устатковання;

33.20 Установлення та монтаж машин і устатковання.

У підтвердження наявності достатніх трудових ресурсів, позивачем надано до суду копію штатного розпису, згідно з яким у ТОВ «ДВЦ «МОСТОКРАН» на підприємстві працює 7 осіб: директор, заступник директора по комерційній діяльності, бухгалтер, інженер-конструктор, слюсар-електрик - 2, слюсар-монтажник.

Також судом встановлено, що для здійснення господарської діяльності ТОВ «ДВЦ «МОСТОКРАН» орендує нежитлове приміщення загальною площею 365 кв.м. - під цех та частину нежитлового приміщення площею 63 кв.м. - під склад та офіс, розташовані за адресою: м. Харків, проспект Героїв Харкова, 269.

Крім того, судом встановлено, що ТОВ «ДВЦ «МОСТОКРАН» про вищенаведені об`єкти прозвітувало до контролюючого органу шляхом подання повідомлення форми 20-ОПП.

Оренда здійснюється у Товариства з обмеженою відповідальністю «Харківський завод сантехвиробів» () на підставі договору оренди нерухомого майна від 01 березня 2017 року № 27, вказані договір та акт приймання-передачі нежитлового приміщення від 01 березня 2017року додані до матеріалів справи.

Транспортування товару шляхом залучення транспортних послуг підтверджено договором оренди транспортного засобу від 15.09.2023, строком на 5 років, копія якого долучена до матеріалів справи.

Крім того, для забезпечення виконання робіт з монтажу, демонтажу, налагодження, ремонту, технічного обслуговування, реконструкції машин, механізмів, устатковання підвищеної небезпеки: вантажопідіймальні крани, підійомники; робіт, що виконуються за допомогою механічних підіймачів та будівельних підйомників; газополум`яні роботи, ТОВ «ДВЦ «МОСТОКРАН» було отримано дозвіл № 874.19.63, наявний в матеріалах справи.

В підтвердження ведення господарської діяльності Товариства до матеріалів справи позивачем надано копії господарських договорів (контрактів), а також видаткові накладні, товарно-транспортні накладні, виписки установ банку про сплату товару (послуг), по контрагентам ТОВ "Нові аграрні технології", ПСП "Агрофірма "Світанок", ТОВ "Група Агропродінвест", ТОВ Продовольча компанія "Зоря Поділля", ТОВ "Агропартнер-1", ТОВ "ДАТА М", ТОВ "Східні солодощі 21".

Через електронну систему обміну документами з податковим органом, ТОВ «ДВЦ «МОСТОКРАН» отримало рішення комісії з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних про відповідність/невідповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податку № 39614 від 12.12.2024, у якому зазначалось про відповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку, а також вказувалось: підстава: п. 8 Критеріїв ризиковості платника податку:

-інформація, за якою встановлена відповідність платника податку критеріям ризиковості платника податків: 02 - придбання товару, походження якого не прослідковується за ланцюгом постачання; 13 - придбання товарів (послуг) у платника(ів) податку, щодо якого(их) прийняте рішення про відповідність критеріям ризиковості платника податку;

- ненадання платником податку копій документів, які можуть свідчити про невідповідність критеріям ризиковості платника податку.

При цьому, зі змісту вказаного рішення вбачається, що в графі рішення "Документи" не було зазначено конкретних документів, які не були надані ТОВ «ДВЦ «МОСТОКРАН» або були надані частково.

Не погоджуючись з Рішенням про відповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податку № 39614 від 12.12.2024, ТОВ «ДВЦ «МОСТОКРАН» було подано до комісії регіонального рівня Повідомлення № 1 від 11.04.2025 про подання інформації та копій документів щодо невідповідності платника податку критеріям ризиковості платника податку.

До даних пояснень позивачем були додані наступні документи: договір оренди нежитлового приміщення № 27від 01.03.2017; Додаток 1 до Договору оренди № 27 від 01. 03.2017; Акт приймання-передачі нежитлового приміщення від 01.03.2017; Додаткова угода до Договору № 27 від 01.03.2017 (продовження строку дії договору оренди з 01.01.2025); Додаток 10 до Договору № 27 від 01.03.2017; Наказ № 15 від 30.09.2024; Дозвіл № 874.19.63 від 04.12.2019; Декларація відповідності матеріально-технічної бази вимогам охорони праці; Договір оренди транспортного засобу; Штатний розпис від 01.10.2024; Протокол про призначення директора; Рахунки та видаткові накладні на придбання товарів від ТОВ «ПБГ Енергобуд» та ТОВ «Агат-Люкс»; Договори з ТОВ «ПБГ Енергобуд» та ТОВ «Агат-Люкс»; Форма № 20-ОПП; Банківські виписки за розрахунками за придбані товари.

Крім того, ТОВ «ДВЦ «МОСТОКРАН» було надано розкриті пояснення відносно діяльності підприємства.

Також Товариство надало податкову інформацію та документи щодо операцій з ТОВ «ПБГ «ЕНЕРГОБУД», та ТОВ «АГАТ-ЛЮКС», .

За результатами розгляду інформації та копій документів щодо невідповідності платника податку критеріям ризиковості платника податку, 17.04.2025 ТОВ «ДВЦ «МОСТОКРАН» отримало рішення про відповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податку від 17.04.2025 № 99025, із зазначенням підстав: у разі відповідності пункту 8 критеріїв ризиковості платника податку зазначається код(коди) податкової інформації, яка є підставою для прийняття рішення про відповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку: 02 - придбання товару, походження якого не прослідковується за ланцюгом придбання, якщо придбання здійснюється не у виробника такого товару.

Інформація, за якою встановлена відповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку:

Придбання, період (19.08.2024 по 28.10.2024), код УКТ ЗЕД 3925 - ТОВ «ПБГ ЕНЕРГОБУД», , дата включення до переліку ризикових платників - 26.11.2024;

1.Придбання, період (01.11.2024 по 01.11.2024), код УКТ ЗЕД - ТОВ «ПБГ «ЕНЕРГОБУД», , дата включення до переліку ризикових платників - 26.11.2024;

2.Придбання, період (09.10.2024 по 15.11.2024), код УКТ ЗЕД - ТОВ «ПБГ «ЕНЕРГОБУД», , дата включення до переліку ризикових платників - 26.11.2024;

3.Придбання, період (03.09.2024 по 16.09.2024), код УКТ ЗЕД - ТОВ «ПБГ «ЕНЕРГОБУД», , дата включення до переліку ризикових платників - 26.11.2024;

4.Придбання, період (02.07.2024 по 16.07.2024), код УКТ ЗЕД 3916 - ТОВ «АГАТ- ЛЮКС», , дата включення до переліку ризикових платників - 26.11.2024;

5.Придбання, період (08.07.2024 по 15.07.2024), код УКТ ЗЕД 3921 - ТОВ «АГАТ- ЛЮКС», , дата включення до переліку ризикових платників - 26.11.2024;

6.Придбання, період (02.10.2024 по 15.10.2024), код УКТ ЗЕД 3925 - ТОВ «АГАТ- ЛЮКС», , дата включення до переліку ризикових платників - 26.11.2024;

7.Придбання, період (08.07.2024 по 15.07.2024), код УКТ ЗЕД - ТОВ «АГАТ-ЛЮКС», , дата включення до переліку ризикових платників - 26.11.2024;

8.Придбання, період (10.10.2024 по 23.10.2024), код УКТ ЗЕД - ТОВ «АГАТ-ЛЮКС», , дата включення до переліку ризикових платників - 26.11.2024;

9.Придбання, період (05.08.2024 по 18.08.2024), код УКТ ЗЕД - ТОВ «АГАТ-ЛЮКС», , дата включення до переліку ризикових платників - 26.11.2024;

10.Придбання, період (18.07.2024 по 18.07.2024), код УКТ ЗЕД - ТОВ «АГАТ-ЛЮКС», , дата включення до переліку ризикових платників - 26.11.2024.

Також в оскаржуваному рішенні зазначено: «Ненадання платником податку копій документів, які можуть свідчити про невідповідність критеріям ризиковості платника податку: «ДОКУМЕНТИ» придбання товару, походження якого не прослідковується за ланцюгом постачання».

ТОВ «ДВЦ «МОСТОКРАН» не погоджується з рішенням від 17.04.2025 № 99025, вважає його протиправним та таким, що не відповідає положенням діючого податкового законодавства, у зв`язку з чим звернувся до суду за захистом своїх прав.

Суд першої інстанції, задовольняючи позовні вимоги, виходив з того, що оскаржуване рішення про відповідність позивача критеріям ризиковості платника податків носить протиправний характер та підлягає скасуванню.

Перевіривши за наявними у справі матеріалами доводи, викладені в апеляційній скарзі, правильність застосування судом норм матеріального та процесуального права і правової оцінки обставин у справі у межах, визначених статтею 308 Кодексу адміністративного судочинства України (КАС України), колегія суддів встановила таке.

Згідно з частиною 2 статті 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Пунктом 201.1 статті 201 Податкового кодексу України (далі - ПК України) визначено, що на дату виникнення податкових зобов`язань платник податку зобов`язаний скласти податкову накладну в електронній формі з дотриманням умови щодо реєстрації у порядку, визначеному законодавством, кваліфікованого електронного підпису уповноваженої платником особи та зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних у встановлений цим Кодексом термін.

За приписами пункту 201.16 цієї ж статті реєстрація податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних може бути зупинена в порядку та на підставах, визначених Кабінетом Міністрів України.

Функціонування Єдиного реєстру податкових накладних (далі за текстом ЄРПН) відбувається в автоматизованому режимі за правилами, визначеними Порядком ведення єдиного реєстру податкових накладних, затвердженим постановою Кабінету Міністрів України від 29.12.2010 № 1246 (далі за текстом - Порядок № 1246), а також Порядком електронного адміністрування податку на додану вартість, затвердженим постановою Кабінету Міністрів України від 16.10.2014 (далі за текстом - Порядок № 569).

Відповідно до пункту 12 Порядку № 1246 після надходження податкової накладної та/або розрахунку коригування до ДПС в автоматизованому режимі здійснюється їх розшифрування та проводяться перевірки, зокрема: відповідності податкової накладної та/або розрахунку коригування затвердженому формату (стандарту); наявності підстав для зупинення реєстрації податкових накладних та/або розрахунків коригування.

Отже, саме в автоматизованому режимі здійснюється перевірка одержаної від платника податків податкової накладної на предмет наявності підстав для зупинення реєстрації.

За визначенням, наведеним у пункті 2 Порядку № 1165, автоматизований моніторинг відповідності податкової накладної/розрахунку коригування критеріям оцінки ступеня ризиків - сукупність заходів та методів, що застосовуються контролюючим органом для виявлення ознак наявності ризиків порушення норм податкового законодавства за результатами проведення автоматизованого аналізу наявної в інформаційних системах контролюючих органів податкової інформації.

Відповідно до пункту 5 Порядку № 1165 платник податку, яким складено та/або подано для реєстрації в Реєстрі податкову накладну/розрахунок коригування, що не відповідають жодній з ознак безумовної реєстрації, перевіряється щодо відповідності критеріям ризиковості платника податку (додаток 1), показникам, за якими визначається позитивна податкова історія платника податку (додаток 2).

Податкова накладна/розрахунок коригування, що не відповідають жодній з ознак безумовної реєстрації, перевіряються щодо відповідності відображених у них операцій критеріям ризиковості здійснення операцій (додаток 3).

Додатком 1 до Порядку № 1165 установлено наступні Критерії ризиковості платника податку на додану вартість:

1. Платника податку на додану вартість (далі - платник податку) зареєстровано (перереєстровано) на підставі недійсних (втрачених, загублених) та підроблених документів згідно з інформацією, наявною в контролюючих органах.

2. Платника податку зареєстровано (перереєстровано) в органах державної реєстрації фізичними особами з подальшою передачею (оформленням) у володіння чи управління неіснуючим, померлим, безвісти зниклим особам згідно з інформацією, наявною в контролюючих органах.

3. Платника податку зареєстровано (перереєстровано) в органах державної реєстрації фізичними особами, що не мали наміру провадити фінансово-господарської діяльності або здійснювати повноваження, згідно з інформацією, наданою такими особами.

4. Платника податку зареєстровано (перереєстровано) та ним проваджено фінансово-господарську діяльність без відома і згоди його засновників і призначених у законному порядку керівників згідно з інформацією, наданою такими засновниками та/або керівниками.

5. Платник податку - юридична особа не має відкритих рахунків у банку/небанківського надавача платіжних послуг, крім рахунків у Казначействі (крім бюджетних установ).

6. Платником податку не подано контролюючому органу податкової звітності з податку на додану вартість за два останніх звітних (податкових) періоди всупереч нормампідпункту 16.1.3пункту 16.1 статті 16 та абзацу першого пункту 49.2 і пункту 49.18 статті 49 Податкового кодексу України (далі - Кодекс), з урахуванням вимог підпункту 69.1пункту 69 підрозділу 10 розділу XX Перехідні положення Кодексу.

7. Платником податку на прибуток підприємств не подано контролюючому органу фінансової звітності за останній звітний період всупереч нормам підпункту 16.1.3пункту 16.1 статті 16 та пункту 46.2статті 46 Кодексу, з урахуванням вимог підпункту 69.1пункту 69 підрозділу 10 розділу XX Перехідні положення Кодексу.

8. У контролюючих органах наявна податкова інформація, яка стала відома у процесі провадження поточної діяльності під час виконання покладених на контролюючі органи завдань і функцій, що визначає ризиковість здійснення господарської операції, зазначеної в поданих для реєстрації податковій накладній/розрахунку коригування.

За приписами пункту 6 Порядку № 1165 у разі коли за результатами автоматизованого моніторингу платник податку, яким складено та/або подано податкову накладну/розрахунок коригування для реєстрації в Реєстрі, відповідає хоча б одному критерію ризиковості платника податку, реєстрація такої податкової накладної/розрахунку коригування зупиняється.

Податкова накладна/розрахунок коригування, що не відповідають жодній з ознак безумовної реєстрації, перевіряються щодо відповідності відображених у них операцій критеріям ризиковості здійснення операцій (додаток 3).

Питання відповідності/невідповідності платника податку критеріям ризиковості платника податку розглядається комісією регіонального рівня.

У разі встановлення відповідності платника податку хоча б одному з критеріїв ризиковості платника податку комісією регіонального рівня приймається рішення про відповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку.

Включення платника податку до переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості платника податку, здійснюється в день проведення засідання комісії регіонального рівня та прийняття відповідного рішення.

Платник податку отримує рішення про відповідність критеріям ризиковості платника податку через електронний кабінет у день прийняття такого рішення (додаток 4).

Аналіз вищенаведених норм права дозволяє дійти висновку, що лише після подання платником податку на реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування та встановлення за результатами автоматизованого моніторингу відповідність такого платнику критерію ризиковості відбувається зупинення реєстрація такої податкової накладної/розрахунку коригування.

Разом з цим, у спірних правовідносинах прийняттю оскаржуваного рішення комісії з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних Головного управління ДПС у Харківській області від 17.04.2025 № 99025 про відповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податку, не передувало подання позивачем на реєстрацію ані податкової(их) накладної (их) ані розрахунку(ів) коригування.

Дослідивши зміст спірного рішення від 17.04.2025 № 99025 про відповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості, колегією суддів встановлено зокрема, що при віднесенні позивача до ризикових платників, Комісією у вказаному рішенні зазначено «з урахуванням отриманих від платника податку інформації та копій відповідних документів від 11.04.2025 № 1.

В рядку «код (коди) податкової інформації, яка є підставою для розгляду питання про відповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку»: 02 придбання товару, походження якого не прослідковується за ланцюгом придбання, якщо придбання здійснюється не у виробника такого товару.

Інформація, за якою встановлена відповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку:

придбання, період (19.08.2024 по 28.10.2024), код УКТ ЗЕД 3925 - ТОВ «ПБГ ЕНЕРГОБУД», , дата включення до переліку ризикових платників - 26.11.2024;

придбання, період (01.11.2024 по 01.11.2024), код УКТ ЗЕД - ТОВ «ПБГ «ЕНЕРГОБУД», , дата включення до переліку ризикових платників - 26.11.2024;

придбання, період (09.10.2024 по 15.11.2024), код УКТ ЗЕД - ТОВ «ПБГ «ЕНЕРГОБУД», , дата включення до переліку ризикових платників - 26.11.2024;

придбання, період (01.11.2024 по 01.11.2024), код УКТ ЗЕД - ТОВ «ПБГ «ЕНЕРГОБУД», , дата включення до переліку ризикових платників - 26.11.2024;

придбання, період (03.09.2024 по 16.09.2024), код УКТ ЗЕД - ТОВ «ПБГ «ЕНЕРГОБУД», , дата включення до переліку ризикових платників - 26.11.2024;

придбання, період (02.07.2024 по 16.07.2024), код УКТ ЗЕД 3916 - ТОВ «АГАТ- ЛЮКС», , дата включення до переліку ризикових платників - 26.11.2024;

придбання, період (08.07.2024 по 08.07.2024), код УКТ ЗЕД 3921 - ТОВ «АГАТ- ЛЮКС», , дата включення до переліку ризикових платників - 26.11.2024;

придбання, період (02.10.2024 по 15.10.2024), код УКТ ЗЕД 3925 - ТОВ «АГАТ- ЛЮКС», , дата включення до переліку ризикових платників - 26.11.2024;

придбання, період (08.07.2024 по 05.08.2024), код УКТ ЗЕД - ТОВ «АГАТ-ЛЮКС», , дата включення до переліку ризикових платників - 26.11.2024;

придбання, період (10.10.2024 по 15.11.2024), код УКТ ЗЕД - ТОВ «АГАТ-ЛЮКС», , дата включення до переліку ризикових платників - 26.11.2024;

придбання, період (05.08.2024 по 05.08.2024), код УКТ ЗЕД - ТОВ «АГАТ-ЛЮКС», , дата включення до переліку ризикових платників - 26.11.2024;

придбання, період (18.07.2024 по 18.07.2024), код УКТ ЗЕД - ТОВ «АГАТ-ЛЮКС», , дата включення до переліку ризикових платників - 26.11.2024.

Також в оскаржуваному рішенні зазначено: «Ненадання платником податку копій документів, які можуть свідчити про невідповідність критеріям ризиковості платника податку. «ДОКУМЕНТИ» придбання товару, походження якого не прослідковується за ланцюгом постачання».

Колегія суддів звертає увагу, що контролюючим органом, ані в оскаржуваному рішенні, ані до матеріалів справи не надано обґрунтованих пояснень, яких конкретно документів не вистачило задля прийняття позитивного рішення для платника податку.

Слід зазначити, що пунктом 6 Порядку № 1165, серед іншого, передбачено, що Комісією регіонального рівня розглядається питання виключення платника податку з переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості платника податку, у разі виявлення обставин та/або отримання інформації, що свідчать про невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку та/або отримання інформації та копій відповідних документів від платника податку, що свідчать про невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку.

Інформація та копії документів подаються платником податку до ДПС в електронній формі засобами електронного зв`язку з урахуванням вимог Законів України "Про електронні документи та електронний документообіг", "Про електронні довірчі послуги" та Порядку обміну електронними документами з контролюючими органами, затвердженого Мінфіном.

Документами, необхідними для розгляду питання виключення платника податку з переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості платника податку, можуть бути:

договори, зокрема зовнішньоекономічні контракти, з додатками до них;

договори, довіреності, акти керівного органу платника податку, якими оформлено повноваження осіб, які одержують продукцію в інтересах платника податку для здійснення операції;

первинні документи щодо постачання/придбання товарів/послуг, зберігання і транспортування, навантаження, розвантаження продукції, складські документи (інвентаризаційні описи), у тому числі рахунки-фактури/інвойси, акти приймання-передачі товарів (робіт, послуг) з урахуванням наявних типових форм та галузевої специфіки, накладні;

розрахункові документи та/або банківські виписки з особових рахунків;

документи щодо підтвердження відповідності продукції (декларації про відповідність, паспорти якості, сертифікати відповідності), наявність яких передбачено договором та/або законодавством;

інші документи, що підтверджують невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку.

Інформацію та копії документів, подані платником податку, комісія регіонального рівня розглядає протягом семи робочих днів, що настають за датою їх надходження, та приймає відповідне рішення.

За результатами розгляду інформації та копій документів комісією регіонального рівня приймається рішення про відповідність/невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку, яке платник податку отримує в електронному кабінеті у день його прийняття (додаток 4).

Якщо за результатами розгляду інформації та копій документів, що свідчать про невідповідність платника податку вимогам пункту 8 додатка 1, комісією регіонального рівня прийнято рішення про відповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку, в такому рішенні зазначається:

актуальна інформація щодо податкової інформації, що стала підставою для розгляду питання про відповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку, та ризикових операцій, відображених у попередньому рішенні про відповідність критеріям ризиковості платника податку. До такої інформації не застосовуються вимоги абзацу дев`ятого цього пункту;

інформація щодо операцій, відображених у податковій накладній/розрахунку коригування, дата подання для реєстрації в Реєстрі яких не раніше 180 днів до дати прийняття попереднього рішення про відповідність критеріям ризиковості платника податку. До такої інформації не застосовуються вимоги абзацу дев`ятого цього пункту.

Матеріалами справи підтверджено, що позивач, скориставшись своїм правом, передбаченим п.6 Порядку № 1165 на рішення про відповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку від 12.12.2024 № 39614 подав повідомлення про подання інформації та копій документів щодо невідповідності платника податку критеріям ризиковості платника податку разом з поясненнями для прийняття рішення про невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку та копіями документів на підтвердження невідповідності платника податку критеріям ризиковості.

Варто зауважити, що з огляду на відсутність конкретизації контролюючим органом конкретного переліку документів, які необхідно надати платнику податків з метою спростування сумнівів щодо ризиковості, позивач на власний розсуд обрав пакет наданих документів.

Отримання контролюючим органом копій вказаних документів з поясненнями не заперечується сторонами.

Разом з цим, у відповідь на вказане повідомлення, відповідачем, з урахуванням отриманих від платника податку інформації та копій відповідних документів, було прийнято оскаржуване рішення про відповідність платника податку на додану вартість пункту 8 критеріїв ризиковості платника податку з підстав ненадання платником податку копій документів, які можуть свідчити про невідповідність критеріям ризиковості платника податку.

У графі «документи» контролюючим органом вказано: придбання товару, походження якого не прослідковується за ланцюгом постачання. Однак, контролюючим органом не вказано, яких саме документів було недостатньо, що вказує на неналежну вмотивованість оскаржуваного рішення та призводить до правової невизначеності платника податку в частині окреслення, що саме розумілося під ненаданням платником документів.

При цьому, матеріалами справи підтверджено, що позивачем подано повідомлення про подання інформації та копій документів щодо невідповідності платника податку критеріям ризиковості платника податку разом з поясненнями для прийняття рішення про невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку та копіями документів на підтвердження невідповідності платника податку критеріям ризиковості, серед яких, зокрема, договір оренди нежитлового приміщення № 27 від 01.03.2017; Додаток 1 до Договору оренди № 27 від 01.03.2017; Акт приймання-передачі нежитлового приміщення від 01.03.2017; Додаткова угода до Договору № 27 від 01.03.2017 (продовження строку дії договору оренди з 01.01.2025); Додаток 10 до Договору № 27 від 01.03.2017; Наказ № 15 від 30.09.2024; Дозвіл № 874.19.63 від 04.12.2019; Декларація відповідності матеріально-технічної бази вимогам охорони праці; Договір оренди транспортного засобу; Штатний розпис від 01.10.2024; Протокол про призначення директора; Рахунки та видаткові накладні на придбання товарів від ТОВ «ПБГ Енергобуд» та ТОВ «Агат-Люкс»; Договори з ТОВ «ПБГ Енергобуд» та ТОВ «Агат-Люкс»; Форма № 20-ОПП; Банківські виписки за розрахунками за придбані товари.

Крім того, ТОВ «ДВЦ «МОСТОКРАН» було надано розкриті пояснення відносно діяльності підприємства.

Також Товариство надало податкову інформацію та документи щодо операцій з ТОВ «ПБГ «ЕНЕРГОБУД», та ТОВ «АГАТ-ЛЮКС», .

Таким чином позивачем було надано до контролюючого органу необхідні, на його розсуд, первинні документи та пояснення по взаємовідносинам з ТОВ «ПБГ «ЕНЕРГОБУД», та ТОВ «АГАТ-ЛЮКС», для прийняття рішення про невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку.

При цьому, суд апеляційної інстанції зазначає, що відсутність певного документа чи ненадання його контролюючому органу не може бути підставою для внесення платника податку до реєстру ризикових, за умови, якщо останнім не окреслювався чіткий перелік документів, які необхідно надати платнику податків з метою усунення будь-яких сумнівів.

Твердження контролюючого органу про ризиковість здійснених позивачем господарських операцій, без зазначення належного мотивування та причини віднесення позивача до ризикових є таким, що не відповідає принципу правової визначеності.

Слід також звернути увагу, що норми податкового законодавства не ставлять у залежність достовірність даних податкового обліку платника податків від дотримання податкової дисципліни його контрагентами, якщо цей платник (покупець) мав реальні витрати у зв`язку з придбанням товарів (робіт, послуг), призначених для використання у його господарській діяльності. Порушення певними постачальниками товару (робіт, послуг) у ланцюгу постачання вимог податкового законодавства чи правил ведення господарської діяльності не може бути підставою для висновку про порушення покупцем товару (робіт, послуг) вимог закону щодо формування податкового кредиту, тому платник податків (покупець товарів (робіт, послуг)) не повинен зазнавати негативних наслідків, зокрема у вигляді позбавлення права на податковий кредит, за можливу неправомірну діяльність його контрагента за умови, якщо судом не встановлено фактів, які свідчать про обізнаність платника податків щодо такої поведінки контрагента та злагодженість дій між ними.

Окрім того, під час проведення господарських операцій платник податків може бути і необізнаним стосовно дійсного стану правосуб`єктності своїх контрагентів і реально поставляти на їх адресу товари (роботи чи послуги), незважаючи на те, що контрагенти можливо і мають наміри щодо порушення податкового законодавства.

Аналогічна правова позиція викладена в постанові Верховного Суду від 24.09.2021 № 320/5555/20

Порушення контрагентами позивача вимог податкового законодавства та дисципліни складання первинних документів не може слугувати підставою для зменшення добросовісному суб`єкту господарювання суми податкового кредиту з податку на додану вартість. Факт порушення контрагентом може мати податкові наслідки для платника, лише якщо податкова служба доведе, що платник діяв без достатньої обачливості і обережності, та йому мало бути відомо про порушення контрагента, або його діяльність спрямована на отримання податкової вигоди при операціях переважно з контрагентами, які не виконують своїх податкових зобов`язань.

Платник податків не може нести відповідальність за дії контрагентів при відсутності вини, інакше порушуються основні конституційні засади: дотримання принципу справедливості як елемента верховенства права (статті 8 Конституції України), індивідуалізації відповідальності (статті 61 Конституції України), забезпечення доведеності вини (статті 129 Конституції України).

Конституційний принцип індивідуалізації відповідальності знайшов своє відображення у постановах Верховного Суду України від 06.04.2004 року у справі 8/140, від 29.10.2010 року у справі 21-14-а10, від 31.01.2010 року у справі N 21-47а10, у яких встановлено, якщо контрагент платника податку не виконав свого зобов`язання по сплаті податку до бюджету, то це не тягне відповідальності та негативних наслідків для самого платника податку.

Згідно з оскаржуваним рішенням від 17.04.2025 № 99025 про відповідність ТОВ «ДВЦ «МОСТОКРАН» критеріям ризиковості платника податку, за результатами проведеного аналізу отриманих від платника податку інформації та копій документів від 11.04.2025 № 1, відповідно даних ДПС встановлено здійснення господарських операцій з придбання товарно-матеріальних цінностей (робіт, послуг) у контрагентів-постачальників, які внесені в перелік ризикових платників, а саме: ТОВ «ПБГ «ЕНЕРГОБУД», , ТОВ «АГАТ- ЛЮКС», .

Тож, висновок контролюючого органу про відповідність позивача критеріям ризиковості платника податку ґрунтується на тому, що серед контрагентів позивача є суб`єкти господарювання, які здійснюють, на думку податкового органу, сумнівні господарські операції, тобто негативна податкова інформація про ризикову діяльність стосується не господарської діяльності позивача, а його контрагентів.

Колегія суддів зауважує, що при розгляді питання виключення платника податку з переліку платників на підставі поданої інформації та копій документів контролюючий орган не може здійснювати повний аналіз господарських операцій позивача на предмет їх реальності. Змістовна оцінка господарської операції може бути проведена лише за результатом здійснення податкової перевірки, підстави та порядок проведення якої визначено нормами ПК України.

Крім того, згідно з пунктами 44 Порядку №1165 Комісія контролюючого органу перевіряє подані платником податку копії документів щодо їх достовірності шляхом звірки даних, які містяться в таких копіях документів, з даними, що надходять або можуть бути отримані з інших джерел інформації (реєстри, що ведуться державними органами, документи, зокрема електронні).

Між тим, податковий орган при перевірці позивача на критерії ризиковості не звертався із запитами до позивача та не вчиняв жодних дій для підтвердження отриманої інформації, а лише обмежився узагальненою інформацією з інформаційних ресурсів ДПС.

Колегія суддів звертає увагу на те, що Верховний Суд неодноразово в своїх постановах наголошував, що податкова інформація не є безумовною підставою для висновків про нездійснення господарських операції за умови наявності інших документів, що підтверджують реальність постачання товарів чи надання послуг і не є безперечним доказом на підтвердження доводів податкової інспекції про нереальність/безтоварність господарських операцій. Податкова інформація носить виключно інформативний характер та не є належним доказом в розумінні процесуального закону і сама по собі не доводить наявності податкових правопорушень. Процес аналізу інформаційних баз даних ДПС України та ЄРПН є формальним рівнем податкового контролю, на стадії якого податковий орган фактично порівнює задекларовані контрагентами кореспондуючі суми податкових зобов`язань й податкового кредиту з метою оперативного виявлення платників, що підлягають документальній перевірці.

Зазначений висновок узгоджується з висновком Верховного Суду викладеним у постанові від 18 березня 2024 року у справі № 480/1798/22.

Оспорюване рішення не містить обґрунтувань підстав та причин віднесення саме позивача до ризикових платників податків відповідно до п. 8 Критеріїв ризиковості платників податків.

В свою чергу, на спростування зазначених тверджень позивачем було подано податковому органу складені у встановленому законодавством порядку первинні, бухгалтерські та інші документи.

У даному випадку, оскаржуване рішення не містить встановлених обставин, які б свідчили про невиконання позивачем чи його контрагентами договірних зобов`язань за господарськими операціями або встановлення обставин, які б свідчили про неправдивість чи ризиковість господарських операцій між позивачем та його контрагентами.

Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду у постанові від 23 червня 2022 року у справі № 640/6130/20 прийшов до висновку, що аналіз приписів Порядку №1165 дає підстави вважати, що право комісії регіонального рівня щодо розгляду питання про відповідність/невідповідність платника ПДВ критеріям ризиковості платника податку самостійно ініціювати процедуру розгляду вказаного питання лише з підстав наявності певної податкової інформації вказаним Порядком не передбачено. Відповідно до пункту 6 Порядку №1165 виявлення обставин та/або отримання інформації може бути самостійною підставою лише для розгляду комісією регіонального рівня питання виключення платника податку з переліку платників, а не питання щодо включення його до такого переліку.

Проте, з оскаржуваного рішення про відповідність позивача критеріям ризиковості неможливо встановити, на підставі яких документів чи якої інформації податковий орган дійшов відповідного висновку, що унеможливлює самостійно визначити позивачем обсяг та перелік документів, необхідних для спростування вказаного висновку, а тому дане рішення не відповідає критерію правової визначеності та обґрунтованості.

Верховний Суд у постановах від 16 грудня 2020 року в справі № 340/474/20, від 05 січня 2021 року в справі № 640/10988/20, від 05 січня 2021 року в справі № 640/11321/20 зазначав, що при вирішенні спорів такої категорії суди попередніх інстанцій, з огляду на правове регулювання і характер цих відносин, мають досліджувати і надавати оцінку змісту оскаржуваного Рішення, змісту протоколу засідання комісій та наданих податковим органом документів, порядку прийняття рішення та повноваженням комісії контролюючого органу.

Суд вважає, що відповідач, як суб`єкт владних повноважень, не надав належних доказів в обґрунтування своєї позиції та у зв`язку з цим не довів наявність обґрунтованих підстав для віднесення позивача до переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості відповідно до пункту 8 Критеріїв ризиковості, а судом такі не встановлені.

Суд також звертає увагу на те, що у випадку неконкретизації підстав прийняття негативного рішення для платника податків, останній перебуває у стані правової невизначеності, що позбавляє його можливості надати контролюючому органу необхідний у розумінні суб`єкта владних повноважень пакет документів, а для контролюючого органу, відповідно, створюються передумови для можливого прояву негативної дискреції - прийняття рішення про відповідність/невідповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника.

Отже, контролюючий орган може посилатись на ненадання платником конкретних документів, як на підставу для не виключення платника з переліку ризикових, лише у випадку чіткого зазначення таких документів у попередньому рішенні про відповідність платника податку критеріям ризиковості, або у випадку зазначення контрагента платника, конкретної господарської операції та податкової накладної, яка слугувала підставою для виникнення сумнівів у податкового органу.

Однак, у даній справі, спірне рішення не містить жодних вказівок на конкретні документи із визначенням господарських операцій, які необхідно було надати позивачу на розгляд Комісії, з метою прийняття останньою рішення про невідповідність ТОВ «ДВЦ «МОСТОКРАН» пункту 8 Критеріїв ризиковості платника податку.

З урахуванням викладеного, колегія суддів дійшла висновку, що оскаржуване рішення ГУ ДПС у Харківській області прийнято за відсутності подання позивачем на реєстрацію податкових накладних/розрахунків коригування, невмотивовано, непослідовно, без належного дослідження отриманих від позивача документів та за недоведеністю для цього підстав.

Згідно з частиною 2 статті 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Колегія суддів вважає, що не виклавши у спірному рішенні конкретних ризикових операцій, як це передбачено пунктом 8 Порядку № 1165, а лише пославшись на категорію «ймовірності», не надаючи жодних доказів, відповідач діяв без дотримання власної процедури, не прозоро та не у спосіб, встановлений законом, що виключає можливість мінімізувати ризик помилки у спірних відносинах.

У справі Рисовський проти України Європейський Суд з прав людини підкреслює особливу важливість принципу належного урядування. Цей принцип передбачає, що у разі, коли йдеться про питання загального інтересу, зокрема, якщо справа впливає на такі основоположні права людини, як майнові права, державні органи повинні діяти вчасно та в належний і якомога послідовніший спосіб. Зокрема, на державні органи покладено обов`язок запровадити внутрішні процедури, які посилять прозорість і ясність їхніх дій, мінімізують ризик помилок і сприятимуть юридичній визначеності у цивільних правовідносинах, які зачіпають майнові інтереси. Державні органи, які не впроваджують або не дотримуються своїх власних процедур, не повинні мати можливість отримувати вигоду від своїх протиправних дій або уникати виконання своїх обов`язків. Ризик будь-якої помилки державного органу повинен покладатися на саму державу, а помилки не можуть виправлятися за рахунок осіб, яких вони стосуються.

Згідно з пунктом 2 статті 2 КАС України у справах щодо оскарження рішень суб`єктів владних повноважень суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: 1) на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; 2) з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; 3) обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); 4) безсторонньо (неупереджено); 5) добросовісно; 6) розсудливо; 7) з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; 8) пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); 9) з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; 10) своєчасно, тобто протягом розумного строку.

Обов`язок доведення відповідності оскаржених рішень (діяння) закону за критеріями п. 2 ч.2 КАС України, який покладено відповідно до ч. 2 ст. 77 КАС України саме на відповідача, як суб`єкта владних повноважень, контролюючий орган не виконав.

З огляду на наведене, колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції про наявність підстав для скасування рішення ГУ ДПС у Харківській області від 17.04.2025 №99025 про відповідність позивача критеріям ризиковості платника податку, як такого, що прийняте без дотримання вимог ч. 2 ст. 2 КАС України, необґрунтовано, тобто без урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення, непропорційно та нерозсудливо.

Колегія суддів зауважує, що спосіб відновлення порушеного права має бути ефективним та таким, який виключає подальші протиправні рішення, дії чи бездіяльність суб`єкта владних повноважень, а у випадку невиконання, або неналежного виконання рішення не виникала б необхідність повторного звернення до суду, а здійснювалося примусове виконання рішення.

Така правова позиція узгоджується із висновками Верховного Суду, викладеними у постанові від 08.11.2019 по справі № 227/3208/16-а.

Також, колегія суддів звертає увагу на те, що статтею 13 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод (право на ефективний засіб юридичного захисту) передбачено, що кожен, чиї права та свободи, визнані в цій Конвенції, було порушено, має право на ефективний засіб юридичного захисту в національному органі, навіть якщо таке порушення було вчинене особами, які здійснювали свої офіційні повноваження.

При цьому Європейський суд з прав людини у рішенні від 29 червня 2006 року у справі "Пантелеєнко проти України" зазначив, що засіб юридичного захисту має бути ефективним, як на практиці, так і за законом.

У рішенні від 31 липня 2003 року у справі "Дорани проти Ірландії" Європейський суд з прав людини зазначив, що поняття "ефективний засіб" передбачає запобігання порушенню або припиненню порушення, а так само встановлення механізму відновлення, поновлення порушеного права.

При цьому під ефективним засобом (способом) слід розуміти такий, що призводить до потрібних результатів, наслідків, дає найбільший ефект.

Таким чином, ефективний спосіб захисту повинен забезпечити поновлення порушеного права, бути адекватним наявним обставинам та виключати подальше звернення особи до суду за захистом порушених прав.

Враховуючи вищенаведене, колегія суддів вважає, що належним способом захисту порушеного права позивача у спірних відносинах буде саме зобов`язання ГУ ДПС у Харківській області виключити ТОВ «ДВЦ «МОСТОКРАН» з переліку платників податку, які відповідають критеріям ризиковості платника податку.

Колегія суддів не приймає до уваги доводи скаржника про дискреційність повноважень, оскільки дискреційними повноваженнями є повноваження суб`єкта владних повноважень обирати у конкретній ситуації між альтернативами, кожна з яких є правомірною. Прикладом таких повноважень є повноваження, які закріплені у законодавстві із застосуванням слова «може», «має право», «на власний розсуд» тощо.

У такому випадку дійсно суд, не може зобов`язати суб`єкта владних повноважень обрати один з правомірних варіантів поведінки, оскільки, як правило, який би варіант реалізації повноважень не обрав відповідач, кожен з них буде правомірним, а тому це не порушує будь-чиїх прав.

Натомість, у спірних правовідносинах повноваження відповідача не є дискреційними, оскільки у разі настання визначених законодавством умов, відповідач зобов`язаний до вчинення конкретних дій, а саме - виключити Товариство з обмеженою відповідальністю "Дослідно-впроваджувальний центр "МОСТОКРАН" з переліку платників податків, які відповідають критеріям ризиковості платника податків, в іншому випадку, такі дії є неправомірними.

Відповідно до статті 242 КАС України рішення суду повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права при дотриманні норм процесуального права. Обґрунтованим є рішення, ухвалене судом на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин в адміністративній справі, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні, з наданням оцінки всім аргументам учасників справи.

Відповідно до статті 316 КАС України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

На підставі викладеного, колегія суддів, погоджуючись з висновками суду першої інстанції, вважає, що суд дійшов вичерпних юридичних висновків щодо встановлення фактичних обставин справи і правильно застосував до спірних правовідносин норми матеріального та процесуального права.

Доводи апеляційної скарги, з наведених вище підстав, висновків суду не спростовують.

Керуючись ст. ст. 311, 315, 316, 321, 325 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу Головного управління ДПС у Харківській області - залишити без задоволення.

Рішення Харківського окружного адміністративного суду від 02.09.2025 по справі № 520/14578/25 - залишити без змін.

Постанова набирає законної сили з дати її ухвалення та не підлягає касаційному оскарженню, крім випадків, передбачених п. 2 ч. 5 ст. 328 КАС України.

Головуючий суддя О.А. Спаскін
Судді О.В. Присяжнюк Л.В. Любчич