Справа № 380/19629/25
Суддя: Сидор Наталія Теодозіївна
Дата ухвалення: 2025-12-03 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ЛЬВІВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А

з питань розгляду справи за правилами

загального позовного провадження

03 грудня 2025 року м. Львів

Львівський окружний адміністративний суд у складі головуючої судді Сидор Н.Т., розглянувши у письмовому провадженні клопотання представника третьої особи про розгляд за правилами загального позовного провадження адміністративної справи за позовом ОСОБА_1 до Сокальської міської ради Львівської області, міського голови Сокальської міської ради Касяна Сергія Васильовича, за участі третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору на стороні позивача ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , ОСОБА_10 , ОСОБА_11 , ОСОБА_12 , ОСОБА_13 , ОСОБА_14 , ОСОБА_15 , ОСОБА_16 , третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні відповідача Закладу загальної середньої освіти І-ІІІ ступенів Сокальського ліцею №1 імені Олега Романіва про визнання протиправним та скасування розпорядження,

в с т а н о в и в :

на розгляді Львівського окружного адміністративного суду перебуває справа за позовом ОСОБА_1 до Сокальської міської ради Львівської області, міського голови Сокальської міської ради Касяна Сергія Васильовича, у якій позивач просить суд:

- визнати протиправним та скасувати розпорядження міського голови Сокальської міської ради Львівської області №90/02-10 від 30.05.2025 «Про вжиття заходів щодо виконання Плану трансформації мережі закладів загальної середньої освіти І-ІІІ ступенів Сокальської міської ради Львівської області».

До суду надійшло клопотання представника Закладу загальної середньої освіти І-ІІІ ступенів Сокальського ліцею №1 імені Олега Романіва про розгляд справи в порядку загального позовного провадження, покликаючись на суб`єктний склад та характер спірних правовідносин, необхідність виклику свідків, а також суспільний інтерес щодо цієї справи.

Вирішуючи подане клопотання, суд виходить з такого.

Частиною 1 ст. 12 КАС України визначено, що адміністративне судочинство здійснюється за правилами, передбаченими цим Кодексом, у порядку позовного провадження (загального або спрощеного).

Згідно з ч. 3 ст. 12 КАС України, загальне позовне провадження призначене для розгляду справ, які через складність або інші обставини недоцільно розглядати у спрощеному позовному провадженні.

Частиною 4 ст. 12 КАС України передбачено, що виключно за правилами загального позовного провадження розглядаються справи у спорах:

1) щодо оскарження нормативно-правових актів, за винятком випадків, визначених цим Кодексом;

2) щодо оскарження рішень, дій та бездіяльності суб`єкта владних повноважень, якщо позивачем також заявлено вимоги про відшкодування шкоди, заподіяної такими рішеннями, діями чи бездіяльністю, у сумі, що перевищує п`ятсот розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб;

3) про примусове відчуження земельної ділянки, інших об`єктів нерухомого майна, що на ній розміщені, з мотивів суспільної необхідності;

4) щодо оскарження рішення суб`єкта владних повноважень, на підставі якого ним може бути заявлено вимогу про стягнення грошових коштів у сумі, що перевищує п`ятсот розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб;

5) щодо оскарження рішень Національної комісії з реабілітації у правовідносинах, що виникли на підставі Закону України "Про реабілітацію жертв репресій комуністичного тоталітарного режиму 1917-1991 років";

6) щодо оскарження індивідуальних актів Національного банку України, Фонду гарантування вкладів фізичних осіб, Міністерства фінансів України, Національної комісії з цінних паперів та фондового ринку, рішень Кабінету Міністрів України, визначених частиною першою статті 266-1 цього Кодексу.

Відповідно до ч. 5 ст. 12 КАС України, умови, за яких суд має право розглядати справи у загальному або спрощеному позовному провадженні, визначаються цим Кодексом.

Згідно із ч. 2 ст.257 КАС України за правилами спрощеного позовного провадження може бути розглянута будь-яка справа, віднесена до юрисдикції адміністративного суду, за винятком справ, зазначених у частині четвертій цієї статті.

Згідно з ч. 4 цієї статті за правилами спрощеного позовного провадження не можуть бути розглянуті справи у спорах:

1) щодо оскарження нормативно-правових актів, за винятком випадків, визначених цим Кодексом;

2) щодо оскарження рішень, дій та бездіяльності суб`єкта владних повноважень, якщо позивачем також заявлено вимоги про відшкодування шкоди, заподіяної такими рішеннями, діями чи бездіяльністю, у сумі, що перевищує сто розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб;

3) про примусове відчуження земельної ділянки, інших об`єктів нерухомого майна, що на ній розміщені, з мотивів суспільної необхідності;

4) щодо оскарження рішення суб`єкта владних повноважень, на підставі якого ним може бути заявлено вимогу про стягнення грошових коштів у сумі, що перевищує: для юридичних осіб - п`ятсот розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб; для фізичних осіб та фізичних осіб - підприємців - сто розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб;

5) щодо оскарження рішень Національної комісії з реабілітації у правовідносинах, що виникли на підставі Закону України "Про реабілітацію жертв репресій комуністичного тоталітарного режиму 1917-1991 років";

6) щодо оскарження індивідуальних актів Національного банку України, Фонду гарантування вкладів фізичних осіб, Міністерства фінансів України, Національної комісії з цінних паперів та фондового ринку, рішень Кабінету Міністрів України, визначених частиною першою статті 266-1 цього Кодексу.

Отже, КАС України визначено виключні категорії спорів, які не можуть бути розглянуті адміністративним судом в порядку спрощеного позовного провадження.

Ця адміністративна справа, зважаючи на предмет спору, не входить до переліку справ, який визначений частиною четвертою статті 12 та частиною четвертою статті 257 КАС України, а тому може бути розглянута за правилами спрощеного позовного провадження.

Обґрунтовуючи своє клопотання, заявник покликається на суб`єктний склад та характер спірних правовідносин, необхідність виклику свідків, а також суспільний інтерес щодо цієї справи.

Щодо суб`єктного складу, то значна кількість учасників справи не є підставою до розгляду справи у порядку загального позовного провадження, оскільки такі не позбавлені права на викладення своєї позиції щодо спору у заявах по суті.

Також суд вказує, що на момент вирішення цього клопотання сторонами не заявлено клопотань про виклик свідків, а ймовірність подання таких в майбутньому не може слугувати підставою для розгляду справи в порядку загального позовного провадження.

З приводу покликання на зацікавленість до цієї справи, слід зазначити, що в постанові від 27.05.2021 у справі №520/5622/19 Верховний Суд у пункті 55 зауважив, що вжите законодавцем словосполучення "значний суспільний інтерес" необхідно розуміти як серйозну, обґрунтовану зацікавленість, яка має неабияке виняткове значення для усього суспільства в цілому, певних груп людей, територіальних громад, об`єднань громадян тощо до певної справи в контексті можливого впливу ухваленого у ній судового рішення на права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб. Вказане поняття охоплює ті потреби суспільства або окремих його груп, які пов`язані із збереженням, примноженням, захистом існуючих цінностей девальвація та/або втрата яких мала б значний негативний вплив на розвиток громадянського суспільства. Наявність значного суспільного інтересу може мати місце й тоді, коли предмет спору зачіпає питання загальнодержавного значення.

Клопотання третьої особи не містить аргументів та доказів, які б свідчили про значний суспільний інтерес саме до цієї конкретної справи й вказували на те, що предмет цього спору стосується питань, які мають виняткове значення для суспільства в контексті наведених вище критеріїв.

Водночас, слід наголосити, що розгляд справи у порядку спрощеного позовного провадження ніяк не нівелює обов`язок суду всебічно та у повному обсязі дослідити всі обставини справи, оцінивши їх крізь призму норм права, які регулюють спірні правовідносини, та не свідчить про формальний підхід до вирішення справи. Учасники справи не позбавлені можливості подавати заяви по суті, пояснення, докази, ознайомлюватись з матеріалами справи.

Враховуючи викладене, суд не знаходить підстав для задоволення заявленого представником позивача клопотання.

Керуючись статтями 243, 248, 256, 260, 262, 294 КАС України, суд

п о с т а н о в и в :

у задоволенні клопотання представника третьої особи про розгляд справи за правилами загального позовного провадження відмовити.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання. Заперечення на неї може бути включене до апеляційної скарги на рішення суду.

Суддя Сидор Н.Т.