Справа № 160/27606/25
Суддя: Кучма Костянтин Сергійович
Дата ухвалення: 2025-11-28 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А

28 листопада 2025 рокуСправа №160/27606/25

Дніпропетровський окружний адміністративний суд у складі: головуючого - судді Кучми К.С., розглянувши в порядку письмового провадження заяву відповідача-3 - Головного управління ДПС у Дніпропетровській області про заперечення проти розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін №160/27606/25,

ВСТАНОВИВ:

В провадженні Дніпропетровського окружного адміністративного суду перебуває вищезазначена адміністративна справа за позовною заявою ТОВ «СІЛЬСЬКОГОСПОДАРСЬКЕ ТОВАРИСТВО З ОБМЕЖЕНОЮ ВІДПОВІДАЛЬНІСТЮ АГРО-СЕМ 3» до Головного управління ДПС у Вінницькій області, ДПС України, в якій позивач з урахуванням її уточнень від 29.10.2025 р., просить:

- визнати протиправним та скасувати рішення комісії Головного управління ДПС у Вінницькій області №12151342/44695045 від 04.12.2024 року про відмову в реєстрації податкової накладної №1 від 23.09.2024 року в Єдиному реєстрі податкових накладних;

- зобов`язати ДПС України зареєструвати в Єдиному реєстрі податкових накладних податкову накладну №1 від 23.09.2024 року, подану ТОВ «СТОВ АГРО-СЕМ 3», у день її направлення, а саме 25.09.2024 року;

- визнати протиправним та скасувати рішення комісії Головного управління ДПС у Вінницькій області №12151340/44695045 від 04.12.2024 року про відмову в реєстрації податкової накладної №2 від 23.09.2024 року в Єдиному реєстрі податкових накладних;

- зобов`язати ДПС України зареєструвати в Єдиному реєстрі податкових накладних податкову накладну №2 від 23.09.2024 року, подану ТОВ «СТОВ АГРО-СЕМ 3», у день її направлення, а саме 27.09.2024 року;

- визнати протиправним та скасувати рішення комісії Головного управління ДПС у Вінницькій області № 12151343/44695045 від 04.12.2024 року про відмову в реєстрації податкової накладної №3 від 23.09.2024 року в Єдиному реєстрі податкових накладних;

- зобов`язати ДПС України зареєструвати в Єдиному реєстрі податкових накладних податкову накладну №3 від 23.09.2024 року, подану ТОВ «СТОВ АГРО-СЕМ 3», у день її направлення, а саме 27.09.2024 року;

- визнати протиправним та скасувати рішення комісії Головного управління ДПС у Вінницькій області № 12151339/44695045 від 04.12.2024 року про відмову в реєстрації податкової накладної №4 від 23.09.2024 року в Єдиному реєстрі податкових накладних;

- зобов`язати ДПС України зареєструвати в Єдиному реєстрі податкових накладних податкову накладну №4 від 23.09.2024, подану ТОВ «СТОВ АГРО-СЕМ 3», у день її направлення, а саме 27.09.2024 року;

- визнати протиправним та скасувати рішення комісії Головного управління ДПС у Вінницькій області № 12151341/44695045 від 04.12.2024 року про відмову в реєстрації податкової накладної №5 від 23.09.2024 року в Єдиному реєстрі податкових накладних;

- зобов`язати ДПС України зареєструвати в Єдиному реєстрі податкових накладних податкову накладну №5 від 23.09.2024 року, подану ТОВ «СТОВ АГРО-СЕМ 3», у день її направлення, а саме 27.09.2024 року;

- визнати протиправним та скасувати рішення комісії з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних Головного управління ДПС у Дніпропетровській області № 150974 від 10.07.2025 року про відповідність ТОВ «СТОВ АГРО-СЕМ 3» критеріям ризиковості платника податку;

- зобов`язати Головне управління ДПС у Дніпропетровській області виключити ТОВ «СТОВ АГРО-СЕМ 3» з переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості платника податку.

Ухвалою суду від 15.10.2025 року прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито провадження в адміністративній справі. Призначено справу до розгляду за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) учасників справи.

До суду 18.11.2025 року від відповідача-3 надійшла заява про заперечення проти розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін, оскільки, Головне управління ДПС у Дніпропетровській області в зв`язку з важливістю цієї справи, з метою повного та всебічного встановлення обставин справи, заперечує проти розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін, а тому просить забезпечити її розгляд шляхом переходу до загального позовного провадження.

19.11.2025 року до суду від позивача надійшли заперечення на заяву про заперечення проти розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін, в яких вказано, що обґрунтування викладені у заяві Головного управління ДПС України, є безпідставними та законодавчо не обґрунтовані. Задоволення вищевказаної заяви може лише затягнути розгляд справи, що в свою чергу вплине на права ТОВ «СІЛЬСЬКОГОСПОДАРСЬКЕ ТОВАРИСТВО З ОБМЕЖЕНОЮ ВІДПОВІДАЛЬНІСТЮ АГРО-СЕМ 3» на своєчасний судовий захист його порушених прав та інтересів. Також, затягування розгляду справи безпосередньо впливає на господарську діяльність, оскільки оскаржувані ним протиправні рішення та дії відповідачів мають безпосередній вплив на провадження господарської діяльності та взаємовідносини з контрагентами. До того ж, підчас розгляду даної справи всіма учасниками вже були надані докази та обґрунтування їх правової позиції.

Розглянувши заяву, суд зазначає наступне.

Статтею 1 КАС України визначено, що цей Кодекс визначає юрисдикцію та повноваження адміністративних судів, встановлює порядок здійснення судочинства в адміністративних судах.

Частинами 1-3 статті 12 КАС України передбачено, що адміністративне судочинство здійснюється за правилами, передбаченими цим Кодексом, у порядку позовного провадження (загального або спрощеного). Спрощене позовне провадження призначене для розгляду справ незначної складності та інших справ, для яких пріоритетним є швидке вирішення справи. Загальне позовне провадження призначене для розгляду справ, які через складність або інші обставини недоцільно розглядати у спрощеному позовному провадженні.

При цьому, частиною 4 статті 12 КАС України визначено, що виключно за правилами загального позовного провадження розглядаються справи у спорах:

1) щодо оскарження нормативно-правових актів, за винятком випадків, визначених цим Кодексом;

2) щодо оскарження рішень, дій та бездіяльності суб`єкта владних повноважень, якщо позивачем також заявлено вимоги про відшкодування шкоди, заподіяної такими рішеннями, діями чи бездіяльністю, у сумі, що перевищує сто розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб;

3) про примусове відчуження земельної ділянки, інших об`єктів нерухомого майна, що на ній розміщені, з мотивів суспільної необхідності;

4) щодо оскарження рішення суб`єкта владних повноважень, на підставі якого ним може бути заявлено вимогу про стягнення грошових коштів у сумі, що перевищує: для юридичних осіб - п`ятсот розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб; для фізичних осіб та фізичних осіб - підприємців - вісімдесят розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб;

5) щодо оскарження рішень Національної комісії з реабілітації у правовідносинах, що виникли на підставі Закону України «Про реабілітацію жертв репресій комуністичного тоталітарного режиму 1917-1991 років»;

6) щодо оскарження індивідуальних актів Національного банку України, Фонду гарантування вкладів фізичних осіб, Міністерства фінансів України, Національної комісії з цінних паперів та фондового ринку, рішень Кабінету Міністрів України, визначених частиною першою статті 266-1 цього Кодексу.

Умови, за яких суд має право розглядати справи у загальному або спрощеному позовному провадженні, визначаються цим Кодексом.

Згідно із частиною 2 статті 257 КАС України за правилами спрощеного позовного провадження може бути розглянута будь-яка справа, віднесена до юрисдикції адміністративного суду, за винятком справ, зазначених у частині четвертій цієї статті.

За змістом частиною 4 цієї статті за правилами спрощеного позовного провадження не можуть бути розглянуті справи у спорах: 1) щодо оскарження нормативно-правових актів, за винятком випадків, визначених цим Кодексом; 2) щодо оскарження рішень, дій та бездіяльності суб`єкта владних повноважень, якщо позивачем також заявлено вимоги про відшкодування шкоди, заподіяної такими рішеннями, діями чи бездіяльністю, у сумі, що перевищує п`ятсот розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб; 3) про примусове відчуження земельної ділянки, інших об`єктів нерухомого майна, що на ній розміщені, з мотивів суспільної необхідності; 4) щодо оскарження рішення суб`єкта владних повноважень, на підставі якого ним може бути заявлено вимогу про стягнення грошових коштів у сумі, що перевищує п`ятсот розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Отже, цим Кодексом визначено виключні категорії спорів, які не можуть бути розглянуті адміністративним судом в порядку спрощеного позовного провадження.

При цьому, законодавець чітко визначив, що за правилами спрощеного позовного провадження може розглянута будь-яка справа, віднесена до юрисдикції адміністративного суду, за винятком справ, перелічених у частині 4 статті 12 КАС України та у частині 4 статті 257 КАС України.

Проте, предмет спору у цій справі не віднесений до категорій, перелічених у частині 4 статті 12 КАС України та в частині 4 статті 257 КАС України.

Суд зазначає, що покликання відповідача-3 на значимість справи не може бути сприйняте як належний аргумент для проведення розгляду справи з викликом сторін.

Крім того, законодавець не пов`язує законність та обґрунтованість судового рішення з викликом сторін у судове засідання.

Разом з тим, суд також звертає увагу відповідача-3 на те, що Практика Європейського суду з прав людини (далі - ЄСПЛ) з питань гарантій публічного характеру провадження у судових органах в контексті пункту 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод (далі - Конвенція), свідчить про те, що публічний розгляд справи може бути виправданим не у кожному випадку (рішення від 08 грудня 1983 року у справі Ахеn v. Germany, заява №8273/78, рішення від 25.04.2002 рокуAssalino contre le Portugal, заява №64336/01). Так, y випадках, коли мають бути вирішені тільки питання права, то розгляд письмових заяв, на думку ЄСПЛ, є доцільнішим, ніж усні слухання, і розгляд справи на основі письмових доказів є достатнім. Заявник (не в одній із зазначених справ) не надав переконливих доказів на користь того, що для забезпечення справедливого судового розгляду після обміну письмовими заявами необхідно було провести також усні слухання. Зрештою, у певних випадках влада має право брати до уваги міркування ефективності й економії. Зокрема, коли фактичні обставини не є предметом спору, а питання права не становлять особливої складності, та обставина, що відкритий розгляд не проводився, не є порушенням вимоги пункту 1 статті 6 Конвенції про проведення публічного розгляду справи.

З урахуванням предмету спору, звертаючи увагу на те, що справа не належить до категорій справ, розгляд яких здійснюється виключно за правилами загального позовного провадження та/або які не можуть бути розглянуті за правилами спрощеного позовного провадження, та враховуючи, що відповідно до вимог статті 47 КАС України, сторони не позбавлені права подати будь-які письмові пояснення та докази в підтвердження власної позиції, заява відповідача-3 є необґрунтованою та не підлягає задоволенню.

У період з 09.11.2025 року по 25.11.2025 року (включно) суддя Кучма К.С. перебував у відрядженні.

Керуючись статтями 12, 248, 257, 260, 262 КАС України, суд,

ПОСТАНОВИВ:

Заяву відповідача-3 - Головного управління ДПС у Дніпропетровській області про заперечення проти розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін №160/27606/25 - залишити без задоволення.

Відповідно до ст.256 КАС України ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та окремо оскарженню не підлягає.

Суддя К.С. Кучма