Справа № 120/371/25
Суддя: Шидловський В.Б.
Дата ухвалення: 2025-12-02 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

П О С Т А Н О В А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

Справа № 120/371/25

Головуючий суддя 1-ої інстанції - Дончик В.В.

Суддя-доповідач - Шидловський В.Б.

02 грудня 2025 року

м. Вінниця

Сьомий апеляційний адміністративний суд у складі колегії:

головуючого судді: Шидловського В.Б.

суддів: Капустинського М.М. Сапальової Т.В. ,

розглянувши в порядку письмового провадження апеляційну скаргу ОСОБА_1 на рішення Вінницького окружного адміністративного суду від 03 червня 2025 року у справі за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Вінницької області про визнання протиправним та скасування рішення,

В С Т А Н О В И В :

У січні 2025 року ОСОБА_1 звернувся до суду з адміністративним позовом до Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Вінницької області про визнання протиправним та скасування рішення.

Позовні вимоги обґрунтовані протиправністю рішення Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Вінницької області від 03.01.2025 року про порушення дисциплінарної справи відносно адвоката ОСОБА_1 . На переконання позивача, вказане рішення є протиправним та підлягає скасування, у зв`язку із чим звернувся з цим позовом до суду.

Рішенням Вінницького окружного адміністративного суду від 03 червня 2025 року в задоволенні позовних вимог відмовлено.

Не погодившись з рішенням суду першої інстанції, позивачем подано апеляційну скаргу, в якій він просить скасувати оскаржуване рішення та ухвалити нове, яким задовольнити позовні вимоги в повному обсязі.

Обґрунтовуючи вимоги апеляційної скарги апелянт посилається на порушення судом першої інстанції, при прийнятті рішення, норм матеріального та процесуального права, також неповне з`ясування обставин, що мають значення для справи, з обставин і обґрунтувань, викладених в апеляційній скарзі.

Колегія суддів, заслухавши суддю-доповідача, перевіривши рішення суду та доводи апеляційної скарги, дослідивши матеріали справи, вважає, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню з наступних підстав.

Судом встановлено, що ОСОБА_1 є адвокатом, здійснює адвокатську діяльність згідно свідоцтво про право зайняття адвокатською діяльністю №603 від 18.08.2018 року, видане Вінницькою обласною КДКА.

22.11.2024 року до Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Вінницької області надійшла скарга Вищої школи адвокатури НААУ за підписом директора Савви Кузьменко №2376/0/02-2 від 19.11.2024 року на дії адвоката ОСОБА_1 щодо порушення питання про притягнення адвоката ОСОБА_1 до дисциплінарної відповідальності за наявності дисциплінарного проступку, а саме: невиконання професійного обов`язку передбаченого статтею 21 Профільного закону щодо підвищення професійного рівня; порушення абзацу 3 статті 11, абзацу 1 статті 65 Правил адвокатської етики.

20.11.2024 року дисциплінарною палатою направлено позивачу повідомлення про надходження скарги, з копією матеріалів, запропоновано надати письмові пояснення до 02.12.2024 року.

22.11.2024 року голова дисциплінарної палати КДКА Вінницької області надала письмове доручення щодо проведення перевірки відомостей про дисциплінарний проступок адвоката.

03.12.2024 року до Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Вінницької області від адвоката Герасимчука О.О. надійшли письмові пояснення.

03.12.2024 року до Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Вінницької області надійшла довідка за результатами перевірки відомостей про дисциплінарний проступок адвоката, з якої вбачається, що в діях адвоката ОСОБА_1 вбачаються порушення вимог закону та правил адвокатської етики та наявні ознаки дисциплінарного правопорушення за відсутності доказів проходження підвищення кваліфікації адвокатом за 2020 рік, 2021 рік та 2023 рік.

03.01.2025 року Кваліфікаційно-дисциплінарною комісією адвокатури Вінницької області прийнято рішення про порушення дисциплінарної справи відносно адвоката ОСОБА_1 .

На переконання позивача, рішення дисциплінарної палати КДКА Вінницької області від 03.01.2025 року є протиправним, та таким, що підлягає скасуванню, у зв`язку з чим звернувся до суду з цим адміністративним позовом.

Суд першої інстанції при ухваленні оскаржуваного рішення виходив з необґрунтованості та недоведеності позовних вимог, а відтак відсутності підстав для задоволення адміністративного позову.

Колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції по суті спору, виходячи з наступного.

Частиною другою статті 19 Конституції України передбачено, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Статтею 131-2 Конституції України встановлено, що для надання професійної правничої допомоги в Україні діє адвокатура. Незалежність адвокатури гарантується. Засади організації і діяльності адвокатури та здійснення адвокатської діяльності в Україні визначаються законом.

Спеціальним нормативно-правовим актом, який визначає правові засади організації і діяльності адвокатури та здійснення адвокатської діяльності в Україні є Закон України "Про адвокатуру та адвокатську діяльність" від 05.07.2012 року №5076-VI (далі - Закон №5076-VI).

Згідно з частиною 1,3 статті 2 Закону №5076-VI адвокатура України - це недержавний самоврядний інститут, що забезпечує здійснення захисту, представництва та надання інших видів правової допомоги на професійній основі, а також самостійно вирішує питання організації і діяльності адвокатури в порядку, встановленому цим Законом. З метою забезпечення належного здійснення адвокатської діяльності, дотримання гарантій адвокатської діяльності, захисту професійних прав адвокатів, забезпечення високого професійного рівня адвокатів та вирішення питань дисциплінарної відповідальності адвокатів в Україні діє адвокатське самоврядування.

Відповідно до частини 1, 2 статті 33 Закону №5076-VI адвоката може бути притягнуто до дисциплінарної відповідальності у порядку дисциплінарного провадження з підстав, передбачених цим Законом.

Дисциплінарне провадження - це процедура розгляду письмової скарги, яка містить відомості про наявність у діях адвоката ознак дисциплінарного проступку.

Частиною 3 цієї статті Закону №5076-VI закріплено, що дисциплінарне провадження стосовно адвоката здійснюється кваліфікаційно-дисциплінарною комісією адвокатури за адресою робочого місця адвоката, зазначеною в Єдиному реєстрі адвокатів України.

Так, відповідно до частини 1,2 статті 34 Закону №5076-VI підставою для притягнення адвоката до дисциплінарної відповідальності є вчинення ним дисциплінарного проступку. Дисциплінарним проступком адвоката є:

1) порушення вимог несумісності;

2) порушення присяги адвоката України;

3) порушення правил адвокатської етики;

4) розголошення адвокатської таємниці або вчинення дій, що призвели до її розголошення;

5) невиконання або неналежне виконання своїх професійних обов`язків;

6) невиконання рішень органів адвокатського самоврядування;

7) порушення інших обов`язків адвоката, передбачених законом.

За правилами частини 2 статті 35 Закону №5076-VI адвокат може бути притягнутий до дисциплінарної відповідальності протягом року з дня вчинення дисциплінарного проступку.

Право на звернення до кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури із заявою (скаргою) щодо поведінки адвоката, яка може бути підставою для дисциплінарної відповідальності, має кожен, кому відомі факти такої поведінки (частина 1 статті 36 Закону №5076-VI).

Статтею 37 Закону №5076-VI визначено, що стадіями дисциплінарного провадження є:

1) проведення перевірки відомостей про дисциплінарний проступок адвоката;

2) порушення дисциплінарної справи;

3) розгляд дисциплінарної справи;

4) прийняття рішення у дисциплінарній справі.

Положеннями частини 1, 2 статті 38 Закону №5076-VI визначено, що заява (скарга) щодо поведінки адвоката, яка може мати наслідком його дисциплінарну відповідальність, реєструється кваліфікаційно-дисциплінарною комісією адвокатури та не пізніше трьох днів з дня її надходження передається до дисциплінарної палати.

Член дисциплінарної палати кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури за дорученням голови палати проводить перевірку відомостей, викладених у заяві (скарзі), та звертається до адвоката для отримання письмового пояснення по суті порушених питань.

За результатами перевірки відомостей членом дисциплінарної палати кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури складається довідка, яка має містити викладення обставин, виявлених під час перевірки, висновки та пропозиції щодо наявності підстав для порушення дисциплінарної справи.

Частиною 1 статті 39 Закону №5076-VI передбачено, що за результатами розгляду заяви (скарги) про дисциплінарний проступок адвоката, довідки та матеріалів перевірки дисциплінарна палата кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури більшістю голосів членів палати, які беруть участь у її засіданні, вирішує питання про порушення або відмову в порушенні дисциплінарної справи стосовно адвоката.

Відповідно до частини 1 статті 40 Закону №5076-VI дисциплінарна справа стосовно адвоката розглядається дисциплінарною палатою кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури протягом тридцяти днів з дня її порушення.

Так, згідно з частиною 2 цієї статті Закону №5076-VI розгляд дисциплінарної справи здійснюється на засадах змагальності. Під час розгляду справи дисциплінарна палата заслуховує повідомлення члена дисциплінарної палати, який проводив перевірку, про результати перевірки, пояснення адвоката, стосовно якого порушено дисциплінарну справу, особи, яка ініціювала питання про дисциплінарну відповідальність адвоката, та пояснення інших заінтересованих осіб.

Адвокат, стосовно якого порушено дисциплінарну справу, та особа, яка ініціювала питання про дисциплінарну відповідальність адвоката, мають право надавати пояснення, ставити питання учасникам провадження, висловлювати заперечення, подавати докази на підтвердження своїх доводів, заявляти клопотання і відводи, користуватися правовою допомогою адвоката.

У разі неможливості з поважних причин брати участь у засіданні кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури адвокат, стосовно якого розглядається справа, може надати по суті порушених питань письмові пояснення, які додаються до матеріалів справи. Письмові пояснення адвоката оголошуються на засіданні дисциплінарної палати кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури.

Неявка адвоката чи особи, яка ініціювала питання дисциплінарної відповідальності адвоката, на засідання дисциплінарної палати кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури без поважних причин за умови наявності доказів завчасного повідомлення зазначених осіб про місце, день і час засідання не перешкоджає розгляду дисциплінарної справи. У разі повторної неявки зазначених осіб на засідання палати розгляд справи здійснюється за їх відсутності незалежно від причин неявки.

Відповідно до частини 1 статті 41 Закону №5076-VI, за результатами розгляду дисциплінарної справи дисциплінарна палата кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури приймає рішення про притягнення адвоката до дисциплінарної відповідальності за вчинення дисциплінарного проступку і застосування до нього дисциплінарного стягнення або про закриття дисциплінарної справи. Рішення дисциплінарної палати приймається більшістю голосів від її загального складу, крім рішення про припинення права на заняття адвокатською діяльністю, яке приймається двома третинами голосів від її загального складу.

Рішення у дисциплінарній справі має бути вмотивованим. Під час обрання виду дисциплінарного стягнення враховуються обставини вчинення проступку, його наслідки, особа адвоката та інші обставини.

Частиною 1 статті 42 Закону №5076-VI передбачено, що адвокат чи особа, яка ініціювала питання про дисциплінарну відповідальність адвоката, має право оскаржити рішення у дисциплінарній справі протягом тридцяти днів з дня його прийняття до Вищої кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури або до суду. Оскарження рішення не зупиняє його дії.

Повноваження кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури закріплені частиною 5 статті 50 Закону №5076-VI, до яких належать: 1) організація та проведення кваліфікаційних іспитів; 2) прийняття рішень щодо видачі свідоцтва про складення кваліфікаційного іспиту; 3) прийняття рішень про зупинення або припинення права на заняття адвокатською діяльністю; 4) здійснення дисциплінарного провадження стосовно адвокатів; 5) вирішення інших питань, віднесених до повноважень кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури цим Законом, рішеннями конференції адвокатів регіону, Вищої кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури, Ради адвокатів України, з`їзду адвокатів України.

Як вбачається з матеріалів справи, спір у даній справі виник у зв`язку з ухваленням КДКА Вінницької області рішення про порушення дисциплінарної справи відносно адвоката ОСОБА_1 , оскільки в діях адвоката вбачаються ознаки дисциплінарного проступку.

Положеннями абзацу 2 частини 2статті 36 Закону України "Про адвокатуру та адвокатську діяльність" дисциплінарну справу стосовно адвоката не може бути порушено за заявою (скаргою), що не містить відомостей про наявність ознак дисциплінарного проступку адвоката, а також за анонімною заявою (скаргою).

Вирішуючи питання застосування статей 36-39 Закону України "Про адвокатуру та адвокатську діяльність", якими унормовані питання ініціювання дисциплінарної відповідальності адвоката та процедури таких стадій дисциплінарного провадження, як перевірка відомостей про дисциплінарний проступок адвоката і порушення дисциплінарної справи, Верховний Суд у постанові від 04.10.2019 року по справі №820/12154/15 та у постанові від 05.10.2021 року по справі №826/12840/16 виклав правову позицію, зміст якої зводиться до того, що до порушення дисциплінарної справи КДКА проводить попередню перевірку скарги на предмет того, чи наведені в ній обставини, що вказують на наявність в поведінці адвоката ознак дисциплінарного проступку, у зв`язку з чим оцінка поведінки адвоката для цілей визначення того, чи вчинив адвокат дисциплінарний проступок, чи ні, цій стадії не притаманна.

Зокрема, Верховний Суд у вищевказаних постановах, аналізуючи стадії дисциплінарного провадження та повноваження КДКА на кожній з них, зазначив, що висновків про відсутність або про наявність ознак у діях адвоката дисциплінарного проступку, з прийняттям рішення про відмову у притягненні, або навпаки - про притягнення до дисциплінарної відповідальності із накладенням на адвоката дисциплінарного стягнення, дисциплінарна палата КДКА може дійти безпосередньо на стадії розгляду та вирішення дисциплінарної справи, після її порушення.

Разом із тим, Верховний Суд у постанові від 21.09.2023 року по справі № 260/927/19 на підставі аналізу положень абзацу 2 частини 2 статті 36 Закону України "Про адвокатуру та адвокатську діяльність" дійшов висновку, що цією нормою заборонено порушувати дисциплінарні справи стосовно адвокатів лише у разі невідповідності скарги формальним критеріям змісту і оформлення:

1) якщо у ній не наведено конкретного прикладу поведінки адвоката, яка становить порушення, передбачені пунктами 1-7 частини 2 статті 34 вказаного Закону;

2) якщо у ній відсутня інформація, яка дає змогу ідентифікувати скаржника (заявника), а перевірка скарги указаним критеріям оформлення і змісту не передбачає (не вимагає) безпосередньої оцінки поведінки адвоката на предмет того, чи становить вона склад дисциплінарного проступку.

Апелянт зазначає, що постановою Шостого апеляційного адміністративного суду від 11.09.2024 року по справі № 640/1859/22 було визнано протиправним та скасовано пункти 18,19,20, пункт 2 розділу ІV «Перехідні положення» Порядку підвищення кваліфікації адвокатів і, відповідно, частково набраної ним кількості балів достатньо для виконання обов`язку щодо підвищення кваліфікації.

Колегія суддів зазначає, що дійсно, у резолютивній частині постанови Шостого апеляційного адміністративного суду від 11.09.2024 року по справі № 640/1859/22 було зазначено про визнання протиправними та скасування пунктів 18,19,20, пункту 2 розділу ІV «Перехідні положення» Порядку підвищення кваліфікації адвокатів від 03 липня 2021 року № 63.

Пункт 2 розділу ІV «Перехідні положення» Порядку підвищення кваліфікації адвокатів встановлював набуття чинності Порядком з моменту його прийняття.

Однак, апелянт не враховує, що ухвалою Шостого апеляційного адміністративного суду від 06.11.2024 року по справі № 640/1859/22 було виправлено описку у другому та третьому абзацах резолютивної частини вищезазначеної постанови Шостого апеляційного адміністративного суду від 11.09.2024 та виключено визнання протиправним та скасування пункту 2 розділу ІV «Перехідні положення» Порядку підвищення кваліфікації адвокатів від 03 липня 2021 року № 63.

Враховуючи викладене, пункти 18,19,20 Порядку підвищення кваліфікації адвокатів від 03 липня 2021 року № 63 визнано протиправними і скасовано з 11.09.2024 року, дня набрання чинності постановою Шостого апеляційного адміністративного суду від 11.09.2024 року по справі №640/1859/22.

До зазначеної дати обов`язок адвоката підвищувати професійну кваліфікацію на рівні 10 залікових балів щорічно не скасовано.

З огляду на викладене, суд зауважує, що на етапі проведення перевірки відомостей про дисциплінарний проступок адвоката кваліфікаційно-дисциплінарна комісія не вирішує питання про наявність чи відсутність підстав для застосування до адвоката дисциплінарного стягнення. Таким висновкам має передувати розгляд дисциплінарної справи по суті, умовою чого є порушення дисциплінарної справи.

Колегія суддів не вбачає законних та обґрунтованих підстав для визнання протиправним та скасування рішення Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Вінницької області від 03.01.2025 року про порушення дисциплінарної справи відносно адвоката ОСОБА_1 , оскільки скарга Вищої школи адвокатури НААУ №2376/0/02/-2 від 19.11.2024 року на дії адвоката подана у відповідності до формальних критеріїв змісту і оформлення скарги, які передбачені абзацом 2 частини 2 статті 36 Закону України "По адвокатуру та адвокатську діяльність".

З урахуванням зазначеного суд першої інстанції дійшов вірного висновку, що Кваліфікаційно-дисциплінарна комісія адвокатури Вінницької області постановляючи оскаржуване рішення діяла виключно в межах своїх повноважень та відповідно до процедури розгляду, а тому правові підстави для задоволення позовних вимог відсутні.

Відповідно ст.242 КАС України рішення суду повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права при дотриманні норм процесуального права. Обґрунтованим є рішення, ухвалене судом на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин в адміністративній справі, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні, з наданням оцінки всім аргументам учасників справи.

Отже, ст.2 КАС України та ч.4 ст.242 КАС України вказують, що судове рішення має відповідати завданню адміністративного судочинства, а саме бути справедливим та неупередженим, своєчасно вирішувати спір у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.

Згідно п.41 висновку № 11 (2008) Консультативної ради європейських суддів до уваги Комітету Міністрів Ради Європи щодо якості судових рішень обов`язок суддів наводити підстави для своїх рішень не означає необхідності відповідати на кожен аргумент захисту на підтримку кожної підстави захисту. Обсяг цього обов`язку може змінюватися залежно від характеру рішення. Згідно з практикою Європейського суду з прав людини очікуваний обсяг обґрунтування залежить від різних доводів, що їх може наводити кожна зі сторін, а також від різних правових положень, звичаїв та доктринальних принципів, а крім того, ще й від різних практик підготовки та представлення рішень у різних країнах. З тим, щоб дотриматися принципу справедливого суду, обґрунтування рішення повинно засвідчити, що суддя справді дослідив усі основні питання, винесені на його розгляд.

Доводи викладені в апеляційній скарзі висновків суду першої інстанції не спростовують.

За змістом частини першої статті 316 КАС України, суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Оскільки судове рішення ухвалене судом першої інстанції з додержанням норм матеріального і процесуального права, на підставі правильно встановлених обставин справи, а доводи апеляційної скарги висновків суду не спростовують, то суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а оскаржуване судове рішення - без змін.

Відповідно до п.2 ч.5 ст.328 КАС України не підлягають касаційному оскарженню судові рішення у справах незначної складності та інших справах, розглянутих за правилами спрощеного позовного провадження (крім справ, які відповідно до цього Кодексу розглядаються за правилами загального позовного провадження).

Керуючись ст.ст. 243, 250, 308, 310, 315, 316, 321, 322, 325, 329 КАС України, суд

П О С Т А Н О В И В :

апеляційну скаргу ОСОБА_1 залишити без задоволення, а рішення Вінницького окружного адміністративного суду від 03 червня 2025 року - без змін.

Постанова суду набирає законної сили з дати її прийняття та оскарженню не підлягає.

Головуючий Шидловський В.Б.

Судді Капустинський М.М. Сапальова Т.В.