Справа № 340/5138/25
Суддя: Т.М. КАРМАЗИНА
Дата ухвалення: 2025-12-02 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

КІРОВОГРАДСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

02 грудня 2025 року м. Кропивницький Справа № 340/5138/25

Кіровоградський окружний адміністративний суд у складі судді Кармазиної Т.М., розглянувши за правилами спрощеного позовного провадження в порядку письмового провадження адміністративну справу за позовом фізичної особи підприємця ОСОБА_1 до Головного управління ДПС у Кіровоградській області про визнання протиправними та скасування вимог, зобов`язання вчинити певні дії, -

В С Т А Н О В И В:

Позивач звернувся до суду з позовом, в якому з урахуванням змін, просить:

- визнати протиправними та скасувати вимоги про сплату боргу №Ф-1137-1128 від 02 квітня 2025, №Ф-1137-1128 від 05 червня 2025, №Ф-1137-1128 від 07 липня 2025, які складені ГУДПС у Кіровоградській області, ЄДРПОУ ВП 43995486;

- зобов`язати ГУДПС у Кіровоградській області, ЄДРПОУВП 43995486 вчинити дії пов`язані з перерахуванням коштів, що сплачені фізичною особою-підприємцем ОСОБА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 з рахунку НОМЕР_2 (ЄСВ внесок нарахований за себе) на рахунок НОМЕР_3 (ЄСВ внесок роботодавцями на суми заробітної плати) у відповідності з банківськими квитанціями: №9365-0512-6092-2814, сума 1770 грн., №367-1427-0070-4638, сума 1765 грн. №9359-5237-4361-1467, сума 3872 грн. №270, на суму 1765 грн. №205, сума 1770 грн.

Ухвалою судді від 30.07.2025 року у справі відкрито провадження та призначено її до розгляду у порядку спрощеного позовного провадження, без виклику учасників справи (а.с.32).

07.08.2025 року від позивача надійшла заява про збільшення позовних вимог. (а.с.33б)

Ухвалою судді від 11.08.2025 року позовну заяву та заяву про збільшення позовних вимог залишено без руху. (а.с.35)

12.08.2025 року позивачем подано до суду клопотання про забезпечення позову та залучення до участі у справі співвідповідача Кропивницький відділ ДВС у Кропивницькому районі Кіровоградської області Південного міжрегіонального управління Міністерства юстиції України (а.с.38-39, 44).

Ухвалою суду від 12.08.2025 заяву позивача про забезпечення позову задоволено частково. Зупинено стягнення на підставі виконавчого документа вимоги про сплату боргу (недоїмки) №Ф-1137-1128 від 05.06.2025 року на суму 16080,03 грн. до набрання законної сили судовим рішенням у справі №340/5138/25 за позовною заявою фізичної особи підприємця ОСОБА_1 до Головного управління ДПС у Кіровоградській області про визнання протиправною та скасування вимоги, зобов`язання вчинити певні дії. (а.с.47-49)

Ухвалою суду від 02.09.2025 року клопотання ФОП ОСОБА_1 про залучення до участі у справі співвідповідача залишено без задоволення (а.с.62).

Ухвалою суду від 02.09.2025 року розгляд справи №340/5138/25 за позовом ОСОБА_1 до Головного управління ДПС у Кіровоградській області продовжено із позовними вимогами про визнання протиправними та скасування вимог про сплату боргу №Ф-1137-1128 від 02 квітня 2025, №Ф-1137-1128 від 05 червня 2025 та №Ф-1137-1128 від 07 липня 2025 (а.с.63).

Ухвалою судді від 04.11.2025 року відповідача було зобов`язано надати до суду докази (а.с.67-68).

В обґрунтування позовних вимог позивач посилається на протиправність оскаржуваних вимог та зазначає, що з 01.09.2024 року має основне місце роботи вчитель предмету "Захист України" в КЗ "Ліцей Сокіл" Кропивницької міської ради, отже за позивача сплачувався ЄСВ. Також позивач зазначає, що працюючи як фізична особа підприємець, також сплачував ЄСВ. Отримавши вимогу про сплату боргу позивач звернувся до відповідача з заявою в якій просив зробити перерахунок коштів з рахунку ЄСВ персональних на рахунок ЄСВ за найманих працівників. Зазначає, що у наданій відповідачем відповіді вказано на Порядок зарахування у рахунок майбутніх платежів єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування або повернення надміру та/або помилково сплачених коштів, затверджений Міністерством фінансів України від 23.07.2021 №417, зареєстрований в Міністерстві юстиції України 09.09.2012 за №1185/36807. На виконання вказаної відповіді позивач направив відповідачу п`ять заяв встановленої Порядком форми з належним чином завіреними квитанціями, однак відповіді не отримав. Також позивач вказує, що сплата єдиного внеску фізичними особами підприємцями, які одночасно перебувають у трудових відносинах, спричиняє подвійну його сплату безпосередньо особою та роботодавцем, що суперечить меті запровадженого державою консолідованого страхового внеску. Позивач підсумовує, що оскільки єдиною метою збору єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування є забезпечення захисту у випадках, передбачених законодавством саме прав фізичних осіб на отримання страхових виплат (послуг) за діючими видами загальнообов`язкового державного соціального страхування, то в розумінні Закону № 2464-VІ позивач є застрахованою особою, і єдиний внесок за нього в період, за який винесена оскаржувана вимога, нараховував та сплачував роботодавець, що виключає обов`язок по сплаті у цей період єдиного внеску позивачем ще і як особою, що має право провадити підприємницьку діяльність.

У наданих до суду поясненнях (а.с.70-71), представник відповідача зазначив, що станом на 02.04.2025 згідно даних інформаційно комунікаційних систем органів ДПС по ОСОБА_1 (РНОКПП: НОМЕР_1 ) рахувалася заборгованість з єдиного соціального внеску (по коду БК 71010000) в сумі 15 294,63 грн., що виникла у періоді з 20.02.2025 по 20.03.2025 за рахунок несплати нарахованого платником самостійно основного платежу відповідно до поданих до контролюючого органу декларацій. В зв`язку з наявністю заборгованості з єдиного внеску по ОСОБА_1 податковим органом сформовано вимогу про сплату боргу (недоїмки) від 02.04.2025 № Ф-1137-1128 на суму 15 294,63 грн. та направлено позивачу за місцем його реєстрації. Відповідно даних ІКС органів ДПС по вимозі від 02.04.2025 № Ф-1137-1128 заборгованість самостійно погашено платником 21.05.2025 по коду (БК 71010000). Станом на 05.06.2025 згідно даних інформаційно комунікаційних систем органів ДПС по ОСОБА_1 (РНОКПП: НОМЕР_1 ) рахувалася заборгованість з єдиного соціального внеску (по коду БК 71010000) в сумі 15 286,03 грн. та (по коду БК 71010000) в сумі 794,00 грн., що виникла у періоді з 21.04.2025 по 20.05.2025 за рахунок несплати нарахованого платником самостійно основного платежу відповідно до поданих до контролюючого органу декларацій. 05.06.2025 була сформована вимога про сплату боргу (недоїмки) з ЄСВ Ф-1137-1128 на суму боргу 16 080,03 грн., яка направлена платнику за місцем його реєстрації. Відповідно даних ІКС органів ДПС по вимозі від 05.06.2025 № Ф-1137-1128 заборгованість самостійно погашено платником по коду (БК 71010000) 20.07.2025, по коду (БК 71040000) 11.09.2025. Станом на 07.07.2025 згідно даних інформаційно комунікаційних систем органів ДПС по ОСОБА_1 (РНОКПП: НОМЕР_1 ) рахувалася заборгованість з єдиного соціального внеску (по коду БК 71010000) в сумі 15 284,23 грн. та (по коду БК 71010000) в сумі 794,0 грн., що виникла у періоді з 20.06.2025 за рахунок несплати нарахованого платником самостійно основного платежу відповідно до поданих до контролюючого органу декларацій. 07.07.2025 була сформована вимога про сплату боргу (недоїмки) з ЄСВ № Ф-1137-1128 на суму боргу 16 078,23 грн., яка направлена платнику за місцем реєстрації засобами поштового зв`язку та вручена 12.07.2025. Відповідно даних ІКС органів ДПС по вимозі від 07.07.2025 № Ф-1137-1128 заборгованість самостійно погашено платником по коду (БК 71010000) 21.08.2025 по коду (БК 71040000) 11.09.2025. Станом на 07.11.2025 згідно даних інформаційно комунікаційних систем органів ДПС по ОСОБА_1 рахувалася заборгованість з єдиного соціального внеску (по коду БК 71010000) в сумі 17044,43 гривень.

Дослідивши подані учасниками справи документи і матеріали, з`ясувавши всі фактичні обставини, оцінивши докази, які мають значення для розгляду справи та вирішення спору по суті, судом встановлено наступні обставини.

ОСОБА_1 зареєстрований як фізична особа підприємець з 19.04.2000 року та взятий на податковий облік 19.04.2001 року (а.с.28, 112-113).

Позивачем подано до контролюючого органу:

- 16.01.2025 податковий розрахунок сум доходу, нарахованого (сплаченого) на користь платників податків фізичних осіб, і сум утриманого з них податку, а також сум нарахованого єдиного внеску за 4 квартал 2024 року, в якому самостійно нарахував суму основного платежу у розмірі 10571,88 грн щомісячно (а.с.106-108);

- 13.02.2025 податковий розрахунок сум доходу, нарахованого (сплаченого) на користь платників податків фізичних осіб, і сум утриманого з них податку, а також сум нарахованого єдиного внеску за 1 місяць 2025 року, в якому самостійно нарахував суму основного платежу у розмірі 10573,20 грн (а.с.91-93);

- 11.03.2025 податковий розрахунок сум доходу, нарахованого (сплаченого) на користь платників податків фізичних осіб, і сум утриманого з них податку, а також сум нарахованого єдиного внеску за 2 місяць 2025 року, в якому самостійно нарахував суму основного платежу у розмірі 10573,20 грн (а.с.94-96).

Відповідачем винесено вимогу про сплату позивачем боргу (недоїмки) форми "Ф" №1137-1128 від 02.04.2025 року на суму 15294,63 грн (а.с.56).

Відповідно до інтегрованої картки платника податків ОСОБА_1 , позивач відповідно до платіжного доручення від 21.04.2025 року сплатив 7000,00 грн.; відповідно до платіжного доручення від 22.04.2025 року сплатив 3575,00 грн.; відповідно до платіжного доручення від 21.05.2025 року сплатив 10580,00 грн (а.с.74-80).

Позивачем подано до контролюючого органу:

- 19.04.2025 податковий розрахунок сум доходу, нарахованого (сплаченого) на користь платників податків фізичних осіб, і сум утриманого з них податку, а також сум нарахованого єдиного внеску за 3 місяць 2025 року, в якому самостійно нарахував суму основного платежу у розмірі 10573,20 грн (а.с.97-99);

- 29.04.2025 податкову декларацію про майновий стан та доходи за 2024 рік, в якій самостійно нараховано суму зобов`язань з єдиного внеску, що підлягає обов`язковій сплаті самостійно визначену платником податків за результатами звітного (податкового) року (графа 6 рядка Усього додатку ЄСВ1) в сумі 20526,00 грн. (а.с.109-111);

- 19.05.2025 податковий розрахунок сум доходу, нарахованого (сплаченого) на користь платників податків фізичних осіб, і сум утриманого з них податку, а також сум нарахованого єдиного внеску за 4 місяць 2025 року, в якому самостійно нарахував суму основного платежу у розмірі 10573,20 грн (а.с.100-102);

Згідно інтегрованої картки платника податків позивачу збільшено недоїмки ЄСВ на суму 794,00 грн по декларації від 29.04.2025 (а.с.86-87).

Відповідачем винесено вимогу про сплату позивачем боргу (недоїмки) форми "Ф" №1137-1128 від 05.06.2025 року на суму 16080,03 грн (а.с.57).

Відповідно до інтегрованої картки платника податків позивача, відповідно до платіжного доручення від 21.06.2025 року сплатив 10575,00 грн.; відповідно до платіжного доручення від 20.07.2025 року сплатив 10575,00 грн.; відповідно до платіжного доручення від 11.09.2025 року сплатив 800,00 грн (а.с.81-87).

Позивачем 19.06.2025 подано до контролюючого органу податковий розрахунок сум доходу, нарахованого (сплаченого) на користь платників податків фізичних осіб, і сум утриманого з них податку, а також сум нарахованого єдиного внеску за 5 місяць 2025 року у якому самостійно нарахував суму основного платежу у розмірі 10573,20 грн (а.с.103-105).

Згідно інтегрованої картки платника податків позивачу збільшено недоїмки ЄСВ на суму 794,00 грн (а.с.86-87).

Відповідачем винесено вимогу про сплату позивачем боргу (недоїмки) форми "Ф" №1137-1128 від 07.07.2025 року на суму 16078,23 грн (а.с.58).

Відповідно до інтегрованої картки платника податків ОСОБА_1 , позивач відповідно до платіжного доручення від 20.08.2025 року сплатив 7800,00 грн.; відповідно до платіжного доручення від 21.08.2025 року сплатив 2780,00 грн, відповідно до платіжного доручення від 20.09.2025 року сплатив 10582 грн (а.с.82зв.-84).

Згідно інтегрованої картки платника податків ОСОБА_1 , за позивачем станом на 31.10.2025 рахується податковий борг у сумі 17044,43 грн (а.с.85).

Надаючи правову оцінку обґрунтованості аргументам, наведеними учасниками справи, суд дійшов наступних висновків.

Відповідно до статті 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Спірні правовідносини врегульовані нормами Податкового кодексу України в частині відносин, що виникають у сфері справляння податків і зборів, порядку їх адміністрування, платників податків та зборів, їх прав та обов`язків, компетенції контролюючих органів, повноважень і обов`язків їх посадових осіб під час адміністрування податків, а також відповідальності за порушення податкового законодавства, та нормами Закону України Про збір та облік єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування від 08.07.2010 №2464-VI в частині правових та організаційних засад забезпечення збору та обліку єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування, умов та порядку його нарахування і сплати та повноважень органу, що здійснює його збір та ведення обліку (надалі Закон №2464-VІ).

Підпунктом 16.1.4 пункту 16.1 статті 16 ПК України передбачено, що платник податків зобов`язаний, зокрема, сплачувати податки та збори в строки та у розмірах, встановлених цим Кодексом та законами з питань митної справи.

Згідно зі статтею 20 Податкового кодексу України контролюючі органи мають право застосовувати до платників податків передбачені законом фінансові (штрафні) санкції (штрафи) за порушення податкового чи іншого законодавства, контроль за додержанням якого покладено на контролюючі органи; стягувати до бюджетів та державних цільових фондів суми грошових зобов`язань та/або податкового боргу у випадках, порядку та розмірі, встановлених цим Кодексом та іншими законами України.

За визначеннями, наданими пп.14.1.39, 14.1.175 п.14.1 статті 14 ПК України, сума коштів, яку платник податків повинен сплатити до відповідного бюджету як податкове зобов`язання та/або інше зобов`язання, контроль за сплатою якого покладено на контролюючі органи, та/або штрафну (фінансову) санкцію, що справляється з платника податків у зв`язку з порушенням ним вимог податкового законодавства та іншого законодавства, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи, а також санкції за порушення законодавства у сфері зовнішньоекономічної діяльності та пеня є грошовим зобов`язанням платника податків. Сума узгодженого грошового зобов`язання, не сплаченого платником податків у встановлений цим Кодексом строк, та непогашеної пені, нарахованої у порядку, визначеному цим Кодексом, є податковим боргом.

Відповідно до п.п.2, 6, 10 ч.1 ст.1 Закону №2464-VІ єдиний внесок на загальнообов`язкове державне соціальне страхування (далі - єдиний внесок) - консолідований страховий внесок, збір якого здійснюється до системи загальнообов`язкового державного соціального страхування в обов`язковому порядку та на регулярній основі з метою забезпечення захисту у випадках, передбачених законодавством, прав застрахованих осіб на отримання страхових виплат (послуг) за діючими видами загальнообов`язкового державного соціального страхування; недоїмка - сума єдиного внеску, своєчасно не нарахована та/або не сплачена у строки, встановлені цим Законом, обчислена податковим органом у випадках, передбачених цим Законом; страхувальники - роботодавці та інші особи, які відповідно до цього Закону зобов`язані сплачувати єдиний внесок.

Згідно ст.2 Закону №2464-VI його дія поширюється на відносини, що виникають під час провадження діяльності, пов`язаної із збором та веденням обліку єдиного внеску. Дія інших нормативно-правових актів може поширюватися на зазначені відносини лише у випадках, передбачених цим Законом, або в частині, що не суперечить цьому Закону.

Виключно цим Законом визначаються: принципи збору та ведення обліку єдиного внеску; платники єдиного внеску; порядок нарахування, обчислення та сплати єдиного внеску; розмір єдиного внеску; орган, що здійснює збір та веде облік єдиного внеску, його повноваження та відповідальність; склад, порядок ведення та використання даних Державного реєстру загальнообов`язкового державного соціального страхування; порядок здійснення державного нагляду за збором та веденням обліку єдиного внеску.

Згідно з пунктами 1, 4 частини першої статті 4 Закону №2464-VI платниками єдиного внеску є фізичні особи - підприємці, зокрема ті, які використовують працю інших осіб на умовах трудового договору (контракту) або на інших умовах, передбачених законодавством про працю, чи за цивільно-правовим договором (крім цивільно-правового договору, укладеного з фізичною особою - підприємцем, якщо виконувані роботи (надавані послуги) відповідають видам діяльності відповідно до відомостей з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань); фізичні особи - підприємці, у тому числі ті, які обрали спрощену систему оподаткування (крім електронних резидентів (е-резидентів).

Платник єдиного внеску зобов`язаний своєчасно та в повному обсязі нараховувати, обчислювати і сплачувати єдиний внесок; вести облік виплат (доходу) застрахованої особи та нарахування єдиного внеску за кожним календарним місяцем і календарним роком, зберігати такі відомості в порядку, передбаченому законодавством (пункти 1, 2 частини другої статті 6 Закону №2464-VI).

Відповідно до частин 2, 3 статті 6 Закону №2464-VI платник єдиного внеску зобов`язаний: 1) своєчасно та в повному обсязі нараховувати, обчислювати і сплачувати єдиний внесок до податкового органу за основним місцем обліку платника єдиного внеску; 2) вести облік виплат (доходу) застрахованої особи та нарахування єдиного внеску за кожним календарним місяцем і календарним роком, зберігати такі відомості в порядку, передбаченому законодавством; 4) подавати звітність про нарахування єдиного внеску в розмірах, визначених відповідно до цього Закону, у складі звітності з податку на доходи фізичних осіб (єдиного податку) до податкового органу за основним місцем обліку платника єдиного внеску у строки та порядку, встановлені Податковим кодексом України. Форма, за якою подається звітність про нарахування єдиного внеску у складі звітності з податку на доходи фізичних осіб (єдиного податку), встановлюється центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну фінансову політику, за погодженням з Пенсійним фондом та фондами загальнообов`язкового державного соціального страхування.

Обов`язки, передбачені частиною другою цієї статті, поширюються на платників, зазначених у пунктах 1, 4, 5, 5-1 та 16 частини першої статті 4 цього Закону.

Статтею 7 Закону №2464-VI визначена база нарахування єдиного внеску.

1. Єдиний внесок нараховується:

1) для платників, зазначених у пунктах 1 (крім абзацу сьомого), частини першої статті 4 цього Закону, - на суму нарахованої кожній застрахованій особі заробітної плати за видами виплат, які включають основну та додаткову заробітну плату, інші заохочувальні та компенсаційні виплати, у тому числі в натуральній формі, що визначаються відповідно до Закону України "Про оплату праці", та суму винагороди фізичним особам за виконання робіт (надання послуг) за цивільно-правовими договорами;

2) для платників, зазначених у пунктах 4 (крім фізичних осіб - підприємців, які обрали спрощену систему оподаткування), 5 та 5-1 частини першої статті 4 цього Закону, - на суму доходу (прибутку), отриманого від їх діяльності, що підлягає обкладенню податком на доходи фізичних осіб. При цьому сума єдиного внеску не може бути меншою за розмір мінімального страхового внеску за місяць, у якому отримано дохід (прибуток).

У разі якщо таким платником не отримано дохід (прибуток) у звітному періоді або окремому місяці звітного періоду, такий платник має право самостійно визначити базу нарахування, але не більше максимальної величини бази нарахування єдиного внеску, встановленої цим Законом. При цьому сума єдиного внеску не може бути меншою за розмір мінімального страхового внеску;

3) для платників, зазначених у пункті 4 частини першої статті 4 цього Закону, які обрали спрощену систему оподаткування, - на суми, що визначаються такими платниками самостійно для себе, але не більше максимальної величини бази нарахування єдиного внеску, встановленої цим Законом. При цьому сума єдиного внеску не може бути меншою за розмір мінімального страхового внеску.

4. Єдиний внесок нараховується на суми, зазначені в частинах першій і другій цієї статті, не зменшені на суму відрахувань податків, інших обов`язкових платежів, що відповідно до закону сплачуються із зазначених сум, та на суми утримань, що здійснюються відповідно до закону або за договорами позики, придбання товарів та виплат на інші цілі за дорученням отримувача.

5. Єдиний внесок нараховується на суми, зазначені в частинах першій і другій цієї статті, незалежно від джерел їх фінансування, форми, порядку, місця виплати та використання, а також від того, чи виплачені такі суми фактично після їх нарахування до сплати.

Відповідно до частини 8 статті 5 Закону №2464-VI єдиний внесок для платників, зазначених у статті 4 цього Закону, встановлюється у розмірі 22 відсотки до визначеної статтею 7 цього Закону бази нарахування єдиного внеску.

У разі якщо база нарахування єдиного внеску не перевищує розміру мінімальної заробітної плати, встановленої законом на місяць, за який отримано дохід, сума єдиного внеску розраховується як добуток розміру мінімальної заробітної плати, встановленої законом на місяць, за який отримано дохід (прибуток), та ставки єдиного внеску.

При нарахуванні заробітної плати (доходів) фізичним особам з джерел не за основним місцем роботи ставка єдиного внеску, встановлена цією частиною, застосовується до визначеної бази нарахування незалежно від її розміру.

При нарахуванні заробітної плати (доходів) працівникам, які працюють за трудовим договором з нефіксованим робочим часом, ставка єдиного внеску, встановлена цією частиною, застосовується до визначеної бази нарахування незалежно від її розміру.

Згідно з частинами 2, 3, 4 статті 9 Закону №2464-VI обчислення єдиного внеску здійснюється на підставі бухгалтерських та інших документів, відповідно до яких провадиться нарахування (обчислення) або які підтверджують нарахування (обчислення) виплат (доходу), на які відповідно до цього Закону нараховується єдиний внесок.

Обчислення єдиного внеску податковими органами у випадках, передбачених цим Законом, здійснюється на підставі актів перевірки правильності нарахування та сплати єдиного внеску, звітності, що подається платниками до податкових органів, бухгалтерських та інших документів, що підтверджують суми виплат (доходу), на суми яких (якого) відповідно до цього Закону нараховується єдиний внесок.

Обчислення єдиного внеску за минулі періоди, крім випадків сплати єдиного внеску згідно з частиною п`ятою статті 10 цього Закону, здійснюється виходячи з розміру єдиного внеску, що діяв на день нарахування (обчислення, визначення) заробітної плати (доходу), на яку відповідно до цього Закону нараховується єдиний внесок.

Відповідно до частин 2, 3, 4 статті 25 Закону №2464-VI у разі виявлення своєчасно не сплачених сум страхових внесків платники єдиного внеску зобов`язані самостійно обчислити ці внески і сплатити їх з нарахуванням пені в порядку і розмірах, визначених цією статтею.

Суми недоїмки стягуються з нарахуванням пені та застосуванням штрафів.

Податковий орган у порядку, за формою та у строки, встановлені центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну фінансову політику, надсилає в паперовій та/або електронній формі платникам єдиного внеску вимогу про сплату недоїмки з єдиного внеску.

Наказом Міністерства фінансів України від 20.04.2015 №449, зареєстрованим в Міністерстві юстиції України 07.05.2015 р. за №508/26953 затверджено Інструкцію про порядок нарахування і сплати єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування (далі Інструкція №449)

Розділом VI Інструкції №449 встановлений порядок стягнення заборгованості з платників

1. До платників, які не виконали визначені Законом обов`язки щодо нарахування, обчислення та сплати єдиного внеску, застосовуються заходи впливу та стягнення.

2. У разі виявлення платником своєчасно не нарахованих сум єдиного внеску такі платники зобов`язані самостійно обчислити ці внески, відобразити їх у звітності, що подається платником до податкових органів, та сплатити їх. До такого платника застосовуються штрафні санкції в порядку і розмірах, визначених розділом VII цієї Інструкції.

У разі виявлення податковим органом своєчасно не нарахованих та/або не сплачених платником сум єдиного внеску такий податковий орган обчислює суми єдиного внеску, що зазначаються у вимозі про сплату боргу (недоїмки), та застосовує до такого платника штрафні санкції в порядку і розмірах, визначених розділом VII цієї Інструкції.

Сума єдиного внеску, своєчасно не нарахована та/або не сплачена в строки, встановлені Законом, обчислена податковими органами у випадках, передбачених Законом, є недоїмкою.

Суми недоїмки стягуються з нарахуванням пені та застосуванням штрафів.

3. Податкові органи надсилають (вручають) платникам вимогу про сплату боргу (недоїмки), якщо:

дані документальних перевірок свідчать про донарахування сум єдиного внеску податковими органами;

платник має на кінець календарного місяця недоїмку зі сплати єдиного внеску;

платник має на кінець календарного місяця борги зі сплати фінансових санкцій.

У випадку, передбаченому абзацом другим цього пункту, вимога про сплату боргу (недоїмки) приймається відповідним податковим органом протягом 15 робочих днів з дня, що настає за днем вручення платнику акта перевірки, а за наявності заперечень платника єдиного внеску до акта перевірки приймається з урахуванням висновку про результати розгляду заперечень до акта перевірки.

Податковий орган надсилає (вручає) вимогу про сплату боргу (недоїмки) платнику єдиного внеску протягом трьох робочих днів з дня її винесення.

У випадках, передбачених абзацами третім та/або четвертим цього пункту, вимога про сплату боргу (недоїмки) надсилається (вручається):

платникам, зазначеним у пункті 1 статті 4 Закону, протягом 20 робочих днів, що настають за календарним місяцем, у якому виникла, зросла або частково зменшилась сума недоїмки зі сплати єдиного внеску (заборгованість зі сплати фінансових санкцій).

Під частковим зменшенням суми недоїмки зі сплати єдиного внеску (заборгованості зі сплати фінансових санкцій) для цілей цього пункту вважається зменшення загальної суми боргу (недоїмки) з єдиного внеску, яка включає нараховані та несплачені суми єдиного внеску (фінансових санкцій) за останній календарний місяць, в якому відбулось таке зменшення.

Вимога про сплату боргу (недоїмки) формується на підставі даних інформаційно-комунікаційних систем ДПС (далі - ІКС) на суму боргу, що перевищує 10 гривень.

Вимога про сплату боргу (недоїмки) крім загальних реквізитів має містити відомості про розмір боргу, в тому числі суми недоїмки, штрафів та пені, обов`язок погасити борг та можливі наслідки його непогашення в установлений строк.

Вимога про сплату боргу (недоїмки) є виконавчим документом.

Сума боргу у вимозі проставляється в гривнях з двома десятковими знаками після коми.

4. Вимога про сплату боргу (недоїмки) формується на підставі актів документальних перевірок, звітів платника про нарахування єдиного внеску та облікових даних з ІКС за формою згідно з додатком 6 до цієї Інструкції (для платника - юридичної особи, у тому числі відокремлених підрозділів юридичної особи) або за формою згідно з додатком 7 до цієї Інструкції (для платника - фізичної особи).

Податковий орган веде реєстр виданих вимог про сплату боргу (недоїмки) за формою згідно з додатком 8 до цієї Інструкції.

При формуванні вимоги про сплату боргу (недоїмки) їй присвоюється порядковий номер, який складається з трьох частин: перша частина - літера «Ю» (вимога до юридичної особи, у тому числі відокремлених підрозділів юридичної особи) або «Ф» (вимога до фізичної особи), друга частина - порядковий номер, третя частина - літера «У» (узгоджена вимога).

В третій частині літера «У» (інформація щодо узгодження вимоги) проставляється у разі надсилання:

платнику узгодженої вимоги внаслідок процедури оскарження;

вимоги до органів державної виконавчої служби або до органів Казначейства відповідно до цієї Інструкції.

Вимога про сплату боргу (недоїмки) формується під одним порядковим номером до повного погашення сум боргу.

Після формування вимоги про сплату боргу (недоїмки) та внесення даних до відповідного реєстру вимога надсилається (вручається) платнику.

Сформована в ІКС вимога про сплату боргу (недоїмки) надсилається податковим органом платнику єдиного внеску в паперовій та/або електронній формі.

Сформована вимога про сплату боргу (недоїмки), що підлягає надсиланню у паперовій формі, у день її формування в ІКС друкується у двох примірниках, підписується керівником (його заступником або уповноваженою особою) податкового органу, скріплюється печаткою податкового органу та один примірник надсилається (вручається) платнику єдиного внеску, другий долучається до справи платника.

Вимога про сплату боргу (недоїмки) у паперовій формі вважається належним чином надісланою (врученою), якщо вона надіслана на адресу (місцезнаходження юридичної особи, місце проживання або останнього відомого місця перебування фізичної особи) платника єдиного внеску рекомендованим листом з повідомленням про вручення або особисто вручена платнику єдиного внеску або його законному чи уповноваженому представникові.

Платникам єдиного внеску, які подають звітність в електронній формі та/або пройшли електронну ідентифікацію онлайн в електронному кабінеті та подали заяву про бажання отримувати документ через електронний кабінет, вимоги про сплату боргу (недоїмки) можуть надсилатися в електронній формі засобами електронного зв`язку з дотриманням вимог законів України «Про електронні документи та електронний документообіг» та «Про електронні довірчі послуги».

Вимога про сплату боргу (недоїмки), що надсилається в електронній формі у день її формування в ІКС, підписується керівником (його заступником або уповноваженою особою) податкового органу шляхом накладання кваліфікованого електронного підпису та кваліфікованої електронної печатки, після чого надсилається в електронний кабінет засобами ІКС з одночасним надісланням платнику єдиного внеску на його електронну адресу (адреси) інформації про вид документа, дату та час його надіслання до електронного кабінету.

Інформація про дату і час надсилання та доставки вимоги про сплату боргу (недоїмки) в електронній формі в електронний кабінет з ідентифікацією відправника та отримувача зберігається безстроково і може бути отримана у електронному вигляді, в тому числі у вигляді квитанції про доставку у текстовому форматі.

Вимога про сплату боргу (недоїмки) в електронній формі вважається належним чином надісланою, якщо її надіслано в електронний кабінет засобами ІКС з дотриманням вимог законів України «Про електронні документи та електронний документообіг» та «Про електронні довірчі послуги», за умови, якщо отримано квитанцію про доставку вимоги про сплату боргу (недоїмки) в електронний кабінет.

У разі неотримання податковим органом квитанції про доставку вимоги про сплату боргу (недоїмки) в електронний кабінет протягом двох робочих днів з дня її надіслання така вимога у паперовій формі на третій робочий день з дня відправлення з електронного кабінету надсилається платнику єдиного внеску у порядку, визначеному абзацом одинадцятим цього пункту для надіслання вимоги про сплату боргу (недоїмки) у паперовій формі.

При цьому строк доставки вимоги про сплату боргу (недоїмки) в електронній формі в електронний кабінет не зараховується до строку надіслання такої вимоги.

На вимогу платника, який отримав вимогу про сплату боргу (недоїмки) в електронній формі, податковий орган надає таку вимогу у паперовій формі протягом трьох робочих днів з дня надходження відповідної вимоги (у паперовій або електронній формі) від платника єдиного внеску.

Дата надсилання (вручення) вимоги про сплату боргу (недоїмки) проставляється:

службовою (посадовою) особою юридичної особи, фізичною особою або їх законним чи уповноваженим представником - у разі вручення вимоги у паперовій формі під підпис. Проставляється на обох примірниках вимоги;

працівником структурного підрозділу, до функцій якого належить стягнення недоїмки, після отримання від працівника структурного підрозділу, до функцій якого належить реєстрація вхідної та вихідної кореспонденції, або посадової (службової) особи, якій надані повноваження на виконання такої функції, повідомлення про вручення поштового відправлення (повернення поштового відправлення із зазначенням причин невручення) - у разі надсилання рекомендованим листом з повідомленням про вручення. При цьому повідомлення про вручення прикріплюється до другого примірника вимоги про сплату боргу (недоїмки);

ІКС - у разі надсилання вимоги в електронній формі до електронного кабінету. Проставляється в електронному документі.

Датою вручення платнику єдиного внеску вимоги про сплату боргу (недоїмки) в електронній формі є дата, зазначена у квитанції про доставку у текстовому форматі, що відправляється з електронного кабінету автоматично та свідчить про дату та час доставки вимоги платнику єдиного внеску. У разі якщо доставка документа відбулася після 18 години, датою вручення вимоги про сплату боргу (недоїмки) платнику єдиного внеску вважається наступний робочий день. Якщо доставка відбулася у вихідний чи святковий день, датою вручення вимоги про сплату боргу (недоїмки) платнику єдиного внеску вважається перший робочий день, що настає за вихідним або святковим днем.

У разі якщо неможливо надіслати (вручити) платнику єдиного внеску вимогу про сплату боргу (недоїмки) поштою у зв`язку з відсутністю його за місцезнаходженням (місцем проживання) (відсутністю службових (посадових) осіб платника єдиного внеску за його місцезнаходженням), відмовою платника єдиного внеску або службових (посадових) осіб платника прийняти вимогу, поверненням поштового відправлення у зв`язку із закінченням встановленого строку зберігання або з інших причин, що не дали змоги виконати обов`язки щодо пересилання поштового відправлення, вимога вважається надісланою (врученою) платнику єдиного внеску у день, зазначений поштовою службою у повідомленні про вручення із зазначенням причин невручення.

Після надсилання (вручення) вимоги про сплату боргу (недоїмки) платнику другий примірник такої вимоги з відміткою про вручення підшивається до справи платника та:

якщо вимога податкового органу скасовується чи змінюється судом, підшивається і примірник (копія) рішення суду до справи платника поряд з другим примірником вимоги, щодо якої відбувся судовий розгляд;

у разі списання боргу (недоїмки) у випадках, визначених статтею 25 або іншими положеннями Закону, підшивається і копія рішення про списання.

5. Протягом 10 календарних днів із дня одержання вимоги про сплату боргу (недоїмки) платник зобов`язаний сплатити зазначені у пункті 1 вимоги суми недоїмки, штрафів та пені.

У разі незгоди з розрахунком податкового органу суми боргу (недоїмки) платник єдиного внеску протягом 10 календарних днів, що настають за днем отримання вимоги, узгоджує її з податковим органом шляхом оскарження вимоги про сплату боргу (недоїмки) в адміністративному або судовому порядку.

Вимога про сплату боргу (недоїмки) не підлягає адміністративному оскарженню в частині сум недоїмки, які виникли на підставі поданих звітів щодо сум нарахованого єдиного внеску.

У разі якщо згоди з податковим органом не досягнуто, платник єдиного внеску зобов`язаний сплатити суми недоїмки та штрафів разом з нарахованою пенею протягом 10 календарних днів з дня надходження рішення відповідного податкового органу або оскаржити вимогу до податкового органу вищого рівня чи в судовому порядку.

Про оскарження вимоги про сплату боргу (недоїмки) до податкового органу вищого рівня або суду платник зобов`язаний одночасно письмово повідомити податковий орган, який направив вимогу.

У разі якщо платник єдиного внеску протягом 10 календарних днів з дня надходження (отримання) вимоги про сплату боргу (недоїмки) не сплатив зазначені у вимозі суми недоїмки та штрафів з нарахованою пенею, не узгодив вимогу з податковим органом шляхом оскарження в адміністративному чи судовому порядку або не сплатив узгоджену суму боргу (недоїмки) (з дня отримання відповідного рішення податкового органу або суду), після спливу останнього дня відповідного строку така вимога вважається узгодженою (набирає чинності).

Податковий орган протягом 10 робочих днів з дня узгодження вимоги (набрання нею чинності):

пред`являє її до виконання органу державної виконавчої служби в порядку, встановленому Законом України «Про виконавче провадження»;

надсилає її в порядку, встановленому Законом, до органу Казначейства - відповідно до частини другої статті 6 Закону України «Про виконавче провадження», якщо платник єдиного внеску є бюджетною установою, державним органом, одержувачем бюджетних коштів, а також підприємством, установою або організацією, рахунки якої відкриті в органах Казначейства.

Якщо платник частково сплатив суми недоїмки та/або фінансових санкцій, та/або пені, зазначені у вимозі, до завершення строку остаточного узгодження, до органів державної виконавчої служби/органів Казначейства вимоги, які набрали чинності, пред`являються з урахуванням погашених сум боргу на дату пред`явлення.

До сум боргу (недоїмки) платника, що подаються до органів державної виконавчої служби або до органів Казначейства, на вимогу про сплату боргу (недоїмки) за даними ІКС включаються також суми узгоджених з платником, але не сплачених у встановлений термін штрафів та пені.

У зазначених випадках податковий орган також має право звернутися до суду з позовом про стягнення недоїмки, штрафів та пені. У разі звернення податкового органу з позовом про стягнення недоїмки, штрафів та пені до суду передбачені законом заходи досудового врегулювання спорів не застосовуються.

6. Вимога про сплату боргу (недоїмки) вважається відкликаною, якщо:

сума боргу (недоїмки), зазначена у вимозі, погашається платником, органами державної виконавчої служби або органами Казначейства - у день, протягом якого відбулося таке погашення суми боргу (недоїмки) в повному обсязі;

податковий орган скасовує або змінює раніше зазначену суму боргу (недоїмки) внаслідок її узгодження або оскарження - з дня прийняття податковим органом рішення про скасування або зміну раніше зазначеної суми боргу (недоїмки);

вимога податкового органу про сплату боргу (недоїмки) скасовується судом - у день набрання судовим рішенням законної сили;

борг (недоїмка) списується у випадках, передбачених статтею 25 або іншими положеннями Закону, в порядку, визначеному пунктами 9-11 цього розділу,- у день прийняття податковим органом рішення про списання боргу (недоїмки) відповідно до частини сьомої статті 25 або іншого положення Закону;

є рішення суду на стягнення відповідних сум боргу (недоїмки), що зазначені у вимозі,- у день надходження виконавчих документів до органів державної виконавчої служби або до органів Казначейства.

7. Якщо протягом наступного базового звітного періоду сума боргу (недоїмки) платника зросла, після проходження відповідних процедур узгодження та оскарження вимога про сплату боргу (недоїмки) подається до органу державної виконавчої служби або до органу Казначейства тільки на суму зростання боргу (недоїмки).

Під сумою зростання боргу (недоїмки) для цілей цього пункту необхідно розуміти:

позитивне значення різниці між сумою боргу платника за даними ІКС станом на кінець календарного місяця та сумою боргу, зазначеною у пред`явленій до органу державної виконавчої служби або до органу Казначейства вимозі, зменшене на суму сплат(и) після такого пред`явлення, якщо сума сплат(и) не більша за суму боргу, зазначену у пред`явленій до органу державної виконавчої служби або до органу Казначейства вимозі;

позитивне значення різниці між сумою боргу платника за даними ІКС станом на кінець календарного місяця та сумою сплат(и) після пред`явлення до органу державної виконавчої служби або до органу Казначейства вимоги, зменшене на суму боргу, зазначену в такій вимозі, якщо сума сплат(и) менша за суму боргу, зазначену у пред`явленій до органу державної виконавчої служби або до органу Казначейства вимозі.

Якщо протягом наступних базових звітних періодів платник повністю погасив суму боргу (недоїмки), зазначену у вимозі про сплату боргу (недоїмки), що подана до органу державної виконавчої служби або до органу Казначейства, податковий орган подає до відповідного органу повідомлення про сплату боргу (недоїмки) за формою згідно з додатком 9 до цієї Інструкції.

8. За рахунок сум, що надходять від платника єдиного внеску або від державної виконавчої служби, погашаються суми недоїмки, штрафних санкцій та пені у порядку календарної черговості їх виникнення. У разі якщо платник має несплачену суму недоїмки, штрафів та пені, сплачені ним суми єдиного внеску зараховуються в рахунок сплати недоїмки, штрафів та пені у порядку календарної черговості їх виникнення.

9. Списанню підлягає борг (недоїмка) зі сплати єдиного внеску у разі:

повної ліквідації юридичної особи - платника єдиного внеску, коли борги (недоїмка) зі сплати єдиного внеску залишилися непогашеними у зв`язку з недостатністю майна такого платника або майна засновників чи учасників, якщо вони несуть повну чи додаткову відповідальність за зобов`язаннями платника;

смерті фізичної особи, оголошення померлою, визнання її у судовому порядку безвісно відсутньою або недієздатною за умови відсутності осіб, які відповідно до Закону несуть зобов`язання зі сплати єдиного внеску, та засвідчення цього факту відділом державної реєстрації актів цивільного стану чи постановленням судового рішення.

Списанню підлягають суми нарахованого єдиного внеску, недоїмки зі сплати єдиного внеску, штрафів та пені, що обліковуються за даними ІКС.

10. До документів, що підтверджують наявність підстав для проведення списання, належать:

у разі повної ліквідації юридичної особи - повідомлення державного реєстратора про внесення до Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань запису про припинення юридичної особи;

у разі смерті фізичної особи, оголошення померлою, визнання її в судовому порядку безвісно відсутньою або недієздатною - копія свідоцтва про смерть фізичної особи, чи повідомлення державного реєстратора щодо державної реєстрації припинення підприємницької діяльності фізичної особи - підприємця у разі її смерті, оголошення померлою, визнання безвісно відсутньою, чи копія рішення суду про визнання фізичної особи безвісно відсутньою, недієздатною або оголошення померлою.

11. Податкові органи проводять списання недоїмки з єдиного внеску на підставі рішення керівника (його заступника або уповноваженої особи) податкового органу, у якому перебуває на обліку платник єдиного внеску, про списання боргу (недоїмки) з єдиного внеску за формою згідно з додатком 10 до цієї Інструкції щомісяця протягом 10 робочих днів, що настають за місяцем, у якому надійшли документи, зазначені в пункті 10 цього розділу.

Рішення про списання боргу (недоїмки) долучається до справи платника та вноситься до ІКС не пізніше наступного робочого дня після підписання такого рішення.

12. Якщо фізична особа, яка в судовому порядку визнана безвісно відсутньою або оголошена померлою, з`являється, або якщо фізичну особу, яку в судовому порядку було визнано недієздатною, в судовому порядку визнають дієздатною, списаний борг (недоїмка) зі сплати єдиного внеску таких осіб підлягає відновленню та стягненню в загальному порядку, починаючи з дня відновлення такого боргу (недоїмки), про що керівник податкового органу або його заступник, або уповноважена особа виносить рішення.

13. Положення цього розділу застосовуються із особливостями, визначеними пунктами 9-2 та 9-18 розділу VIII «Прикінцеві та перехідні положення» Закону.

14. Положення цього розділу застосовуються із особливостями, визначеними пунктом 9-8 розділу VIII «Прикінцеві та перехідні положення» Закону.

Відповідно до п.9-19 розділу VIII «Прикінцеві та перехідні положення» Закону №2464-VI тимчасово, з 1 березня 2022 року до припинення або скасування воєнного стану в Україні та протягом дванадцяти місяців після припинення або скасування воєнного стану, особи, зазначені у пунктах 4, 5 та 5-1 частини першої статті 4 цього Закону, мають право не нараховувати, не обчислювати та не сплачувати єдиний внесок за себе. При цьому положення абзацу другого пункту 2 частини першої статті 7 цього Закону щодо таких періодів для таких осіб не застосовується. При цьому такими особами розрахунок єдиного внеску у складі податкової декларації не заповнюється за період, в якому відповідно до абзацу першого цього пункту єдиний внесок не нараховувався, не обчислювався та не сплачувався.

Разом з тим, дію пункту 9-19 розділу VIII Закону №2464-VI зупинено на 2025 рік згідно із Законом «Про Державний бюджет України на 2025 рік» № 4059-IX від 19.11.2024. Отже, у 2025 році фізичні особи-підприємці повинні нараховувати, обчислювати та сплачувати єдиний внесок за себе у разі відсутності підстав для звільнення від сплати єдиного внеску у випадках, визначених Законом №2464-VI.

Так, при розгляді даної справи, суд враховує правовий висновок Верховного Суду сформульований у постанові від 04.12.2019 року №440/2149/19, відповідно до якого особа, яка зареєстрована як фізична особа-підприємець, проте господарську діяльність не веде та доходи не отримує, зобов`язана сплачувати єдиний внесок на загальнообов`язкове державне соціальне страхування не нижче розміру мінімального страхового внеску незалежно від фактичного отримання доходу лише за умови, що така особа не є найманим працівником. В іншому випадку (якщо особа є найманим працівником), така особа є застрахованою і платником єдиного внеску за неї є її роботодавець, а мета збору єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування досягається за рахунок його сплати роботодавцем. Інше тлумачення норм Закону №2464-VI щодо необхідності сплати єдиного внеску особами, які перебувають на обліку в органах ДФС і зареєстровані як фізичні особи-підприємці (однак господарську діяльність не здійснюють і доходи не отримують) та які одночасно перебувають у трудових відносинах, спричиняє подвійну його сплату (безпосередньо особою та роботодавцем), що суперечить меті запровадженого державою консолідованого страхового внеску.

Судом встановлено, що ОСОБА_1 з вересня 2024 року працює на посаді вчителя у КЗ «Ліцей «Сокіл» Кропивницької міської ради, про що свідчить довідка №73 від 29.04.2025 та довідка про доходи від 23.07.2025 №11 (а.с.25, 26), у відповідності до якої щомісяця, починаючи з вересня 2024 року по липень 2025, зазначеним роботодавцем за позивача, як за застраховану особу, нараховувався та сплачувався єдиний внесок.

Проте, як встановлено судом, позивач у спірний період, здійснював господарську діяльність та отримував доходи, й до того ж подавав податкові розрахунки та декларацію, самостійно задекларувавши суму зобов`язань з єдиного внеску, що підлягає обов`язковій сплаті.

Наказом Міністерства фінансів України від 13.01.2015 №4, зареєстровано в Міністерстві юстиції України від 30 січня 2015 р. за № 111/26556, затверджено форму Податкового розрахунку сум доходу, нарахованого (сплаченого) на користь платників податків - фізичних осіб, і сум утриманого з них податку, а також сум нарахованого єдиного внеску та Порядок заповнення та подання податковими агентами Податкового розрахунку сум доходу, нарахованого (сплаченого) на користь платників податків - фізичних осіб, і сум утриманого з них податку, а також сум нарахованого єдиного внеску. (далі Порядок №4)

Згідно розділу II Порядку №4 Розрахунок подається протягом 20 календарних днів, що настають за останнім календарним днем звітного (податкового) місяця (підпункт 49.18.1 пункту 49.18 статті 49 глави 2 розділу II Кодексу).

Звітним періодом є календарний місяць.

Якщо останній день строку подання Розрахунку припадає на вихідний або святковий день, останнім днем строку вважається операційний (банківський) день, що настає за вихідним або святковим днем.

Такий Розрахунок подається лише у разі нарахування сум зазначених доходів платнику податку протягом звітного періоду.

Розрахунок подається незалежно від того, виплачує чи не виплачує доходи платникам податку податковий агент та чи виплачені платником єдиного внеску суми такого внеску фактично після їх нарахування до сплати протягом звітного періоду.

Розрахунок подається до контролюючих органів за основним місцем обліку.

Відповідно до розділу ІII Порядку №4 заповнення та подання податковими агентами Податкового розрахунку сум доходу, нарахованого (сплаченого) на користь платників податків - фізичних осіб, і сум утриманого з них податку, а також сум нарахованого єдиного внеску, заголовна частина Розрахунку містить інформацію щодо обраного платником типу Розрахунку, інформацію про податкового агента та платника єдиного внеску, а також інформацію про додатки, що є невід`ємною частиною Розрахунку.

Наказом Міністерства фінансів України від 02.10.2015 №859, зареєстровано в Міністерстві юстиції України 26 жовтня 2015 р. за №1298/27743, затверджено форму податкової декларації про майновий стан і доходи та Інструкцію щодо заповнення податкової декларації про майновий стан і доходи (далі Інструкція).

Цю Інструкцію розроблено відповідно до пункту 179.9 статті 179 розділу IV Податкового кодексу України (далі - Кодекс) та пункту 4 частини другої статті 6 Закону України «Про збір та облік єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування» (далі - Закон) і визначає процедуру, форму та строки подання податкової декларації про майновий стан і доходи (далі - декларація), що містить у своєму складі у формі додатків відомості про суми нарахованого єдиного внеску фізичних осіб - підприємців (крім осіб, які обрали спрощену систему оподаткування), осіб, які провадять незалежну професійну діяльність, членів фермерських господарств, осіб, які беруть участь у добровільному страхуванні, а також збільшення або зменшення сум зобов`язань з єдиного внеску за результатами проведеної документальної перевірки.

Відповідно до пп.13 п.5. у розділі V декларації «Податкові зобов`язання з податку на доходи фізичних осіб / військового збору»: у рядку 22.1 вказується сума зобов`язань з єдиного внеску, що підлягає обов`язковій сплаті, самостійно визначена платником податків за результатами звітного (податкового) року (графа 6 рядка «Усього» додатка ЄСВ1).

Як встановлено судом вище, станом на 02.04.2025 згідно даних інформаційно комунікаційних систем органів ДПС по ОСОБА_1 (РНОКПП: НОМЕР_1 ) рахувалася заборгованість з єдиного внеску (по коду БК 71010000) в сумі 15 294,63 грн., що виникла у періоді з 20.02.2025 по 20.03.2025 за рахунок несплати нарахованого платником самостійно основного платежу відповідно до поданих та визначених платником сум єдиного внеску у Податкових розрахунках від 16.01.2025 та 13.02.2025.

У зв`язку з наявністю заборгованості з єдиного внеску податковим органом правомірно сформовано вимогу про сплату боргу (недоїмки) від 02.04.2025 № Ф-1137-1128 на суму 15294,63 грн.

Відповідно даних ІКС органів ДПС по вимозі від 02.04.2025 № Ф-1137-1128 заборгованість самостійно погашено платником 21.05.2025 по коду (БК 71010000) згідно платіжного доручення від 21.04.2025 на суму 7 000,0 грн.; платіжного доручення від 22.04.2025 на суму 3 575,0 грн.; платіжного доручення від 21.05.2025 на суму 10 580,0 грн.

Враховуючи погашення податкового боргу у повному обсязі, вимога про сплату боргу (недоїмки) від 02.04.2025 № Ф-1137-1128 на суму 15 294,63 грн вважається відкликаною.

В подальшому згідно даних інформаційно комунікаційних систем органів ДПС станом на 05.06.2025 рахувалася заборгованість з єдиного соціального внеску (по коду БК 71010000) в сумі 15 286,03 грн. та (по коду БК 71010000) в сумі 794,0 грн., що виникла у періоді з 21.04.2025 по 20.05.2025 за рахунок несплати нарахованого платником самостійно основного платежу відповідно до поданих Податкових розрахунків від 11.03.2025, 19.04.2025 та 19.05.2025, а також по Додатку ЄСВ 1 Розрахунку сум нарахованого доходу застрахованих осіб та суми нарахованого єдиного збору до податкової декларації про майновий стан та доходи від 29.04.2025.

При цьому, доказів подання до податкового органу будь яких уточнюючих податкових декларацій чи податкових розрахунків, суду не надано.

Отже, 05.06.2025 контролюючим органом правомірно сформована вимога про сплату боргу (недоїмки) з ЄСВ №Ф-1137-1128 на суму боргу 16 080,03 грн.

Відповідно даних ІКС органів ДПС по вимозі від 05.06.2025 № Ф-1137-1128 заборгованість самостійно погашено платником по коду БК 71010000) відповідно до платіжного доручення від 21.06.2025 по коду (БК 71010000) на суму 10 575,00 грн.; платіжного доручення від 20.07.2025 по коду (БК 71010000) на суму 10 575,00 грн.

Податкова вимога від 05.06.2025 № Ф-1137-1128 вважається відкликаною.

Крім того, станом на 07.07.2025 згідно даних інформаційно комунікаційних систем органів за позивачем рахувалася заборгованість з єдиного соціального внеску (по коду БК 71010000) в сумі 15 284,23 грн. та (по коду БК 71010000) в сумі 794,0 грн., що виникла у періоді з 20.06.2025 за рахунок несплати нарахованого платником самостійно основного платежу відповідно до поданих розрахунків від 19.06.2025 та по Додатку ЄСВ 1 Розрахунок сум нарахованого доходу застрахованих осіб та суми нарахованого єдиного збору до податкової декларації про майновий стан та доходи від 29.04.2025.

Таким чином, 07.07.2025 відповідачем правомірно була сформована вимога про сплату боргу (недоїмки) з ЄСВ № Ф-1137-1128 на суму боргу 16 078,23 грн. та підстави для скасування даної вимоги у ході судового розгляду справи не встановлені.

При цьому, відповідно даних ІКС органів ДПС по вимозі від 07.07.2025 № Ф-1137-1128 заборгованість самостійно погашено платником відповідно до платіжного доручення від 20.08.2025 по коду (БК 71010000) на суму 7 800,0 грн.; платіжного доручення від 21.08.2025 по коду (БК 71010000) на суму 2 780,0 грн.; платіжного доручення від 11.09.2025 по коду (БК 71040000) на суму 800,0 гривень.

Суд зауважує, що наказом Міністерства фінансів України від 12.01.2021 №5 затверджено Порядок ведення податковими органами оперативного обліку податків, зборів, платежів та єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування (далі Порядок № 5).

Абзацами першим другим п.1 підрозд.1 розд. ІІ Порядку №5 визначено, що для забезпечення ведення оперативного обліку податків, зборів, платежів, єдиного внеску в ІКС ДПС відкриваються ІКП за кожним кодом класифікації доходів бюджету / технологічним кодом єдиного внеску щодо кожного платника, територіального органу ДПС, що відповідає місцю обліку платника або обліку об`єкта оподаткування, коду території територіальної громади згідно з Кодифікатором адміністративно-територіальних одиниць та територій територіальних громад, затвердженим наказом Міністерства розвитку громад та територій України від 26 листопада 2020 року № 290 (у редакції наказу Міністерства розвитку громад та територій України від 12 січня 2021 року № 3).

ІКП містить інформацію про первинні показники оперативного обліку, облікові операції та первинні показники оперативного обліку, які характеризують стан розрахунків платника з бюджетами та фондами загальнообов`язкового державного соціального і пенсійного страхування за відповідним видом платежу та відповідною адміністративно-територіальною одиницею.

Згідно з п.2 підрозд.1 розд.ІІ Порядку №5 ІКП відкривається, зокрема за місцезнаходженням юридичних осіб, відокремлених підрозділів юридичних осіб, місцем проживання осіб (фізичних осіб, фізичних осіб - підприємців, самозайнятих осіб) (основне місце обліку); за місцем розташування (реєстрації) їх підрозділів, рухомого та нерухомого майна, об`єктів оподаткування або об`єктів, які пов`язані з оподаткуванням, або через які проводиться діяльність (неосновне місце обліку).

Крім того, ІКП відкриваються автоматично кожному платнику в разі, зокрема нарахування сум платежів, самостійно визначених платником (за фактом надходження податкових декларацій, розрахунків, уточнюючих розрахунків).

Територіальні органи ДПС формують відомості про відсутність (наявність) заборгованості зі сплати податків і зборів (п.3 підрозд.1 розд. ІІ Порядку №5)

Відповідно до п.421.2 ст.421 ПК України електронний кабінет забезпечує можливість реалізації платниками податків прав та обов`язків, визначених цим Кодексом та іншими законами, контроль за дотриманням яких покладено на контролюючі органи, та нормативно-правовими актами, прийнятими на підставі та на виконання цього Кодексу та інших законів, контроль за дотриманням яких покладено на контролюючі органи, в тому числі, шляхом, зокрема:

перегляду інформації про платника податків, що збирається, використовується та формується контролюючими органами у зв`язку з обліком платників податків та адмініструванням податків, зборів, митних платежів, єдиного внеску, здійсненням податкового контролю, у тому числі дані оперативного обліку податків, зборів, єдиного внеску (у тому числі дані інтегрованих карток платників податків), дані системи електронного адміністрування податку на додану вартість, дані системи електронного адміністрування реалізації пального та спирту етилового, а також одержання такої інформації у вигляді документа, який формується автоматизовано шляхом вивантаження відповідної інформації з електронного кабінету з накладенням кваліфікованого електронного підпису посадової особи контролюючого органу відповідно до вимог Закону України "Про електронну ідентифікацію та електронні довірчі послуги";

проведення звірки розрахунків платників податків з державним та місцевими бюджетами, а також одержання документа, що підтверджує стан розрахунків, який формується автоматизовано шляхом вивантаження відповідної інформації з електронного кабінету з накладенням кваліфікованого електронного підпису посадової особи контролюючого органу відповідно до вимог Закону України "Про електронну ідентифікацію та електронні довірчі послуги".

Отже, інформацію про наявність (відсутність) боргу платник може отримати, скориставшись Електронним кабінетом.

З огляду на викладене, суд приходить до висновку, що Головним управлінням ДПС у Кіровоградській області правомірно, у відповідності до вимог чинного законодавства, у зв`язку з наявністю боргу зі сплати єдиного внеску (самостійно задекларовано позивачем) сформовано вимоги про сплату боргу (недоїмки) №Ф-1137-1128 від 02 квітня 2025, від 05 червня 2025, від 07 липня 2025, тому підстави для скасування цих вимог відсутні.

Щодо позовних вимог про зобов`язання ГУДПС у Кіровоградській області вчинити дії пов`язані з перерахуванням коштів, що сплачені фізичною особою-підприємцем ОСОБА_1 з рахунку НОМЕР_2 (ЄСВ внесок нарахований за себе) на рахунок НОМЕР_3 (ЄСВ внесок роботодавцями на суми заробітної плати) у відповідності з банківськими квитанціями: №9365-0512-6092-2814, сума 1770 грн., №367-1427-0070-4638, сума 1765 грн. №9359-5237-4361-1467, сума 3872 грн. №270, на суму 1765 грн. №205, сума 1770 грн суд зазначає наступне.

Процедуру зарахування в рахунок майбутніх платежів єдиного внеску або повернення платникам, на яких згідно із Законом України "Про збір та облік єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування" покладено обов`язок нараховувати, обчислювати і сплачувати єдиний внесок, надміру та/або помилково сплачених коштів єдиного внеску, в тому числі тих, які сплачені через єдиний рахунок визначає Порядок зарахування у рахунок майбутніх платежів єдиного внеску на загальнообов`язкове, державне соціальне страхування або повернення надміру та/або помилково сплачених коштів, затверджений Міністерством фінансів України від 23.07.2021 № 417, зареєстрований в Міністерстві юстиції України 09.09.2021 за №1185/36807 (далі - Порядок №417).

Відповідно до п.3 Порядку №417 надміру сплачені кошти - суми єдиного внеску, які на певну дату зараховані на належний рахунок 3556 понад нараховані суми єдиного внеску на таку дату (крім сум авансових платежів, граничний строк сплати яких не настав, сплачених відповідно до абзацу другого частини восьмої статті 9 Закону)

Повернення коштів, у відповідності до п.5 Порядку № 417, здійснюється у випадках:

1) надмірної або помилкової сплати сум єдиного внеску та/або застосованих фінансових санкцій на належний рахунок 3556;

2) помилкової сплати сум єдиного внеску та/або застосованих фінансових санкцій не на належний рахунок 3556;

3) помилкової сплати сум єдиного внеску та/або застосованих фінансових санкцій на бюджетний рахунок за надходженнями;

4) помилкової сплати податкових зобов`язань з податків, зборів, штрафних (фінансових) санкцій та пені, передбачених Кодексом та іншими законами, на рахунок 3556;

5) виявлення технічної та/або методологічної помилки за сумами, які були зараховані на рахунок 3556 з єдиного рахунку.

Згідно з пунктом 6 Порядку № 417 повернення здійснюється на підставі заяви Платника про повернення коштів.

У випадках, передбачених підпунктами 1, 2 та 4 пункту 5 цього Порядку, заява про повернення коштів з рахунків 3556 (далі - Заява) подається до територіального органу ДПС за місцем обліку надміру та/або помилково сплачених коштів, за формою, визначеною у додатку 1 до цього Порядку.

Повернення єдиного внеску у випадку, передбаченому підпунктом 3 пункту 5 цього Порядку, здійснюється відповідно до вимог статті 43 Кодексу.

Заява може бути подана Платником до територіального органу ДПС в електронній формі через електронний кабінет та з дотриманням вимог законодавства у сферах захисту інформації, електронних довірчих послуг та електронного документообігу.

До Заяви Платник обов`язково додає копію розрахункового документа (квитанції, платіжного доручення тощо), що підтверджує сплату коштів на рахунок 3556 (до Заяви в електронній формі - електронну копію зазначеного документа). Копія цього документа завіряється Платником особисто.

Пунктом 7 Порядку №417 передбачено, що після надходження до територіального органу ДПС Заяви, яка подана в електронній формі, інформація щодо цієї Заяви автоматично вноситься до Журналу реєстрації заяв про повернення надміру або помилково сплачених коштів (далі - Журнал), який ведеться засобами інформаційно-телекомунікаційної системи податкових органів з дотриманням вимог законодавства у сфері захисту інформації.

Інформація щодо Заяви, поданої у паперовій формі, вноситься до Журналу працівником самостійного структурного підрозділу територіального органу ДПС, на який покладено функцію адміністрування єдиного внеску.

Згідно п.9 Порядку №417 у разі надходження Заяви самостійний структурний підрозділ територіального органу ДПС, на який покладено функцію адміністрування єдиного внеску, у строк не більше ніж десять робочих днів з дати надходження до територіального органу ДПС Заяви проводить перевірку наданої Платником інформації та формує висновок про повернення коштів з рахунків 3556 (далі - Висновок) за формою згідно з додатком 2 до цього Порядку або приймає рішення про відмову у задоволенні Заяви.

Відповідно до п.10 Порядку № 417 заява залишається без задоволення у випадках, невідповідність Заяви формі, визначеній у додатку 1 до цього Порядку; недостовірність викладеної у Заяві інформації; подання Заяви не за місцем обліку надміру та/або помилково сплачених сум єдиного внеску; наявність у Платника заборгованості зі сплати єдиного внеску та/або фінансових санкцій; ненадання документа, що додається до Заяви згідно з пунктом 6 цього Порядку.

З матеріалів долучених до справи судом встановлено, що позивачем до контролюючого органу подано заяву від 21.04.2025 року щодо перерахування єдиного внеску в сумі 19000,00 грн в межах рахунків 3556 з платежу 71040000 на платіж 71010000, проте, у зв`язку із недотриманням позивачем вимог п. 6 Порядку №417, заяву від 23.04.2025 року залишено без задоволення (а.с.24).

Позивач до матеріалів справи надав копії заяв про повернення коштів з рахунків 3556 від 30.04.2025 року та копії платіжних документів (а.с.12-21), проте, доказів того, що надані до матеріалів справи заяви про повернення коштів з рахунків 3556 від 30.04.2025 року та розрахункові документи подавались до контролюючого органу, суду не надано.

Суду також не надано доказів відмови у задоволені заяв про повернення коштів з рахунків 3556 від 30.04.2025 року. До того ж, суд зауважує, що позивачем не оскаржуються дії чи бездіяльність відповідача щодо нерозгляду таких заяв. Отже такі вимоги позивача є передчасними.

Відповідно до ч.1 ст.9 КАС України розгляд і вирішення справ в адміністративних судах здійснюється на засадах змагальності сторін та свободи в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.

Згідно ч.1 ст.77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

Частиною 2 ст.77 КАС України визначено, що в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

У процесі розгляду справи не виявлено інших фактичних обставин, що мають значення для правильного вирішення спору, і доказів на підтвердження цих обставин.

Згідно з ч.1 ст.90 КАС України суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні.

Таким чином, за сукупністю наведених обставин та враховуючи наявність письмових доказів, що підтверджують наведені позивачем доводи у позовній заяві та виходячи з системного аналізу вищезазначених норм чинного законодавства України, що регулює спірні правовідносини, суд дійшов висновку про відсутність підстав для задоволення позову.

Відповідно до ст.139 КАС України у разі відмови в задоволенні позовних вимог, сплачений судовий збір відшкодуванню не підлягає.

Керуючись ст.ст.139, 243-246, 255, 292-297 КАС України, суд, -

В И Р І Ш И В:

У задоволенні адміністративного позову фізичної особи підприємця ОСОБА_1 до Головного управління ДПС у Кіровоградській області про визнання протиправними та скасування вимог - відмовити у повному обсязі.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Рішення суду може бути оскаржено в апеляційному порядку до Третього апеляційного адміністративного суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення за правилами, встановленими ст.ст.293, 295 - 297 КАС України.

Суддя Кіровоградського

окружного адміністративного суду Т.М. КАРМАЗИНА