Справа № 440/7537/24
Суддя: І.Г. Ясиновський
Дата ухвалення: 2025-12-03 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ПОЛТАВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

03 грудня 2025 року м. ПолтаваСправа № 440/7537/24

Полтавський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Ясиновського І.Г., розглянувши за правилами спрощеного позовного провадження у письмовому провадженні справу за адміністративним позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "Єристівський гірничо-збагачувальний комбінат" до Східного міжрегіонального управління ДПС по роботі з великими платниками податків про визнання протиправним та скасування податкового повідомлення-рішення, -

В С Т А Н О В И В:

24 червня 2024 року Товариство з обмеженою відповідальністю "Єристівський гірничо-збагачувальний комбінат" (надалі по тексту - ТОВ "ЄГЗК", позивач) звернулося до Полтавського окружного адміністративного суду з позовною заявою до Східного міжрегіонального управління ДПС по роботі з великими платниками податків (надалі також - відповідач), відповідно до якої просить визнати протиправним та скасувати податкове повідомлення-рішення від 07.06.2024 №000/549/5001 в повному обсязі.

В обґрунтування позовних вимог представник позивача зазначає про безпідставність висновків контролюючого органу в частині несвоєчасності реєстрації розрахунків коригування, наголошуючи на порушенні порядку проведення камеральної перевірки, оскільки більшість зазначених в акті перевірки розрахунків коригування до податкових накладних містять дати виписки, що знаходяться поза межами строків, визначених статтею 102 Податкового кодексу України. Наголосив, що норма пункту 89 підрозділу 2 розділу XX «Перехідні положення» Податкового кодексу України, яка встановлює граничні строки реєстрації податкових накладних та/або розрахунків коригування до податкових накладних у Єдиному реєстрі податкових накладних, стала чинною лише з 08.02.2023 (ЗАКОН УКРАЇНИ «Про внесення змін до розділу XX "Перехідні положення" Податкового кодексу України щодо відновлення обмеження перебування грального бізнесу на спрощеній системі оподаткування» від 12 січня 2023 року N 2876-ІХ), а Закон не має зворотної сили, тобто - не розповсюджується на правовідносини, що виникли до набрання ним чинності. Діючі станом на момент перевірки граничні строки реєстрації податкових накладних та/або розрахунків коригування до податкових накладних визначені тимчасово на період дії воєнного стану в Україні та протягом 6 місяців після його припинення пунктом 89 підрозділу 2 розділу XX «Перехідні положення» Податкового кодексу України, а не п.201.10 ст. 201 Податкового кодексу України. Отже враховуючи те, що в Акті перевірки в таблиці зазначено як підставу визначення граничних строків і строки, визначені п.201.10 ст. 201 Податкового кодексу України, вважаємо, що Відповідач не вірно визначив граничні строки реєстрації податкових накладних та/або розрахунків коригування до податкових накладних. Також, діючі станом на момент перевірки розміри штрафів визначені тимчасово на період дії воєнного стану в Україні та протягом 6 місяців після його припинення пунктом 90 підрозділу 2 розділу XX «Перехідні положення» Податкового кодексу України, а не ст. 120-1 Податкового кодексу України, в той час як Відповідач в оскаржуваному рішенні помилкового зазначає і цю норму, що викликає сумніви в правильності доданого до оскаржуваного рішення розрахунку суми штрафу.

Ухвалою Полтавського окружного адміністративного суду від 01.07.2024 позовну заяву прийнято до розгляду, відкрито провадження у цій справі, а її розгляд призначено за правилами спрощеного позовного провадження без виклику учасників.

У відзиві на позовну заяву представник відповідача проти позову заперечував, просив відмовити у його задоволенні, посилаючись на встановлення в ході перевірки несвоєчасної реєстрації позивачем розрахунків коригування до податкових накладних в Єдиному реєстрі податкових накладних. Позивачем не надавались скарги на контрагентів постачальників, що слугувало безпідставним користуванням ТОВ «Єристівський ГЗК» податковим кредитом. ТОВ «Єристівський гірничо-збагачувальний комбінат» не дотримано законодавчо визначені граничні терміни реєстрації податкових накладних/ розрахунків коригування до таких податкових накладних в Єдиному реєстрі податкових накладних та виписано податкові накладні/розрахунки коригування для контрагентів - покупців, які не зареєстровані в ЄРПН згідно до законодавчо встановлених термінів в вищезазначених податкових накладних/розрахунках коригування /а.с. 41-51/.

Ухвалою суду від 29.07.2024 заперечення представника Східного міжрегіонального управління ДПС по роботі з великими платниками податків про перехід до розгляду за правилами загального позовного залишити без задоволення.

08.08.2024 до суду надійшли додаткові пояснення представником позивача по суті справи /а.с. 59-60/.

Ухвалою суду від 30.08.2024 витребувано у позивача належним чином засвідчені копії: додатків до заперечення від 21.05.2024 №992/05-24 на акт перевірки №416/32-00-50-01/35713283 від 24.04.2024, а саме: Копія (завірена) запиту ТОВ «Єристівський ГЗК» від 02.04.2024 №614/4-24; Копія (завірена) листа ТОВ «М.Е.Dос» від 06.05.2024 №0605/08; Копії (завірені) протоколів руху документа/звіта та пов`язаних з ним повідомлень/квитанцій з програмного комплексу «М.Е.Dос»; Копії (завірені) скріншотів інформації з програмного комплексу «М.Е.Dос»; розрахунків коригування №353/586 від 01.06.2022, №297 від 13.04.2023, № 5479 від 12.05.2023, №7 від 11.10.2023, №2 від 05.12.2023 та роздруківки повідомлень квитанцій №1 до вказаних розрахунків коригування. Витребувано у відповідача: пояснення про встановлені порушення термінів реєстрації розрахунків коригування №353/586 від 01.06.2022, №297 від 13.04.2023, № 5479 від 12.05.2023, №7 від 11.10.2023, №2 від 05.12.2023 із належним зазначенням застосованого законодавства до кожного з розрахунків коригування разом з доводами та доказами, що були враховані при розгляді заперечення від 21.05.2024 №992/05-24 на акт перевірки №416/32-00-50-01/35713283 від 24.04.2024; докази на підтвердження несвоєчасності реєстрації розрахунків коригування №353/586 від 01.06.2022, №297 від 13.04.2023, № 5479 від 12.05.2023, №7 від 11.10.2023, №2 від 05.12.2023, у тому числі, але не обмежуючись квитанцій №1 та №2 до вказаних розрахунків коригування. Документи встановлено надати до суду у десятиденний строк з дня отримання копії даної ухвали.

04.09.2024 надійшли документи на виконання вимог ухвали суду від представника позивача /а.с. 66-67/.

09.09.2024 надійшли документи на виконання вимог ухвали суду від представника відповідача та пояснення щодо алгоритму встановлення порушення терміну реєстрації розрахунків коригування та доказів на підтвердження таких порушень /а.с. 91-99/.

Ухвалою суду від 09.12.2024 провадження у справі №440/7537/24 за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "Єристівський гірничо-збагачувальний комбінат" до Східного міжрегіонального управління ДПС по роботі з великими платниками податків про визнання протиправним та скасування податкового повідомлення-рішення зупинено до набрання законної сили судовим рішенням Верховного Суду у справі №200/4768/23 (адміністративне провадження №К/990/17494/24).

Ухвалою суду від 06 жовтня 2025 року поновлено провадження у справі.

Згідно з частиною п`ятою статті 262 Кодексу адміністративного судочинства України від 06.07.2005 № 2747-IV (надалі також КАС України) суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами, за відсутності клопотання будь-якої зі сторін про інше.

Статтею 258 КАС України визначено, що суд розглядає справи за правилами спрощеного позовного провадження протягом розумного строку, але не більше шістдесяти днів із дня відкриття провадження у справі.

За відсутності невирішених клопотань сторін про розгляд справи у відкритому судовому засіданні чи за правилами загального позовного провадження, зважаючи на достатність наданих сторонами доказів та повідомлених обставин, суд розглянув справу у порядку письмового провадження.

Розглянувши подані документи і матеріали, всебічно і повно з`ясувавши усі фактичні обставини справи, на яких ґрунтується позов, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд встановив.

ТОВ "Єристівський гірничо-збагачувальний комбінат" (ідентифікаційний код 35713283) зареєстроване в якості юридичної особи та є платником податку на додану вартість, що учасниками справи не заперечується /а.с. 28-34/.

На підставі підпункту 20.1.4 пункту 20.1 статті 20 розділу І, пункту 75.1 статті 75 розділу II Податкового кодексу України від 02.12.2010 № 2755VІ, із змінами та доповненнями (далі - Податковий кодекс), у порядку, визначеному пунктом 76.2 статті 76 розділу П Податкового кодексу, фахівцями Східного міжрегіонального управління ДПС по роботі з великими платниками податків проведено камеральну перевірку щодо дотримання порядку реєстрації податкових накладних та розрахунків коригування до таких накладних з податку на додану вартість в Єдиному реєстрі податкових накладних.

За результатами проведеної камеральної перевірки складено акт від 24.04.2024 №416/32-00-50-01/35713283 (надалі по тексту - Акт Перевірки), висновками якого встановлено порушення норми пункту 201.10 статті 201 та пункту 89 підрозділу 2 розділу XX Податкового кодексу (із змінами та доповненнями) в частині порушення граничних термінів реєстрації податкових накладних та/або розрахунків коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних /а.с. 6-11/.

Не погодившись з таким актом перевірки, позивачем подано заперечення на останній від 21.05.2024 №992/05-24 /а.с. 12-14/.

Листом від 03.06.2024 № 2815/6/32-00-50-01-05 відповідачем повідомлено, що постійною комісією Східного міжрегіонального управління ДПС по роботі з великими платниками податків з розгляду заперечень та пояснень до актів прийнято рішення:

- щодо правомірності, та визнання такими, що відповідають нормам діючого законодавства, висновків акту в частині порушень законодавчо визначених граничних термінів реєстрації розрахунків коригування до податкових накладних;

врахування наданих до заперечення ТОВ «Єристівський ГЗК» документів щодо дати отримання розрахунків коригування до податкових накладних на зменшення суми податкових зобов`язань, у тому числі, але не виключно - листа ТОВ «М.Е.ДОК», та визнання такими, що не підлягають застосуванню, порушень в частині несвоєчасної реєстрації відповідних розрахунків коригування /а.с. 19-27/.

На підставі висновків Акту перевірки та заперечень до нього прийнято податкове повідомлення-рішення від 07.06.2024 №000/549/5001 про застосування штрафних санкцій у розмірі 6538,15 грн /а.с. 1518/.

Вважаючи свої права порушеними таким податковим повідомленням-рішенням, позивач звернувся до суду.

Надаючи оцінку спірним правовідносинам, суд зазначає наступне.

Відповідно до частини другої статті 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Спеціальним законом з питань оподаткування, який установлює порядок погашення зобов`язань юридичних або фізичних осіб перед бюджетами та державними цільовими фондами з податків і зборів (обов`язкових платежів), нарахування і сплату пені та штрафних санкцій, що застосовуються до платників податків і визначає заходи, які вживаються контролюючим органом з метою погашення платниками податків податкового боргу є Податковий кодекс України від 02.12.2010 № 2755-VI (далі - ПК України).

Пунктом 201.1 статті 201 ПК України визначено, що на дату виникнення податкових зобов`язань платник податку зобов`язаний скласти податкову накладну в електронній формі з дотриманням умови щодо реєстрації у порядку, визначеному законодавством, кваліфікованого електронного підпису уповноваженої платником особи та зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних у встановлений цим Кодексом термін.

При здійсненні операцій з постачання товарів/послуг платник податку - продавець товарів/послуг зобов`язаний в установлені терміни скласти податкову накладну, зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних та надати покупцю за його вимогою (абзац перший пункту 201.10 статті 201 ПК України).

Пункт 201.10 статті 201 ПК України також установлює граничні строки реєстрації податкових накладних та/або розрахунків коригування до податкових накладних у Єдиному реєстрі податкових накладних, серед іншого:

- для податкових накладних/розрахунків коригування до податкових накладних, складених з 1 по 15 календарний день (включно) календарного місяця, - до останнього дня (включно) календарного місяця, в якому вони складені;

- для податкових накладних / розрахунків коригування до податкових накладних, складених з 16 по останній календарний день (включно) календарного місяця, - до 15 календарного дня (включно) календарного місяця, наступного за місяцем, в якому вони складені.

Указаним пунктом також визначено, що у разі порушення таких строків застосовуються штрафні санкції згідно з цим Кодексом

Зважаючи на викладене, положення ПК України закріплюють обов`язок платників податку на додану вартість забезпечувати своєчасну реєстрацію податкових накладних в Єдиному реєстрі податкових накладних.

Зі свого боку, пункт 120-1.1 статті 120-1 Податкового кодексу України установлює, що порушення платниками податку на додану вартість граничного строку, передбаченого статтею 201 цього Кодексу, для реєстрації податкової накладної та/або розрахунку коригування до такої податкової накладної в Єдиному реєстрі податкових накладних (крім окремо визначених видів податкових накладних) тягне за собою накладення на платника податку на додану вартість, на якого відповідно до вимог статей 192 і 201 цього Кодексу покладено обов`язок щодо такої реєстрації, штрафу в розмірі:

- 10 відсотків суми податку на додану вартість, зазначеної в таких податкових накладних / розрахунках коригування, - у разі порушення строку реєстрації до 15 календарних днів;

- 20 відсотків суми податку на додану вартість, зазначеної в таких податкових накладних / розрахунках коригування, - у разі порушення строку реєстрації від 16 до 30 календарних днів;

- 30 відсотків суми податку на додану вартість, зазначеної в таких податкових накладних / розрахунках коригування, - у разі порушення строку реєстрації від 31 до 60 календарних днів;

- 40 відсотків суми податку на додану вартість, зазначеної в таких податкових накладних / розрахунках коригування, - у разі порушення строку реєстрації від 61 до 365 календарних днів;

- 50 відсотків суми податку на додану вартість, зазначеної в таких податкових накладних / розрахунках коригування, - у разі порушення строку реєстрації на 366 і більше календарних днів.

Законом України від 12 січня 2023 року № 2876-IX «Про внесення змін до розділу XX «Прикінцеві положення» Податкового кодексу України щодо відновлення обмеження перебування грального бізнесу на спрощеній системі оподаткування» (набрав чинності 08 лютого 2023 року) підрозділ 2 розділу XX «Перехідні положення» ПК України доповнений пунктами 89 та 90, якими на період дії воєнного стану збільшені строки реєстрації в ЄРПН податкових накладних/розрахунків коригування та зменшені розміри штрафних санкцій за їх порушення.

Так, відповідно п. 89 підрозділу 2 розділу XX «Перехідних положень» ПК України тимчасово, протягом дії воєнного стану в Україні, введеного Указом Президента України «Про введення воєнного стану в Україні» від 24 лютого 2022 року № 64/2022, затвердженим Законом України «Про затвердження Указу Президента України «Про введення воєнного стану в Україні» від 24 лютого 2022 року № 2102-IX, та шести місяців після місяця, в якому воєнний стан буде припинено або скасовано, реєстрація податкових накладних та/або розрахунків коригування до податкових накладних у Єдиному реєстрі податкових накладних здійснюється з урахуванням таких граничних строків:

- для податкових накладних/розрахунків коригування до податкових накладних, складених з 1 по 15 календарний день (включно) календарного місяця, - до 5 календарного дня (включно) календарного місяця, наступного за місяцем, в якому вони складені;

- для податкових накладних/розрахунків коригування до податкових накладних, складених з 16 по останній календарний день (включно) календарного місяця, - до 18 календарного дня (включно) календарного місяця, наступного за місяцем, в якому вони складені;

- для розрахунків коригування, складених постачальником товарів/послуг до податкової накладної, що складена на отримувача-платника податку, в яких передбачається зменшення суми компенсації вартості товарів/послуг їх постачальнику, - протягом 18 календарних днів з дня отримання такого розрахунку коригування до податкової накладної отримувачем (покупцем).

Згідно п.90 підрозділу 2 розділу XX «Перехідних положень» ПК України тимчасово, протягом дії воєнного стану в Україні, введеного Указом Президента України "Про введення воєнного стану в Україні" від 24 лютого 2022 року № 64/2022, затвердженим Законом України «Про затвердження Указу Президента України «Про введення воєнного стану в Україні» від 24 лютого 2022 року №2102-IX, та шести місяців після місяця, в якому воєнний стан буде припинено або скасовано, штраф за порушення платниками податку на додану вартість граничного строку, передбаченого пунктом 89 цього підрозділу для реєстрації податкової накладної та/або розрахунку коригування до такої податкової накладної в Єдиному реєстрі податкових накладних, встановлюється у розмірі:

- 2 відсотки суми податку на додану вартість, зазначеної в таких податкових накладних/розрахунках коригування, - у разі порушення строку реєстрації до 15 календарних днів;

- 5 відсотків суми податку на додану вартість, зазначеної в таких податкових накладних/розрахунках коригування, - у разі порушення строку реєстрації від 16 до 30 календарних днів;

- 10 відсотків суми податку на додану вартість, зазначеної в таких податкових накладних/розрахунках коригування, - у разі порушення строку реєстрації від 31 до 60 календарних днів;

- 15 відсотків суми податку на додану вартість, зазначеної в таких податкових накладних/розрахунках коригування, - у разі порушення строку реєстрації від 61 до 365 календарних днів;

- 25 відсотків суми податку на додану вартість, зазначеної в таких податкових накладних/розрахунках коригування, - у разі порушення строку реєстрації на 366 і більше календарних днів".

Отже, наведеними приписами закону платники податків звільняються від надмірного тягаря відповідальності, встановленого раніше чинними нормами податкового законодавства, за наведених у п.89, 90 підрозділу 2 розділу XX «Перехідних положень» ПК України умов.

Питання правомірності застосування до платників податків штрафних санкцій за несвоєчасну реєстрацію податкових накладних та їх розміру протягом дії воєнного стану, неодноразово були предметом касаційного перегляду Верховного Суду.

Зокрема, у провадженні КАС ВС перебувала адміністративна справа №200/4768/23 за позовом Приватного акціонерного товариства по газопостачанню та газифікації «ДОНЕЦЬКОБЛГАЗ» до Східного міжрегіонального управління Державної податкової служби по роботі з великими платниками податків про визнання протиправним та скасування податкового повідомлення-рішення подібних правовідносинах.

З метою забезпечення єдності практики вирішення спорів, пов`язаних із несвоєчасною реєстрацією податкових накладних, у тому числі, періоду дії пунктів 89, 90 підрозділу 2 розділу XX «Перехідні положення» ПК України, ухвалою 25 вересня 2025 року колегія суддів КАС ВС, на розгляді якої перебувала справа, передала її на розгляд Судової палати з розгляду справ щодо податків, зборів та інших обов`язкових платежів Касаційного адміністративного суду у складі Верховного Суду.

Верховний Суд у складі судової палати з розгляду справ щодо податків, зборів та інших обов`язкових платежів Касаційного адміністративного суду за наслідками розгляду справи №200/4768/23 постановою від 26 лютого 2025 року касаційну скаргу Приватного акціонерного товариства по газопостачанню та газифікації «Донецькоблгаз» залишив без задоволення, а постанову Першого апеляційного адміністративного суду від 15 квітня 2024 року - без змін, сформувавши такі висновки щодо темпорального аспекту дії норм пункту 201.10 статті 201 ПК України та пункту 120-1.1 статті 120-1 ПК України, а також положень пунктів 89, 90 підрозділу 2 розділу XX ПК України під час воєнного стану:

«До набрання чинності Законом № 2876-ІX процедурні вимоги щодо строків реєстрації податкових накладних визначалися приписами пункту 201.10 статті 201 ПК України.

При недотриманні таких строків пункт 120-1.1 статті 120-1 ПК України (також уже процитований у попередньому розділі) встановлює поступове зростання штрафної ставки - від 10 відсотків (за прострочення до 15 днів) до 50 відсотків (за прострочення понад 365 днів) суми податку на додану вартість, зазначеної в протермінованих податкових накладних або розрахунках коригування.

Таким чином, положення пункт 201.10 статті 201 ПК України та пункт 120-1.1 статті 120-1 ПК України перебувають у нерозривній єдності. Такого роду підхід обумовлюється формально-юридичною логікою: приписи пункту 201.10 статті 201 ПК України та пункту 120-1.1 статті 120-1 ПК України мають взаємно відсильні норми одна на одну.

Іншими словами, якщо платник податків перевищує строк реєстрації, установлений пунктом 201.10 статті 201 ПК України, настає передбачена пунктом 120-1.1 статті 120-1 ПК України відповідальність у вигляді штрафу залежно від тривалості прострочення.

Закон № 2876-IX тимчасово, на період воєнного стану, передбачив інший порядок регулювання строків реєстрації податкових накладних та окрему, зменшену, відповідальність за їх несвоєчасну реєстрацію, доповнивши підрозділ 2 розділу XX ПК України пунктами 89 та 90.

Аналізуючи зазначені положення, механіка правового регулювання, яка передбачена у пунктах 89, 90 підрозділу 2 розділу XX ПК України перебуває у нерозривній єдності. Зокрема, такий висновок підтверджується взаємними відсильними нормами. Понад те, пункт 90 передбачає окремий склад податкового правопорушення, оскільки фінансова відповідальність визначається за порушення процедурних правил сформованих у пункті 89, які не є тотожними за своїм темпоральним змістом приписам пунктом 201.10 статті 201 ПК України.

Щодо темпорального аспекту дії норм пункту 201.10 статті 201 ПК України та пункту 120-1.1 статті 120-1 ПК України, а також положень пунктів 89, 90 підрозділу 2 розділу XX ПК України, Верховний Суд зазначає таке.

Закон № 2876-ІX не визначає прямо, що його приписи поширюють свою дію на відносини, які виникли до набрання ним чинності. Немає застережень у Законі № 2876-ІX, що його положення скасовують чи призупиняють дію положень пункту 201.10 статті 201 ПК України та пункту 120-1.1 статті 120-1 цього Кодексу на період всього воєнного часу.

Отже, юридичну дію порівнюваних положень ПК України за темпоральним критерієм можна поділити на такі періоди:

Перший період - до воєнного стану, а також період воєнного стану до 08 лютого 2023 року (до набрання чинності Закону № 2876-ІX).

Другий період - з 08 лютого 2023 року (після набрання чинності Законом № 2876-ІX) та до закінчення шести місяців після припинення/скасування воєнного стану;

Третій період - після шести місяців після припинення/скасування воєнного стану.

Із зазначених положень податкового законодавства слідує, що у наступних періодах застосуванню підлягають наступні приписи податкового законодавства, в частині процедурного регулювання реєстрації податкових накладних та відповідальності за порушення граничних строків реєстрації таких податкових накладних:

У першому періоді - пункт 201.10 статті 201 ПК України та пункт 120-1.1 статті 120-1 цього Кодексу.

У другому періоді - пункти 89, 90 підрозділу 2 розділу XX ПК України.

У третьому періоді - пункт 201.10 статті 201 ПК України та пункт 120-1.1 статті 120-1 цього Кодексу.

Щодо питання чи можуть мати приписи пунктів 89, 90 підрозділу 2 розділу XX ПК України зворотну дію у часі, Суд вказує, що згідно з положеннями частини першої статті 58 Конституції України закони та інші нормативно-правові акти не мають зворотної дії в часі, крім випадків, коли вони пом`якшують або скасовують відповідальність особи".

Тобто, норми Конституції України встановлюють, що нормативно-правові акти не мають зворотної дії у часі. При цьому встановлюється два загальні виключення (випадки коли нормативні приписи мають зворотну дію у часі):

- коли нові правила пом`якшують відповідальність особи;

- коли нові правила скасовують відповідальність особи.

Водночас у цьому конкретному випадку мова йде про співставлення приписів: пункту 201.10 статті 201 ПК України і пункту 120-1.1 статті 120-1 цього Кодексу та пунктів 89, 90 підрозділу 2 розділу XX ПК України.

Про зворотну дію в часі приписів пункту 90 підрозділу 2 розділу XX ПК України можна було б говорити тільки в наступних випадках:

- якщо б це нормативне положення (пункт 90) мало відношення до пункту 201.10 статті 201 ПК України (тобто, якщо б новий припис податкового законодавства санкційного характеру прямо визначав, що він пом`якшує відповідальність за недотримання строків, які закріплені у пункті 201.10 статті 201 ПК України);

- якщо б нові положення податкового законодавства вносили зміни до пункту 120-1.1 статті 120-1 цього Кодексу, при цьому не змінюючи процедурні положення виконання податкового обов`язку з реєстрації податкових накладних (в частині граничних строків);

- якщо б нові положення податкового законодавства прямо передбачали, що їх дія поширюється на відносини, що виникли до моменту набрання ними чинності.

Правовий механізм аналізованих норм права вказує на те, що пункт 90 підрозділу 2 розділу XX ПК України визначає відповідальність за недотримання процедурних положень пункту 89 цього підрозділу, тоді як пункт 120-1.1 ст. 120-1 цього Кодексу визначає відповідальність за порушення процедурних вимог пункту 201.10 статті 201 ПК України. Санкційні норми, що діяли "до" та "після" набрання чинності Законом № 2876-ІX передбачають відповідальність за нетотожні склади податкових правопорушень.

Отже, положення пунктів 89, 90 підрозділу 2 розділу XX ПК України формують комплексний правовий механізм, який не поширює свою дію на відносини, що мали місце до набрання ними чинності. Зворотна дія у часі положень пункту 89 розділу не є можливою.

Верховний Суд також наголошує, що пункт 11 підрозділу 10 розділу XX ПК України передбачає застосування розміру штрафних (фінансових) санкцій, передбаченого законом, чинним на день прийняття рішення щодо їх застосування.

Водночас у спірному випадку йдеться про різний склад податкового правопорушення, а не про однакові правопорушення з різними розмірами штрафів. Закон № 2876ІХ не вносив змін до пункту 120-1.1 статті 120-1 ПК України, у зв`язку з чим розміри штрафів замінюються на нові.

Отже, пункт 11 підрозділу 10 розділу XX ПК України сам по собі не змінює темпоральних меж дії нових норм, а лише вказує на те, що у разі, коли штраф визначається за тим самим порушенням, але на момент ухвалення рішення змінився його розмір у межах однієї й тієї ж правової норми, слід брати до уваги новий (зменшений) розмір. У випадку ж із пунктами 89 і 90 підрозділу 2 розділу XX ПК України йдеться про інше правопорушення (порушення нових "воєнних" строків реєстрації), тож вони не можуть поширюватися відповідальність, що передбачена іншими нормами.».

Відтак, Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду у постанові від 17 квітня 2025 року у справі № 380/18386/23 констатував, що підстави для відступу від висновків Верховного Суду, викладених у постановах від 30.01.2024 у справі № 280/4484/23, від 06.02.2024 у справі № 160/10740/23, від 12.03.2024 у справі №160/13661/23 та від 13.03.2024 у справі №120/6331/23, а також інших постановах Верховного Суду, в яких викладений аналогічний висновок щодо застосування норм пунктів 89, 90 підрозділу 2 розділу XX ПК України - відсутні.

Враховуючи те, що порушення граничних строків реєстрації розрахунків коригування №297 від 13.04.2023, № 5479 від 12.05.2023, №7 від 11.10.2023 та №2 від 05.12.2023 (стосовно яких позивачем не надано доказів спростування факту несвоєчасного їх направлення на реєстрацію) відбулось після набрання чинності Законом № 2876ІХ, відтак відповідачем правомірно застосовано норми пунктів 89 та 90 ПК України.

В свою чергу порушення граничних строків реєстрації розрахунку коригування №353/586 від 01.06.2022 відбулося - до набрання чинності Законом № 2876ІХ, покликання відповідача про те, що норми пунктів 89 та 90 ПК України застосовуються з 08.02.2023, тобто з дати набрання чинності Закону № 2876-ІХ, узгоджуються з висновками Палати з розгляду справ щодо податків, зборів та інших обов`язкових платежів Касаційного адміністративного суду.

Водночас, суд наголошує, що відповідно до листа ТОВ "М.Е.ДОК" №0605/08 від 06 травня 2024 року, який був наданий відповідачу та в частині ним був взяти до уваги, окрім іншого, зазначено наступне:

"Комп`ютерна програма «M.E.Doc» (далі КП «M.E.Doc») є прикладною програмою, що встановлюється на комп`ютері користувача.

Інформація щодо відправлених документів та отриманих від контролюючого органу квитанцій до електронних звітів зберігається локально на жорсткому диску комп`ютера підприємства, доступ до якої користувач може отримати через інтерфейс КП «M.E.Doc» Відправка електронних документів, а також отримання квитанцій щодо реєстрації, відбувається без участі серверів розробника, а здійснюється безпосередньо між програмою підприємства та сервером контролюючого органу. Тобто, користувач за допомогою інтерфейсу KI I «M.E.Doc» має доступ до необхідної інформації щодо відправки звітності.

Відправка документів з КП «M.E.Doc» можлива двома каналами зв`язку, в залежності від налаштувань користувача, через «Пряме з`єднання» або «Електронну пошту».

При відправці електронних документів по «Електронній пошті» КП «M.E.Doc» формує електронний лист та відправляє його через поштове з`єднання. Відправка виконується з поштової скриньки, налаштованої в програмі в розділі Адміністрування - Параметри системи - Електронна пошта». Доставка листа до поштової скриньки ДПСУ здійснюється інформаційно-телекомунікаційними каналами зв`язку поштового провайдера, послугами якого користується платник - користувач програми. У разі подання електронних документів з використанням «Прямого з`єднання» відправка електронних документів здійснюється на сервер контролюючого органу (ДПСУ) по прямому каналу зв`язку, без участі серверів розробника. Налаштування, яке з`єднання використати при відправці документів, встановлюється користувачем самостійно в розділі «Адміністрування - Параметри системи - Звітність».

Вся інформація щодо відправлення електронного документу, а також спосіб його відправки, фіксуються на вкладці «Очікується доставка» відповідного документу КП «M.E.Doc» та в «Протоколі по документу». Дата та час відправлення, що фіксується КП «M.E.Doc», залежать від системних налаштувань дати і часу на комп`ютері, з якого проводиться відправлення документу, та зазначається у вкладці «Очікується доставка» та в Протоколі по документу.

Підтвердженням успішного формування та відправки документа являється наявність вкладки «Очікується доставка» та інформація, збережена в ній. Таким чином, користувач самостійно може ознайомитися та роздрукувати інформацію, що підтверджує відправку електронної звітності.

Формування та відправка квитанції відбувається на боці контролюючого органу. КП «M.E.Doc» як прикладне ПЗ, виступає засобом отримання такої квитанції та відображення інформації, зазначеної в ній. Згідно даних квитанції документу присвоюється статус в Реєстрі КП «M.E.Doc».

Звертаємо Вашу увагу, в процесі відправки електронних документів та отримання квитанцій від контролюючого органу сервера розробника не задіяні. КП «M.E.Doc» отримує квитанції лише по факту їх надсилання контролюючим органом" /зв.а.с. 70-72/.

Також у такому листі наведена детальна інформація щодо дати та часу, способу отримання Розрахунків коригувань в КП «M.E.Doc», серед якої, крім іншого, зазначено, що розрахунок коригування №353/586 від 01.06.2022 отриманий 27.06.2022 16:44.

Суд наголошує, що відповідно до п. 69.18 підрозділу 10 розділу XX "Перехідні положення" Податкового Кодексу України (в редакції станом на час подання на реєстрацію розрахунку коригування) установлено, що тимчасово, на період до припинення або скасування воєнного, надзвичайного стану на території України, з метою захисту прав платників, збереження та захисту даних надання електронних сервісів та приймання електронних документів від платників податків здійснюються у робочі дні з 8 години до 18 години.

Також, Механізм внесення відомостей, що містяться у податковій накладній та/або розрахунку коригування кількісних і вартісних показників до неї, до ЄРПН, звіряння даних, що містяться у виданих платникам ПДВ - отримувачам (покупцям) товарів (послуг) податковій накладній та/або розрахунку коригування, з відомостями, які містяться у Реєстрі, визначено Порядку ведення Єдиного державного реєстру податкових накладних, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 29 грудня 2010 року N 1246 (далі - Порядок N 1246).

Згідно пунктом 5 вказаного Порядку N 1246, податкова накладна та/або розрахунок коригування приймаються до Реєстру у разі дотримання вимог, установлених пунктом 192.1 статті 192, пунктами 200-1.3, 200-1.9 статті 200-1 та пунктами 201.1, 201.10 і 201.16 статті 201 Кодексу, а також з урахуванням Законів України "Про електронні довірчі послуги", "Про електронні документи та електронний документообіг" та Порядку обміну електронними документами з контролюючими органами, затвердженого в установленому порядку. Реєстрації підлягають податкові накладні та/або розрахунки коригування (у тому числі ті, що не надаються отримувачу (покупцю) товарів/послуг, складені за операціями з постачання товарів/послуг, які звільнені від оподаткування, складені за операціями з постачання послуг нерезидентом) незалежно від суми податку на додану вартість в одній податковій накладній/розрахунку коригування.

Відповідно до пунктів 11-15 Порядку N 1246 після накладення кваліфікованого електронного підпису платник податку здійснює шифрування податкової накладної та/або розрахунку коригування в електронній формі та надсилає їх ДПС за допомогою засобів інформаційних, телекомунікаційних, інформаційно-телекомунікаційних систем з урахуванням вимог Законів України "Про електронні довірчі послуги", "Про електронні документи та електронний документообіг" та Порядку обміну електронними документами з контролюючими органами, затвердженого в установленому порядку. Примірник податкової накладної та/або розрахунку коригування в електронній формі зберігається у платника податку.

Після надходження податкової накладної та/або розрахунку коригування до ДПС в автоматизованому режимі здійснюється їх розшифрування та проводяться перевірки:

відповідності податкової накладної та/або розрахунку коригування затвердженому формату (стандарту);

чинності кваліфікованого електронного підпису, порядку його накладення та наявності права підписання посадовою особою платника податку таких податкової накладної та/або розрахунку коригування;

реєстрації особи, що надіслала на реєстрацію податкову накладну та/або розрахунок коригування, платником податку на момент складення та реєстрації таких податкової накладної та/або розрахунку коригування;

дотримання вимог, установлених пунктом 192.1 статті 192 та пунктом 201.10 статті 201 Кодексу;

наявності помилок під час заповнення обов`язкових реквізитів відповідно до пункту 201.1 статті 201 Кодексу;

наявності суми податку на додану вартість відповідно до пунктів 200-1.3 і 200-1.9 статті 200-1 Кодексу (для податкових накладних та/або розрахунків коригування, що реєструються після 1 липня 2015 р.);

наявності в Реєстрі відомостей, що містяться у податковій накладній, яка коригується;

факту реєстрації/зупинення реєстрації/відмови в реєстрації податкової накладної та/або розрахунку коригування з такими ж реквізитами;

наявності підстав для зупинення реєстрації податкових накладних та/або розрахунків коригування;

дотримання вимог Законів України "Про електронні довірчі послуги", "Про електронні документи та електронний документообіг" та Порядку обміну електронними документами з контролюючими органами, затвердженого в установленому порядку.

За результатами перевірок, визначених пунктом 12 цього Порядку, формується квитанція про прийняття або неприйняття, або зупинення реєстрації податкової накладної та/або розрахунку коригування (далі - квитанція).

Квитанція в електронній формі надсилається платнику податку протягом операційного дня та є підтвердженням прийняття або неприйняття, або зупинення реєстрації податкової накладної та/або розрахунку коригування. Примірник квитанції в електронній формі зберігається в ДПС.

У квитанції зазначаються дата та час її формування, реквізити податкової накладної та/або розрахунку коригування та результат перевірки. Якщо у податковій накладній та/або розрахунку коригування за результатами проведення перевірок, визначених пунктом 12 цього Порядку (крім абзацу десятого), виявлено порушення, платнику податку надсилається квитанція про неприйняття податкової накладної та/або розрахунку коригування із зазначенням причини такого неприйняття.

Системний аналіз норм податкового законодавства дає підстави для висновку, що реєстрація податкової накладної в ЄРПН у строки, встановлені пунктом 201.10 статті 201 ПК України є одним із елементів податкового обов`язку, який закріплений для усіх платників податків (продавців), незалежно від форм власності або специфіки діяльності. Тим самим у правовій державі закріплюється принцип рівності обов`язків таких суб`єктів господарювання перед державою та передбачуваності дій контролюючих органів за їх невиконання (неналежне або несвоєчасне виконання). Невиконання (неналежне або несвоєчасне виконання) такого обов`язку утворює склад податкового правопорушення.

Відповідно до п. 109.1 ст. 109 ПК України податковим правопорушенням є протиправне, винне (у випадках, прямо передбачених цим Кодексом) діяння (дія чи бездіяльність) платника податку (в тому числі осіб, прирівняних до нього), контролюючих органів та/або їх посадових (службових) осіб, інших суб`єктів у випадках, прямо передбачених цим Кодексом.

Діяння вважаються вчиненими умисно, якщо існують доведені контролюючим органом обставини, які свідчать, що платник податків удавано, цілеспрямовано створив умови, які не можуть мати іншої мети, крім як невиконання або неналежне виконання вимог, установлених цим Кодексом та іншим законодавством, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи.

При розгляді справ щодо накладення податковими органами штрафних санкцій на платника податків суд повинен встановити наявність чи відсутність вини платника податків, як необхідної складової податкового правопорушення.

За усталеною практикою Верховного Суду (постанови від 23 липня 2019 року у справі N 620/3609/18, від 14 серпня 2018 року у справі N 803/1583/17, від 30 січня 2018 року у справі N 815/2745/17, N 816/390/17 від 2 липня 2019 року у справі N 2340/3802/18, від 20 серпня 2019 року у справі N 1640/3125/18) вчинення платником податків всіх залежних від нього дій для своєчасної реєстрації податкової накладної, яка не відбулась внаслідок протиправної поведінки суб`єкта владних повноважень, від якого залежало забезпечення можливості належним чином виконати цей обов`язок, унеможливлює притягнення такого платника податків до відповідальності.

У постановах від 3 квітня 2020 року (справа N 160/5380/19), від 10 червня 2019 року (справа N 802/1825/16-а) та від 12 липня 2019 року (справа N 0940/1600/18) Верховний Суд вказав, що у процедурі внесення інформації (відомостей щодо податкових накладних та розрахунків коригування) до ЄРПН є дві окремі стадії: 1) надання платником податку на додану вартість податкової накладної (розрахунку коригування); 2) прийняття/неприйняття податкової накладної (розрахунку коригування) та внесення відомостей щодо неї (нього) безпосередньо до ЄРПН. Перша із цих стадій залежить від платника податку на додану вартість і є результатом його дій, тоді як друга - це результат виконання роботи програмного забезпечення, що контролюється ДФС, та/або безпосередніх дій працівників ДФС, на яку (які) платник податку не має впливу.

Встановлена нормою пункту 120-1.1 статті 120-1 ПК України відповідальність платника податку на додану вартість за порушення граничного строку, передбаченого статтею 201 цього Кодексу для реєстрації податкової накладної та /або розрахунку коригування до такої податкової накладної в ЄРПН, у вигляді накладення штрафу може застосовуватися в разі якщо платник податку не надав (не надіслав) податкову накладну (розрахунок коригування) ДФС у строк, встановлений цією статтею.

Враховуючи положення пункту 201.10 статті 201 ПК України, у разі відсутності у межах операційного дня надісланої контролюючим органом квитанції, що підтверджує прийняття податкової накладної або відмову у її прийнятті, така податкова накладна вважається зареєстрованою датою її надсилання.

Подібні висновки викладені у постанові Верховного Суду від 28 жовтня 2020 року у справі N 620/817/19 та підтримані у постанові Верховного Суду від 13.11.2025 у справі № 280/6704/23.

Відповідно частини п`ятої статті 242 Кодексу адміністративного судочинства України, при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

Всупереч викладеному відповідачем як у акті перевірки, так і у відзиві на позовну заяву констатовано реєстрацію розрахунку коригування №353/586 від 01.06.2022 (який згідно листа ТОВ «М.Е.ДОК» отриманий 27.06.2022 16:44) лише 13.07.2022.

В свою чергу у акті перевірки контролюючим органом констатовано 13 днів протермінування реєстрації /а.с. 7/, тоді як відповідно до розрахунку штрафу за порушення термінів реєстрації податкових накладних / розрахунків коригування до податкових накладних у Єдиному реєстрі податкових накладних, що є додатком до оспорюваного податкового повідомлення-рішення, кількість днів порушення термінів до вказаного розрахунку коригування №353/586 від 01.06.2022 становить 1 день /а.с. 18/.

Також, суд наголошує, що вказаний лист ТОВ "М.Е.ДОК" № 0605/08 від 06 травня 2024 року був долучений позивачем до заперечення на акт перевірки та Постійною комісією Східного міжрегіонального управлінням ДПС по роботі з великими платниками податків з розгляду заперечень та пояснень до актів перевірок були враховані надані заперечення та додаткові документи, по результату аналізу якого дійшли до наступного висновку, зокрема, в частині розрахунків коригування по яким в листі від ТОВ «М.Е.ДОК» (від 06.05.2024 №0605/08) контролюючий орган мав підтвердження фактичної дати отримання розрахунків коригування від контрагентів, на суму ПДВ 2958625,52 грн, у зв`язку з чим у додатковим поясненнях констатовано, що штрафні санкції не підлягають застосуванню.

Однак в межах розгляду даної справи представником відповідача не надано належних та допустимих пояснень стосовно причин неврахування відомостей, наданих у такому листі щодо розрахунку коригування №353/586 від 01.06.2022, отриманого 27.06.2022.

Як наслідок, суд констатує недоведеність відповідачем вини позивача стосовно несвоєчасності реєстрації розрахунку коригування №353/586 від 01.06.2022 до податкової накладної, всупереч надання позивачем доказів на підтвердження його своєчасного направлення на таку реєстрацію.

Натомість позивачем не спростовано факту порушення граничного терміну реєстрації розрахунків коригування №297 від 13.04.2023, № 5479 від 12.05.2023, №7 від 11.10.2023 та №2 від 05.12.2023 і не спростовано відповідних висновків контролюючого органу в цій частині.

Стосовно покликань позивача на порушення контролюючим органом статті 102 ПК України під час проведення камеральної перевірки, суд зазначає наступне.

Відповідно до пп. 75.1 ст. 75 ПК України контролюючі органи мають право проводити камеральні, документальні (планові або позапланові; виїзні або невиїзні) та фактичні перевірки. Камеральні та документальні перевірки проводяться контролюючими органами в межах їх повноважень виключно у випадках та у порядку, встановлених цим Кодексом, а фактичні перевірки - цим Кодексом та іншими законами України, контроль за дотриманням яких покладено на контролюючі органи.

Системний аналіз підпункту 75.1.1 пункту 75.1 статті 75 ПК України свідчить про те, що предметом камеральної перевірки окрім питань правильності оформлення податкових декларацій можуть бути й інші питання, зокрема своєчасність реєстрації податкових накладних та/або розрахунків коригування до податкових накладних у Єдиному реєстрі податкових накладних.

Пунктом 76.3 ст. 76 ПК України визначено, що камеральна перевірка податкової декларації або уточнюючого розрахунку може бути проведена лише протягом 30 календарних днів, що настають за останнім днем граничного строку їх подання, а якщо такі документи були надані пізніше, - за днем їх фактичного подання. Проведення камеральних перевірок платників податків щодо своєчасності реєстрації податкових накладних та/або розрахунків коригування до податкових накладних у Єдиному реєстрі податкових накладних на підставі даних, що зберігаються (опрацьовуються) у відповідних інформаційних базах, та з урахуванням положень статті 102 ПК України, такою перевіркою може бути охоплено період в 1095 днів, що настали за останнім днем граничного строку реєстрації податкових накладних.

Відповідно до пункту 102.1 статті 102 ПК України контролюючий орган має право самостійно визначити суму грошових зобов`язань платника податків у випадках, визначених цим Кодексом, не пізніше закінчення 1095 дня, що настає за останнім днем граничного строку подання податкової декларації та/або граничного строку сплати грошових зобов`язань, нарахованих контролюючим органом, а якщо така податкова декларація була надана пізніше, - за днем її фактичного подання. Якщо протягом зазначеного строку контролюючий орган не визначає суму грошових зобов`язань, платник податків вважається вільним від такого грошового зобов`язання, а спір стосовно такої декларації та/або податкового повідомлення не підлягає розгляду в адміністративному або судовому порядку.

Відтак, проведення камеральних перевірок платників податків щодо своєчасності реєстрації податкових накладних та/або розрахунків коригування до податкових накладних у Єдиному реєстрі податкових накладних на підставі даних, що зберігаються (опрацьовуються) у відповідних інформаційних базах, та з урахуванням положень статті 102 Податкового кодексу України, такою перевіркою може бути охоплено період в 1095 днів, що настали за останнім днем граничного строку реєстрації податкових накладних.

Аналогічна правова позиція викладена у постанові Верховного Суду від 19 лютого 2019 року по справі №819/1569/16.

Законом України від 03.03.2022 № 2118-ІХ «Про внесення змін до Податкового кодексу України та інших законодавчих актів України щодо особливостей оподаткування та подання звітності у період дії воєнного стану», який набрав чинності з 07.03.2022, підрозділ ХХ «Перехідні положення» доповнено пунктом 69, відповідно до якого, тимчасово на період до припинення або скасування воєнного стану на території України справляння податків і зборів здійснюється з урахуванням особливостей, визначених у цьому пункті.

Відповідно до п.п. 69.2 п. 69 підрозділу ХХ «Перехідні положення» ПК України (в редакції Закону № 2118-ІХ) податкові перевірки не розпочинаються, а розпочаті перевірки зупиняються.

Законом України від 12.05.2022 № 2260-ІХ «Про внесення змін до Податкового кодексу України та інших законів України щодо особливостей податкового адміністрування податків, зборів та єдиного внеску під час дії воєнного, надзвичайного стану», який набрав чинності 27.05.2022, п.п. 69.2 підрозділу ХХ «Перехідні положення» ПК України викладено в новій редакції, а саме: «Податкові перевірки не розпочинаються, а розпочаті зупиняються, крім: … б) камеральних перевірок;».

Крім того, відповідно до п.п. 69.9 п. 69 підрозд. 10 розд. ХХ «Перехідні положення» ПК України тимчасово, до 01 серпня 2023 року, для платників податків та контролюючих органів зупиняється перебіг строків, визначених податковим законодавством та іншим законодавством, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи, крім:

- дотримання строків реєстрації податкових накладних, розрахунків коригування до них в ЄРПН, подання звітності та/або документів (повідомлень), у тому числі передбачених ст.ст. 39 та 39 прим. 2, п. 46.2 ст. 46 ПК України, сплати податків та зборів платниками податків;

- строків проведення камеральних перевірок, оформлення їх результатів у порядку, визначеному ст. 86 ПК України, подання скарги на податкове повідомлення-рішення за результатами камеральної перевірки, прийняття рішення за результатом її розгляду, нарахування пені.

Отже проведення камеральних перевірок, предметом яких є своєчасність реєстрації податкових накладних та/або розрахунку коригування до таких податкових накладних, було призупинено лише у період з 07.03.2022 по 27.05.2022.

Своєю чергою, як вбачається із Акту камеральної перевірки, відповідачем хоч і перевірялись податкові накладні / розрахунки коригування починаючи з 11.12.2019, однак відповідно до розрахунку штрафу за порушення термінів реєстрації податкових накладних / розрахунків коригування до податкових накладних у Єдиному реєстрі податкових накладних, що є додатком до оспорюваного податкового повідомлення-рішення, штрафні санкції застосовані лише щодо розрахунків коригування з моменту реєстрації позивачем яких і до моменту проведення відповідачем перевірки, на підставі якої було прийнято оскаржуване податкове повідомлення-рішення, минуло менше 1095 днів.

Відтак, позовні вимоги в цій частині підлягають задоволенню шляхом визнання протиправним та скасування податкового повідомлення-рішення Головного управління ДПС у Полтавській області від 07.06.2024 №000/549/5001 в частині застосування штрафу у розмірі 5980,23 грн (в межах порушення своєчасності реєстрації розрахунку коригування №353/586 від 01.06.2022).

Відповідно до частини другої статті 77 КАС України в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Загальними вимогами, які висуваються до актів індивідуальної дії, як актів правозастосування, є їх обґрунтованість та вмотивованість, тобто наведення податковим органом конкретних підстав їх прийняття (фактичних і юридичних), а також переконливих і зрозумілих мотивів їх прийняття.

Невиконання податковим органом законодавчо встановлених вимог щодо змісту, форми, обґрунтованості та вмотивованості акта індивідуальної дії призводить до його протиправності.

Відтак, позовні вимог підлягають частковому задоволенню.

Згідно з частиною першою статті 132 Кодексу адміністративного судочинства України судові витрати складаються із судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи.

Позивач при зверненні до суду сплатив судовий збір у розмірі 3028,00 грн /а.с. 5/.

Згідно з частиною першою статті 139 Кодексу адміністративного судочинства України при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.

Відповідно до частини 3 статті 139 Кодексу адміністративного судочинства України при частковому задоволенні позову судові витрати покладаються на обидві сторони пропорційно до розміру задоволених позовних вимог.

Оскільки у спірних відносинах права позивача порушені прийняттям протиправного рішення ГУ ДПС України у Полтавській області, а також оскільки позов задоволено частково, суд дійшов висновку, що сплачений позивачем судовий збір належить стягнути саме за рахунок бюджетних асигнувань ГУ ДПС України у Полтавській області у розмірі 2769,61 грн.

Керуючись статтями 241-245 Кодексу адміністративного судочинства України, суд -

У Х В А Л И В:

Позов Товариства з обмеженою відповідальністю "Єристівський гірничо-збагачувальний комбінат" (вул. Будівельників, буд.15, м. Горішні Плавні, Кременчуцький район, Полтавська область, 39802, ідентифікаційний код 35713283) до Східного міжрегіонального управління ДПС по роботі з великими платниками податків (пр. Олександра Поля, буд.57, м. Дніпро, 49600, ідентифікаційний код 43968079) про визнання протиправним та скасування податкового повідомлення-рішення задовольнити частково.

Визнати протиправним та скасувати податкове повідомлення-рішення Східного міжрегіонального управління ДПС по роботі з великими платниками податків від 07.06.2024 №000/549/5001 в частині застосування штрафу у розмірі 5980,23 грн.

У задоволенні іншої частини позовних вимог відмовити.

Стягнути за рахунок бюджетних асигнувань Східного міжрегіонального управління ДПС по роботі з великими платниками податків (пр. Олександра Поля, буд.57, м. Дніпро, 49600, ідентифікаційний код 43968079) на користь Товариства з обмеженою відповідальністю "Єристівський гірничо-збагачувальний комбінат" (вул. Будівельників, буд.15, м. Горішні Плавні, Кременчуцький район, Полтавська область, 39802, ідентифікаційний код 35713283) судові витрати зі сплати судового збору в розмірі 2769,61 грн (дві тисячі сімсот шістдесят дев`ять гривень шістдесят одна копійка).

Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо таку скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Рішення може бути оскаржене до Другого апеляційного адміністративного суду шляхом подання апеляційної скарги на дане рішення протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Головуючий суддя І.Г. Ясиновський