Справа № 380/20636/25
Суддя: Брильовський Роман Михайлович
Дата ухвалення: 2025-12-03 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ЛЬВІВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А

з питань зупинення провадження у справі

03 грудня 2025 року

Львівський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Брильовського Р.М., розглянув в порядку письмового провадження клопотання Військової частини НОМЕР_1 про зупинення розгляду справи у справі за позовом ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 РНОКПП НОМЕР_2 ) до Військової частини НОМЕР_1 ( АДРЕСА_2 ЄДРПОУ НОМЕР_3 ) визнання протиправними дії, зобов`язання вчинити дії, -

Встановив:

На розгляд Львівського окружного адміністративного суду надійшла позовна заява ОСОБА_1 до Військової частини НОМЕР_1 , у якій просить суд:

- визнати протиправними дії військової частини НОМЕР_1 щодо нарахування і виплати в неналежному (зменшеному) розмірі ОСОБА_1 грошового забезпечення (основних та додаткових видів грошового забезпечення) за період з 30 січня 2020 року по 19 травня 2023 року включно, одноразових додаткових видів грошового забезпечення, які були виплачені у вказаному періоді, виходячи з розмірів посадового окладу та окладу за військовим званням, розрахованих шляхом множення розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановлено законом на 01 січня 2018 року, на відповідні тарифні коефіцієнти, тобто без врахуванням положень пункту 4 постанови Кабінету Міністрів України від 30.08.2017 № 704 "Про грошове забезпечення військовослужбовців, осіб рядового і начальницького складу та деяких інших осіб" (в редакції чинній з 29.01.2020);

- зобов`язати військову частину НОМЕР_1 здійснити на користь - ОСОБА_1 перерахунок грошового забезпечення (основних та додаткових видів грошового забезпечення) за період з 30 січня 2020 року по 19 травня 2023 року включно, одноразових додаткових видів грошового забезпечення, які були виплачені у вказаному періоді, визначивши їх розмір, виходячи з розмірів посадового окладу та окладу за військовим званням, розрахованих шляхом множення розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого на 01 січня відповідного календарного року, а саме встановленого Законом України "Про Державний бюджет України на 2020 рік" станом на 01.01.2020 р. , Законом України "Про Державний бюджет України на 2021 рік" станом на 01.01.2021 р., Законом України "Про Державний бюджет України на 2022 рік" станом на 01.01.2022 р., Законом України "Про Державний бюджет України на 2023 рік" станом на 01.01.2023 р., на відповідні тарифні коефіцієнти, та провести їх виплату, з урахуванням раніше виплачених сум, із одночасною компенсацією сум податку з доходів фізичних осіб відповідно до п. 2 Порядку виплати щомісячної грошової компенсації сум податку з доходів фізичних осіб, що утримуються з грошового забезпечення, грошових винагород та інших виплат, одержаних військовослужбовцями, поліцейськими та особами рядового і начальницького складу, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 15.01.2004 № 44.

Ухвалою судді від 16 жовтня 2025 року відкрито провадження у справі в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами.

Військової частини НОМЕР_1 подала до суду клопотання про зупинення розгляду справи. Обґрунтовуючи клопотання зазначає про те, що Указом Президента України від 24.02.2022 №64/2022, затвердженим Законом №2102-IX, з 05:30 24 лютого 2022 року в Україні введено воєнний стан. Указом Президента від 15.07.2025 №4524-ІХ строк його дії продовжено з 07.08.2025 на 90 діб до 05:30 05.11.2025. Пунктом 2 Указу №64/2022 військовому командуванню разом з органами виконавчої влади та місцевого самоврядування надано повноваження щодо запровадження заходів, передбачених Законом України «Про правовий режим воєнного стану», з метою оборони України та захисту її населення. У зв`язку з введенням воєнного стану військова частина НОМЕР_1 з 24.02.2022 перейшла на штат воєнного часу та бере участь у заходах із забезпечення оборони держави. Згідно з п.5 ч.1 ст.236 КАС України, суд зобов`язаний зупинити провадження у справі, якщо сторона або третя особа перебуває у складі Збройних Сил України чи іншого військового формування, переведеного на воєнний стан, до припинення такого перебування. Стаття 7 Закону №389-VIII встановлює, що воєнний стан припиняється після закінчення строку його дії або може бути скасований Президентом України за умови усунення загрози державній безпеці. Рада суддів України у Рекомендаціях від 02.03.2022 передбачила необхідність відкладення розгляду справ та продовження процесуальних строків на період дії воєнного стану, окрім невідкладних проваджень. Враховуючи те, що відповідачем у справі є військова частина НОМЕР_1 , особовий склад якої виконує завдання в умовах воєнного стану, наявні правові підстави для зупинення провадження.

Суд розглядаючи клопотання представника відповідача виходить з такого.

Указом Президента України № 64/2022 від 24.02.2022 «Про введення воєнного стану в Україні, який затверджено Законом України «Про затвердження Указу Президента України «Про введення воєнного стану в Україні» від 24.02.2022 № 2102-ІХ, в Україні введено воєнний стан із 05 годин 30 хвилин 24.02.2022 строком на 30 діб.

Згідно з пунктом другим вищевказаного Указу Президента України № 64/2022 від 24.02.2022 військовому командуванню (Генеральному штабу Збройних Сил України, командуванням видів, окремих родів військ (сил) Збройних Сил України, управлінням оперативних командувань, командирам військових з`єднань, частин Збройних Сил України, Державної прикордонної служби України, Державної спеціальної служби транспорту, Державної служби спеціального зв`язку та захисту інформації України, Національної гвардії України, Служби безпеки України, Служби зовнішньої розвідки України, Управління державної охорони України) разом із Міністерством внутрішніх справ України, іншими органами виконавчої влади, органами місцевого самоврядування наказано запроваджувати та здійснювати передбачені Законом України «Про правовий режим воєнного стану заходи і повноваження, необхідні для забезпечення оборони України, захисту безпеки населення та інтересів держави».

Надалі неодноразово строк дії воєнного часу продовжувався Указами Президента України від 14.03.2022 № 133/2022, від 19.04.2022 № 7300, від 17.05.2022 № 341/2022, від 12.08.2022 № 573/2022, від 07.11.2022 № 757/2022, від 06.02.2023 № 58/2023, від 01.05.2023 № 254/2023, від 26.07.2023 № 451/2023, від 06.11.2023 № 734/2023, від 05.02.2024 № 49/2024, від 06.05.2024 № 271/2024, від 23.07.2024 № 470/2024, від 28.10.2024 № 740/2024 та продовжений до теперішнього часу.

Відповідно до статті 1 Закону України «Про правовий режим воєнного стану» від 12.05.2015 № 389-VIII воєнний стан - це особливий правовий режим, що вводиться в Україні або в окремих її місцевостях у разі збройної агресії чи загрози нападу, небезпеки державній незалежності України, її територіальній цілісності та передбачає надання відповідним органам державної влади, військовому командуванню, військовим адміністраціям та органам місцевого самоврядування повноважень, необхідних для відвернення загрози, відсічі збройної агресії та забезпечення національної безпеки, усунення загрози небезпеки державній незалежності України, її територіальній цілісності, а також тимчасове, зумовлене загрозою, обмеження конституційних прав і свобод людини і громадянина та прав і законних інтересів юридичних осіб із зазначенням строку дії цих обмежень.

Статтею 16 Закону № 389-VIII визначено, що за рішенням Ради національної безпеки і оборони України, введеним у дію в установленому порядку Указом Президента України, утворені відповідно до законів України військові формування залучаються разом із правоохоронними органами до вирішення завдань, пов`язаних із запровадженням і здійсненням заходів правового режиму воєнного стану, згідно з їх призначенням та специфікою діяльності.

За нормами статей 1 та 3 Закону України «Про Збройні Сили України» від 06.12.1991 № 1934-XII (далі - Закон № 1934-XII) Збройні Сили України - це військове формування, на яке відповідно до Конституції України покладаються оборона України, захист її суверенітету, територіальної цілісності і недоторканності.

Структура Збройних Сил України визначається статтею 3 Закону № 1934-XII, відповідно до частини третьої якої Збройні Сили України організаційно складаються з органів військового управління, з`єднань, військових частин, вищих військових навчальних закладів, військових навчальних підрозділів закладів вищої освіти, установ та організацій.

Комплектування ж Збройних Сил України визначається статтею 5 Закону № 1934-XII, відповідно до частини першої якої особовий склад Збройних Сил України складається з військовослужбовців і працівників Збройних Сил України.

Згідно з статтею 2 Закону України «Про військовий обов`язок і військову службу» від 25.03.1992 № 2232-XII (далі - Закон № 2232-XII) військова служба є державною службою особливого характеру, яка полягає у професійній діяльності придатних до неї за станом здоров`я і віком громадян України (за винятком випадків, визначених законом), іноземців та осіб без громадянства, пов`язаній із обороною України, її незалежності та територіальної цілісності. Час проходження військової служби зараховується громадянам України до їх страхового стажу, стажу роботи, стажу роботи за спеціальністю, а також до стажу державної служби.

Статтею 3 цього Закону визначено, що громадяни України, іноземці та особи без громадянства, які проходять військову службу, є військовослужбовцями.

Початок, призупинення і закінчення проходження військової служби визначено статтею 24 Закону України «Про військовий обов`язок і військову службу»

Водночас, у постанові Верховного Суду від 1 лютого 2022 року у справі №160/12705/19 суд вказав, що коли суддя розв`язує питання щодо зупинення провадження у справі окрім процесуального обов`язку стосовно зупинення провадження, йому потрібно враховувати особисту думку сторони (представника), яка перебуває на військовій службі. Якщо військовослужбовець наполягає на розгляді справи без його участі/за участю представника, то у судді відсутні підстави для зупинення провадження у справі.

Також Верховний Суд акцентує, що зупинення провадження у справі має бути доцільним і мотивованим. Суд аналізує ймовірні наслідки зупинення з урахуванням суті спірних правовідносин, щоб це не призвело до безпідставного затягування строків розгляду справи. (постанова Верховного Суду від 1 лютого 2022 року у справі №160/12705/19)

Отже, самого факту введення воєнного стану і формального перебування сторони на військовій службі для зупинення провадження у справі недостатньо. Сторони мають надати докази залучення особи до бойових дій, здійснення заходів з національної безпеки та оборони, переведення конкретної військової частини на воєнний стан тощо, оскільки безпідставна перерва в судовому розгляді буде порушувати право на справедливий суд.

Суд зазначає, що відповідачем в обґрунтування клопотання не надано жодних доказів на підтвердження того, що позивача було залучено до бойових дій, здійснення заходів з національної безпеки та оборони, переведення конкретної військової частини на воєнний стан.

Згідно з статтею 26 Закону України «Про правовий режим воєнного стану» правосуддя на території, на якій введено воєнний стан, здійснюється лише судами. На цій території діють суди, створені відповідно до Конституції України. Скорочення чи прискорення будь-яких форм судочинства забороняється.

У разі неможливості здійснювати правосуддя судами, які діють на території, на якій введено воєнний стан, законами України може бути змінена територіальна підсудність судових справ, що розглядаються в цих судах, або в установленому законом порядку змінено місцезнаходження судів.

Відповідно до приписів ст. 236 КАС України визначені обов`язкові та факультативні підстави для зупинення провадження у справі, які дійсно перешкоджають розгляду справи та мають об`єктивний характер.

Статтею 236 КАС України визначені підстави обов`язкового зупинення провадження у справі та випадки, коли суд має право зупинити провадження у справі, а також строки зупинення провадження у справі. Перелік підстав для зупинення провадження у справі передбачений статтею 236 КАС України є вичерпним.

Зупинення провадження в адміністративній справі - це тимчасове припинення вчинення у справі будь-яких процесуальних дій у зв`язку з обставинами, що перешкоджають розгляду справи, до моменту, коли ці обставини перестануть існувати або будуть вчинені необхідні дії.

У клопотанні про зупинення розгляду справи представник відповідача вказує, що військова частина НОМЕР_1 , а також залучення військовослужбовців Збройних Сил України до здійснення заходів із забезпечення оборони суверенітету України та її територіальної цілісності є підставою для зупинення провадження у цій справі на період дії воєнного стану.

Проте, представник військова частина НОМЕР_1 не долучає жодних доказів, які б підтверджували інформацію про залучення до виконання завдань у зоні бойових дій військовою частиною, в якій позивач перебуває на військовій службі.

Аналогічний правовий висновок було викладено Верховним Судом в постанові від 03.05.2023 у справі № 280/4125/21.

Отже, відсутні передбачені пунктом 5 частини першої статті 236 КАС України підстави для зупинення провадження, оскільки не наведено будь-яких конкретних, дійсних, обставин, які б унеможливлювали розгляд справи, що виключає можливість зупинення провадження в цій адміністративній справі.

Керуючись ст. 236, 248, 256, Кодексу адміністративного судочинства України, суд,-

у х в а л и в:

Клопотання представника відповідача про зупинення розгляду справи - залишити без задоволення.

Ухвала суду набирає законної сили негайно після її підписання суддею.

Ухвала суду може бути оскаржена до Восьмого апеляційного адміністративного суду.

Апеляційна скарга на ухвалу суду подається протягом п`ятнадцяти днів з дня складення повної ухвали суду.

Суддя Брильовський Р.М.