Справа № 640/9094/21
Суддя: Ключкович Василь Юрійович
Дата ухвалення: 2025-12-01 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ШОСТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Справа № 640/9094/21 Суддя (судді) першої інстанції: Шляхова О.М.
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

01 грудня 2025 року м. Київ

Шостий апеляційний адміністративний суд у складі колегії суддів:

Судді-доповідача: Ключковича В.Ю.

Суддів: Беспалова О.О., Грибан І.О.,

розглянувши в порядку письмового провадження апеляційну скаргу Державної аудиторської служби України на рішення Харківського окружного адміністративного суду від 14 липня 2025 року у справі за адміністративним позовом Служби автомобільних доріг у Житомирській області до Державної аудиторської служби України, третя особа Приватне підприємство "Автомагістраль" про визнання протиправним та скасування висновку,

В С Т А Н О В И В:

У квітні 2021 року Служба автомобільних доріг у Житомирській області (далі - позивач) звернулась до суду з адміністративним позовом до Державної аудиторської служби України (далі - відповідач, апелянт), в якому просить суд:

- визнати протиправним та скасувати висновок №UA-2020-06-17-000-986-b від 09 березня 2021 року.

В обґрунтування позову зазначено, що третьою особою дотримано вимоги тендерної документації, з огляду на що відсутні підстави для розірвання укладеного договору.

Рішенням Харківського окружного адміністративного суду від 14 липня 2025 року адміністративний позов Служби автомобільних доріг у Житомирській області до Державної аудиторської служби України, третя особа Приватне підприємство "Автомагістраль" про визнання протиправним та скасування висновку задоволено.

Визнано протиправним та скасовано висновок Державної аудиторської служби України про результати моніторингу процедури закупівлі №UA-2020-06-17-000-986-b від 09 березня 2021 року.

Не погоджуючись з таким рішенням суду першої інстанції, представником Державної аудиторської служби України подано апеляційну скаргу, в якій просить його скасувати та прийняти нове рішення, яким відмовити у задоволенні позову повністю.

Ухвалами Шостого апеляційного адміністративного суду від 14 серпня 2025 року та від 22 вересня 2025 року відкрито апеляційне провадження та призначено справу до судового розгляду в порядку письмового провадження.

Керуючись частинами 1 та 2 статті 308 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України) суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними у ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги.

Суд апеляційної інстанції не обмежений доводами та вимогами апеляційної скарги, якщо під час розгляду справи буде встановлено порушення норм процесуального права, які є обов`язковою підставою для скасування рішення, або неправильне застосування норм матеріального права.

Перевіривши повноту встановлення окружним адміністративним судом фактичних обставин справи та правильність застосування ним норм матеріального і процесуального права, колегія суддів дійшла наступних висновків.

Відповідно до фактичних обставин справи, Державною аудиторською службою України здійснено моніторинг процедури закупівлі UA-2020-06-17-000986-b, предмет закупівлі: ДСТУ Б Д.1.1 1:2013. Будівництво транспортної розв`язки на автомобільній дорозі загального користування державного значення М-21 Виступовичі - Житомир - Могилів Подільський (через м. Вінницю) на ділянці км 214+223, Житомирська область (45233000-9. Будівництво, влаштовування фундаменту та покриття шосе, доріг), ДК 021:2015: 45233000-9 - Будівництво, влаштовування фундаменту та покриття шосе, доріг) в частині дотримання позивачем законодавства у сфері публічних закупівель.

3 тендерної документації, для підтвердження кваліфікаційного критерію «наявність обладнання, матеріально-технічної бази та технологій», учасник у складі своєї тендерної пропозиції повинен надати інформацію, у табличному вигляді визначеною пунктом 1 додатку № 3 тендерної документації, яка свідчить про наявність техніки (транспортних засобів, основних будівельних (дорожніх) машин, механізмів, обладнання та устаткування тощо) у кількості не менше зазначених у переліку.

Учасник ВАТ «ДСТ № 4 г. Брест» у складі тендерної пропозиції надав довідку від 18.08.2020 № 03-10/2885-12 щодо інформації про наявність техніки, в якій відсутня інформація про наявність автогідропідіймача, висота підйому 12 м- 28 м або еквівалент в кількості 2 шт.; машини маркувальної або еквівалент в кількості 1 шт.; машини бурильно-кранова в кількості 1 шт., чим недотримано вимоги підпункту 5.2 пункту 5 розділу ІІІ «Інструкція з підготовки тендерної документації» та пункту 1 Додатку № 3 тендерної документації.

З огляду на зазначене на порушення вимог абзацу другого пункту 1 частини першої статті 31 Закону Замовник не відхилив тендерну пропозицію ВАТ «ДСТ № 4 г. Брест», як таку, що не відповідає кваліфікаційним критеріям, установленим статтею 16 Закону, допустив його до аукціону.

Відповідно до пункту 2 частини другої статті 32 Закону замовник відміняє тендер, якщо до оцінки допущено менше двох тендерних пропозицій у процедурі відкритих торгів, у разі якщо оголошення про проведення відкритих торгів оприлюднено відповідно до частини третьої статті 10 цього Закону.

За результатами аналізу питання розгляду тендерної пропозиції ВАТ «ДСТ № 4 г. Брест» установлено порушення вимог абзацу другого пункту 1 частини першої статті 31 Закону. За результатами аналізу питання визначення предмета закупівлі, відображення закупівлі у річному плані, оприлюднення інформації про закупівлю, відповідності вимог тендерної документації вимогам Закону, розгляду тендерної пропозиції ПП «Автомагістраль», своєчасності укладання договору та його оприлюднення, відповідності умов договору умовам тендерної пропозиції переможця, внесення змін до умов договору та їх оприлюднення - порушень не встановлено.

З огляду на встановлені порушення законодавства у сфері закупівель, керуючись статтями 2 та 5 Закону України «Про основні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні», Держаудитслужба зобов`язала здійснити заходи щодо усунення виявлених порушень в установленому законом порядку шляхом розірвання договору з дотриманням положень Господарського кодексу України та Цивільного кодексу України та протягом п`яти робочих днів з дня оприлюднення висновку оприлюднити через електронну систему закупівель інформацію та/або документи, що свідчать про усунення порушення законодавства у сфері публічних закупівель, викладеного у висновку, або аргументовані заперечення до висновку, або інформацію про причини неможливості усунення виявлених порушень.

09 березня 2021 року на веб-портал Уповноваженого органу з питань закупівель оприлюднений висновок Держаудитслужби про результати моніторингу процедури закупівлі за номером UА-2020-06-17-000986-d.

Вважаючи такий висновок відповідача протиправним, у квітні 2021 року позивач звернувся до суду із даним позовом.

Надаючи оцінку спірним правовідносинам суд першої інстанції виснував, що твердження відповідача про те, що ВАТ «ДСТ № 4 г. Брест» недотримано вимоги підпункту 5.2 пункту 5 розділу III «Інструкція з підготовки тендерної документації» та пункту 1 Додатку № 3 тендерної документації, є безпідставним. У спірному висновку, окрім здійснення заходів щодо усунення порушень шляхом розірвання договору з дотриманням вимог положень Господарського та Цивільного кодексів України та оприлюднення документів, що свідчать про вжиття таких заходів не зазначено нічого, у тому числі, щодо надання пояснень замовником про неможливість усунення таких порушень. Форма, у якій відповідачем зобов`язано усунути порушення - розірвання договору - не відповідає принципу пропорційності.

Перевіривши повноту встановлення окружним адміністративним судом фактичних обставин справи та правильність застосування ним норм матеріального і процесуального права, колегія суддів дійшла наступних висновків.

Відповідно до частини другої статті 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Правові та організаційні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні регламентовано Законом України від 26 січня 1993 року № 2939-XII «Про основні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні» (далі - Закон № 2939-XII), за статтею 1 якого передбачено, що здійснення державного фінансового контролю забезпечує центральний орган виконавчої влади, уповноважений Кабінетом Міністрів України на реалізацію державної політики у сфері державного фінансового контролю (далі - орган державного фінансового контролю).

Відповідно до частини першої статті 2 Закону № 2939-XII головними завданнями органу державного фінансового контролю є: здійснення державного фінансового контролю за використанням і збереженням державних фінансових ресурсів, необоротних та інших активів, правильністю визначення потреби в бюджетних коштах та взяттям зобов`язань, ефективним використанням коштів і майна, станом і достовірністю бухгалтерського обліку і фінансової звітності у міністерствах та інших органах виконавчої влади, державних фондах, фондах загальнообов`язкового державного соціального страхування, бюджетних установах і суб`єктах господарювання державного сектору економіки, а також на підприємствах, в установах та організаціях, які отримують (отримували у періоді, який перевіряється) кошти з бюджетів усіх рівнів, державних фондів та фондів загальнообов`язкового державного соціального страхування або використовують (використовували у періоді, який перевіряється) державне чи комунальне майно (далі - підконтрольні установи), за дотриманням бюджетного законодавства, дотриманням законодавства про закупівлі, діяльністю суб`єктів господарської діяльності незалежно від форми власності, які не віднесені законодавством до підконтрольних установ, за судовим рішенням, ухваленим у кримінальному провадженні.

За приписами Положення про Державну аудиторську службу України, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 03 лютого 2016 року № 43 (далі - Положення № 43), Державна аудиторська служба України (далі - Держаудитслужба) є центральним органом виконавчої влади, діяльність якого спрямовується і координується Кабінетом Міністрів України через Міністра фінансів та який реалізує державну політику у сфері державного фінансового контролю.

Підпунктом 3 пункту 4 та пунктом 7 Положення № 43 закріплено, що Держаудитслужба реалізує державний фінансовий контроль через здійснення: державного фінансового аудиту; перевірки закупівель; інспектування (ревізії); моніторингу закупівель. Держаудитслужба здійснює свої повноваження безпосередньо і через утворені в установленому порядку міжрегіональні територіальні органи.

За змістом статті 5 Закону № 2939-XII контроль за дотриманням законодавства у сфері закупівель здійснюється шляхом проведення моніторингу закупівлі у порядку, встановленому Законом України «Про публічні закупівлі», проведення перевірки закупівель, а також під час державного фінансового аудиту та інспектування. Перевірка закупівель у замовників проводиться за місцезнаходженням юридичної особи, що перевіряється, чи за місцем розташування об`єкта права власності, щодо якого проводиться перевірка, і полягає у документальному та фактичному аналізі дотримання замовником законодавства про закупівлі. Результати перевірки закупівель викладаються в акті перевірки закупівель. Моніторинг закупівлі здійснюється за місцезнаходженням органу державного фінансового контролю.

Поряд з цим, правові та економічні засади здійснення закупівель товарів, робіт і послуг для забезпечення потреб держави, територіальних громад та об`єднаних територіальних громад встановлює Закон України від 25 грудня 2015 року № 922-VIII «Про публічні закупівлі» (далі - Закон № 922-VIII), пунктом 14 частини першої статті 1 якого визначено, що моніторинг процедури закупівлі - аналіз дотримання замовником законодавства у сфері публічних закупівель під час проведення процедури закупівлі, укладення договору про закупівлю та протягом його дії з метою запобігання порушенням законодавства у сфері публічних закупівель.

Відповідно до частини першої статті 8 Закону № 922-VIII моніторинг процедури закупівлі здійснюють центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері державного фінансового контролю, та його міжрегіональні територіальні органи (далі - органи державного фінансового контролю). Моніторинг процедури закупівлі здійснюється протягом проведення процедури закупівлі, укладення договору про закупівлю та його дії.

Згідно з частиною другою статті 8 Закону № 922-VIII рішення про початок моніторингу процедури закупівлі приймає керівник органу державного фінансового контролю або його заступник (або уповноважена керівником особа) за наявності однієї або декількох із таких підстав: 1) дані автоматичних індикаторів ризиків; 2) інформація, отримана від органів державної влади, народних депутатів України, органів місцевого самоврядування, про наявність ознак порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель; 3) повідомлення в засобах масової інформації, що містять відомості про наявність ознаки порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель; 4) виявлені органом державного фінансового контролю ознаки порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель в інформації, оприлюдненій в електронній системі закупівель; 5) інформація, отримана від громадських об`єднань, про наявність ознак порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель, виявлених за результатами громадського контролю у сфері публічних закупівель відповідно до статті 7 цього Закону.

Для аналізу даних, що свідчать про ознаки порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель, може використовуватися: інформація, оприлюднена в електронній системі закупівель; інформація, що міститься в єдиних державних реєстрах; інформація в базах даних, відкритих для доступу центральному органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері державного фінансового контролю.

Відповідно до частини третьої статті 8 Закону № 922-VIII повідомлення про прийняття рішення про початок моніторингу процедури закупівлі орган державного фінансового контролю оприлюднює в електронній системі закупівель протягом двох робочих днів з дня прийняття такого рішення із зазначенням унікального номера оголошення про проведення конкурентної процедури закупівлі, присвоєного електронною системою закупівель, та/або унікального номера повідомлення про намір укласти договір про закупівлю у разі застосування переговорної процедури закупівлі, а також опису підстав для здійснення моніторингу процедури закупівлі.

Частинами шостою та сьомою статті 8 Закону № 922-VIII передбачено, що за результатами моніторингу процедури закупівлі посадова особа органу державного фінансового контролю складає та підписує висновок про результати моніторингу процедури закупівлі, що затверджується керівником органу державного фінансового контролю або його заступником. Такий висновок підлягає оприлюдненню в електронній системі закупівель протягом трьох робочих днів з дня його складання.

У висновку обов`язково зазначаються:

1) найменування, місцезнаходження та ідентифікаційний код замовника в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань, щодо якого здійснювався моніторинг процедури закупівлі;

2) назва предмета закупівлі із зазначенням коду за Єдиним закупівельним словником (у разі поділу на лоти такі відомості повинні зазначатися щодо кожного лота) та назви відповідних класифікаторів предмета закупівлі і частин предмета закупівлі (лотів) (за наявності) та його очікувана вартість;

3) унікальний номер оголошення про проведення конкурентної процедури закупівлі, присвоєний електронною системою закупівель, та/або унікальний номер повідомлення про намір укласти договір про закупівлю у разі застосування переговорної процедури закупівлі;

4) опис порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель, виявленого за результатами моніторингу процедури закупівлі;

5) зобов`язання щодо усунення порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель.

У висновку може зазначатися додаткова інформація, визначена органом державного фінансового контролю.

За приписами частини десятої статті 8 Закону № 922-VIII у разі незгоди замовника з інформацією, викладеною у висновку, він має право оскаржити висновок до суду протягом 10 робочих днів з дня його оприлюднення, про що зазначається в електронній системі закупівель протягом наступного робочого дня з дня оскарження висновку до суду. Замовник зазначає в електронній системі закупівель про відкриття провадження у справі протягом наступного робочого дня з дня отримання інформації про відкриття такого провадження та номер такого провадження.

Відповідно до статті 31 Закону № 922-VIII замовник відхиляє тендерну пропозицію із зазначенням аргументації в електронній системі закупівель у разі, якщо, зокрема: 1) учасник процедури закупівлі не відповідає кваліфікаційним (кваліфікаційному) критеріям, установленим статтею 16 цього Закону та/або наявні підстави, встановлені частиною першою статті 17 цього Закону.

Статті 16 Закону № 922-VIII установлено, що замовник вимагає від учасників подання ними документально підтвердженої інформації про їх відповідність кваліфікаційним критеріям.

Замовник установлює один або декілька з таких кваліфікаційних критеріїв: наявність обладнання та матеріально-технічної бази; наявність працівників відповідної кваліфікації, які мають необхідні знання та досвід; наявність документально підтвердженого досвіду виконання аналогічного договору.

Визначені замовником згідно з цією статтею кваліфікаційні критерії та перелік документів, що підтверджують інформацію учасників про відповідність їх таким критеріям, зазначаються в тендерній документації та вимагаються під час проведення переговорів з учасником (у разі застосування переговорної процедури закупівлі).

Пунктом 6 статті 1 Закону № 922-VIII установлено, що договір про закупівлю - господарський договір, що укладається між замовником і учасником за результатами проведення процедури закупівлі/спрощеної закупівлі та передбачає платне надання послуг, виконання робіт або придбання товару.

При цьому, частиною першою статті 41 Закону № 922-VIII передбачено, що договір про закупівлю укладається відповідно до норм Цивільного та Господарського кодексів України з урахуванням особливостей, визначених цим Законом.

Підставою виникнення спірних правовідносин слугує висновок відповідача за результатами моніторингу закупівлі ДСТУ Б Д.1.1-1:2013. Будівництво транспортної розв`язки на автомобільній дорозі загального користування державного значення М-21 Виступовичі - Житомир - Могилів-Подільський (через м. Вінницю) на ділянці км 214+223, Житомирська область (45233000-9. Будівництво, влаштовування фундаменту та покриття шосе, доріг), 321182365UAH, 45233000-9, ДК021, 1, роботи, UA-ROAD.

За результатами проведеного моніторингу установлено порушення вимог абзацу другого пункту 1 частини першої статті 31 Закону, оскільки Замовник не відхилив тендерну пропозицію ВАТ «ДСТ № 4 г. Брест», як таку, що не відповідає кваліфікаційним критеріям, установленим статтею 16 Закону, а допустив його до аукціону.

Такий висновок мотивований тим, що учасник ВАТ «ДСТ № 4 г. Брест» у складі тендерної пропозиції надав довідку від 18.08.2020 № 03-10/2885-12 щодо інформації про наявність техніки, в якій відсутня інформація про наявність автогідропідіймача, висота підйому 12 м- 28 м або еквівалент в кількості 2 шт.; машини маркувальної або еквівалент в кількості 1 шт.; машини бурильно-кранова в кількості 1 шт., чим недотримано вимоги підпункту 5.2 пункту 5 розділу ІІІ «Інструкція з підготовки тендерної документації» та пункту 1 Додатку № 3 тендерної документації.

Досліджуючи наведені обставини судом враховано наступне.

Згідно з підпунктом 5.2. пункту 5 розділу III «Інструкція з підготовки тендерної документації», для підтвердження відповідності учасника кваліфікаційним критеріям, останній повинен надати у порядку згідно п. 1.3 розділу III цієї документації інформацію та всі документи згідно переліку, наведеного в Додатку 3.

Відповідно до п.п. 1.3. Додатку 3 до ТД,, у разі залучення Субпідрядника відповідно до п. 8 «Інформація про субпідрядника (у випадку закупівлі робіт)» розділу III «Інструкція з підготовки тендерної пропозиції» ТД, Учасник у складі тендерної пропозиції надає свідоцтво (а) про реєстрацію транспортних засобів, будівельних (дорожніх) машин та механізмів Субпідрядника, якщо такі транспортні засоби, будівельних (дорожні) машини та механізми підлягають обов`язковій реєстрації.

Якщо техніка не є власністю Субпідрядника, а залучена, то Учасником на всю, вказану у довідці техніку (транспортні засоби, будівельні (дорожні) машини, механізми, обладнання та устаткування), додатково подаються: договори дійсні та чинні, протягом всього строку* виконання субпідрядного договору: оренди (лізингу), суборенди та ін. (*договори, що посвідчують право користування: оренди, суборенди та ін., крім лізингу, на всю техніку, надану Учасником у складі тендерної пропозиції, мають бути укладені на строк, що дорівнює або перевищує строк виконання договору про закупівлю, або містити умови про можливість його пролонгації, у разі якщо його строк менше строку договору про закупівлю, на строк надання послуг/виконання робіт; акт(и) приймання-передачі Субпідряднику (або інший(і) документ(и), який(і) підтверджує(ють) факт отримання Субпідрядником) таких транспортних засобів, будівельних машин, механізмів, обладнання та устаткування до договорів (у разі, коли вимогами чинного законодавства України та/або умовами зазначених договорів передбачено їх складання); оригінал листа-підтвердження орендодавця, лізингодавця або іншої особи, яка зазначена у відповідному договорі, щодо не заперечення використання його машин, механізмів, обладнання та ін. для виконання робіт (надання послуг) Субпідрядником за предметом закупівлі на весь строк надання послуг/виконання робіт за предметом закупівлі.

У тому разі, якщо орендодавець, лізингодавець та інші особи, які є стороною наданого Субпідряднику договору оренди, лізингу тощо, не є власниками цієї техніки, тендерна пропозиція Учасника має також містити: посвідчений власником документ, який підтверджує право власності на вказану техніку (якщо власником є фізична особа - копія має бути посвідчена нотаріально); договори, укладені з власником, які підтверджують право орендодавця, лізингодавця та інших осіб, які не є власниками цієї техніки, надавати у користування техніку, необхідну для надання послуг/виконання робіт; акт(и) приймання-передачі (або інший(і) документ(и), який(і) підтверджує(ють) факт передачі) техніки до договорів (у разі, коли вимогами чинного законодавства України та/або умовами зазначених договорів передбачено їх складання).

У випадку подання Субпідрядником договорів, які є в силу закону нікчемними, такі договори не є належним підтвердженням відповідності учасника кваліфікаційному критерію «наявність обладнання, матеріально-технічної бази та технологій».

На виконання даної вимоги тендерної документації, відповідно до ст. 16 Закону України "Про публічні закупівлі" та п. 5.1 тендерної документації, учасником ВАТ «ДСТ № 4 г. Брест» в складі своєї тендерної пропозиції надано:

- інформацію про наявність техніки (транспортних засобів, основних будівельних (дорожніх) машин, механізмів, обладнання та устаткування тощо) від 18.08.2020 № 03- 10/2885-12 за підписом директора ВАТ «ДСТ № 4 г. Брест», відповідно до змісту приміток, техніка, яка не зазначена у довідці, але необхідна для виконання робіт, залучатиметься у складі субпідрядних робіт;

- інформацію щодо субпідрядників від 18.08.2020 № 03-10/2885-18;

- інформацію про наявність техніки (транспортних засобів, основних будівельних (дорожніх) машин, механізмів, обладнання та устаткування тощо) від 04.08.2020 вих. № 377/1 субпідрядника - ТОВ «Дорстрой монтаж Київ», де у пунктах 1-2 зазначена інформація про наявність двох автогідропідйомників, а у п. 5 - машини бурильно-кранової з наданням підтверджуючих документів - свідоцтв про реєстрацію машин, договору оренди №31012020-1 від 31.01.2020 з ТОВ «ВІА ДОРБУД», акт приймання-передачі до договору оренди від 21.02.2020;

- інформацію про наявність техніки (транспортних засобів, основних будівельних (дорожніх) машин, механізмів, обладнання та устаткування тощо) від 03.08.2020 вих. № 192 субпідрядника - ТОВ «Будівельна компанія Дорактів», де у п. 3 зазначено про наявність машини для розмітки доріг КОНТУР 650ХПЗ 2018 р.в., а також надано копію свідоцтва про реєстрацію машини для розмітки доріг КОНТУР 650ХПЗ, звірену власником ТОВ «Трафік менеджмент груп», копію договору оренди спецтехніки №0403/20-3 від 04.03.2020 про передачу в оренду вищезазначеної одиниці техніки, укладений між ТОВ «БК Дорактів» та ТОВ «Трафік менеджмент груп», акт приймання-передачі спецтехніки до договору №0403/20-3 від 04.03.2020.

Наведене свідчить про наявність автогідропідіймача, висота підйому 12 м - 28 м або еквівалент в кількості 2 шт.; машини маркувальної або еквівалент в кількості 1 шт.; машини бурильно-кранова в кількості 1 шт., про що вказано у довідках від 03.08.2020 вих. №192 та від 04.08.2020 вих. № 377/1 .

Відповідно, висновок Державної аудиторської служби України про порушення ВАТ «ДСТ № 4 г. Брест» вимог підпункту 5.2 пункту 5 розділу ІІІ «Інструкція з підготовки тендерної документації» та пункту 1 Додатку № 3 тендерної документації не знайшов свого підтвердження у ході апеляційного перегляду оскаржуваного рішення.

У постанові від 28 квітня 2022 року у справі №160/16713/20 Верховний Суд виснував: «Системний аналіз норм законодавства у сфері публічних закупівель свідчить про те, що статтею 16 Закону України «Про публічні закупівлі» встановлений перелік кваліфікаційних критеріїв, що вимагаються замовником від учасників процедури закупівель, який є вичерпним та розширеному тлумаченню не підлягає. При цьому, у наведеному переліку кваліфікаційних критеріїв, такий кваліфікаційний критерій як - «невідповідність інформації, що подана у складі тендерної пропозиції (у Довідці про наявність обладнання, матеріально-технічної бази та технологій) та інформації, яка міститься у Підсумкових відомостях до локальних кошторисів №2-1-1, №2-1-2 щодо зазначення будівельних машин (бульдозер, трактори на гусеничному ходу, автогрейдер, вишки телескопічні котки дорожні самохідні, асфальтоукладники), які не були внесені до наведеної вище Довідки» (про що зазначено у оспорюваному Висновку) відсутній. Також і аналіз змісту пункту 1 частини першої статті 31 наведеного Закону не містить посилань на необхідність відхилення замовником тендерної пропозиції у разі виявлення вищенаведених невідповідностей інформації, що подана учасником у складі тендерної пропозиції (у Довідці про наявність обладнання та у Підсумкових відомостях до локальних кошторисів), як кваліфікаційного критерію, що свідчив би про його невідповідність вимогам, установленим статтею 16 Закону № 922-VIII. Таким чином, із наведеного аналізу норм чинного законодавства, можна дійти висновку, що суб`єкт владних повноважень не може самостійно тлумачити та розширювати перелік кваліфікаційних критеріїв, які містяться у статті 16 наведеного Закону № 922-VIII, оскільки перелік таких кваліфікаційних критеріїв є вичерпним та такого кваліфікаційного критерію, який зазначений вище та міститься у оспорюваному Висновку, норми статті 16 не містять».

Колегія суддів звертає увагу, що першочерговим по відношенню до зобов`язання щодо усунення порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель (які зазначені органом державного фінансового контролю у висновку) є встановлення судом правомірності висновку контролюючого органу у частині виявлених порушень під час здійснення перевірки закупівлі та надання їм відповідної оцінки, що у спірному випадку відповідачем не доведено.

Щодо зобов`язальної частини спірного висновку, колегія суддів зазначає, що у постановах від 30 листопада 2023 року у справі №160/20791/22 та у справі №160/20811/22 Верховний Суд вказав, що висновок про результати моніторингу процедури закупівлі повинен обов`язково містити зобов`язання щодо усунення виявлених порушень (порушення) законодавства у сфері публічних закупівель. Зобов`язальна частина висновку може включати як заходи, направлені на виправлення виявлених порушень та приведення процедури закупівлі у відповідність до встановлених правил та стандартів, так і рекомендації, спрямовані на запобігання вчинення таких порушень у подальшому. Верховний Суд виснував, що орган державного фінансового контролю має певну свободу розсуду щодо визначення способу усунення виявлених порушень. Попри це, Верховний Суд наголосив, що визначаючи спосіб усунення порушень, з метою попередження вчинення замовником нового порушення вимог законодавства, контролюючий орган повинен чітко зазначити конкретний захід (варіант поведінки), який слід вжити замовнику для їх усунення.

Як вбачається зі змісту спірного висновку, відповідач зобов`язав позивача здійснити заходи щодо усунення виявлених порушень шляхом розірвання договору з дотриманням положень Господарського кодексу України та Цивільного кодексу України.

Так, зобов`язальний характер вимоги передбачає не лише констатацію порушення, а й чітке визначення обов`язкового способу його усунення.

Водночас судова колегія зауважує, що відповідач жодним чином не конкретизував, які саме заходи та на підставі яких норм Господарського кодексу України, Цивільного кодексу України має вжити позивач для усунення виявлених порушень.

Суд уважає, що наведені зобов`язання мають самостійне значення для оцінки розумності дій відповідача та пропорційності застосованого ним заходу впливу.

Так, прийняття рішень, вчинення дій повинно здійснюватися пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямовані ці рішення (дії), є критерієм, який випливає з принципу пропорційності (адекватності). Дотримання принципу пропорційності особливо важливе при прийнятті рішень або вжитті заходів, які матимуть вплив на права, свободи та інтереси фізичних та юридичних осіб.

Принцип пропорційності зокрема передбачає, що: здійснення повноважень, як правило, не повинно спричиняти будь-яких негативних наслідків, що не відповідали б цілям, які заплановано досягти; якщо рішення або дія можуть обмежити права, свободи чи інтереси осіб, то такі обмеження повинні бути виправдані необхідністю досягнення більш важливих цілей; несприятливі наслідки для прав, свобод та інтересів особи внаслідок рішення чи дії суб`єкта владних повноважень, повинні бути значно меншими від тієї шкоди, яка могла б настати за відсутності такого рішення чи дії; для досягнення суспільно-корисних цілей необхідно обирати найменш «шкідливі» засоби.

Можливість усунення виявлених порушень прямо залежить від чіткого визначення суб`єктом владних повноважень конкретного заходу (варіанту поведінки), яких слід вжити уповноваженій особі замовника для усунення порушень.

Поряд з цим, у постанові від 21 жовтня 2021 року у справі №640/17797/20 Верховний Суд наголосив, що загальними вимогами, які висуваються до актів індивідуальної дії, як актів правозастосування, є їх обґрунтованість та вмотивованість, тобто наведення суб`єктом владних повноважень конкретних підстав його прийняття (фактичних і юридичних), а також переконливих і зрозумілих мотивів його прийняття.

Обґрунтованість, в силу статті 2 Кодексу адміністративного судочинства України, є однією з обов`язкових ознак рішення (дії, бездіяльності) суб`єкта владних повноважень, що підлягає встановленню адміністративним судом.

Суд акцентує увагу, що рішення суб`єкта владних повноважень повинно ґрунтуватися на оцінці усіх фактів та обставин, що мають значення. Мають значення, як правило, ті обставини, які передбачені нормою права, що застосовується. Суб`єкт владних повноважень повинен врахувати усі ці обставини, тобто надати їм правову оцінку: прийняти до уваги або відхилити. У разі відхилення певних обставин висновки повинні бути мотивованими, особливо, коли має місце несприятливе для особи рішення.

Принцип обґрунтованості рішення вимагає від суб`єкта владних повноважень враховувати як обставини, на обов`язковість урахування яких прямо вказує закон, так і інші обставини, що мають значення у конкретній ситуації. Для цього він має ретельно зібрати і дослідити матеріали, що мають доказове значення у справі, наприклад, документи, пояснення осіб, тощо.

Як убачається з матеріалів справи, ані під час проведення моніторингу, ані під час розгляду справи у суді відповідач не надав докази того, що виявлені порушення мали шкідливі наслідки та призвели до нецільового використання бюджетних коштів чи шкоди бюджету. Також не зазначено щодо неефективного, незаконного використання бюджетних коштів, не встановлено обставин що створюють загрозу корупційним діям та зловживанням з боку учасників торгів, що, у свою чергу, слугувало б обґрунтованою підставою для застосування до таких учасників зобов`язання у вигляді усунення виявлених порушень шляхом розірвання договору з дотриманням положень Господарського кодексу України та Цивільного кодексу України

Таким чином, колегія суддів дійшла висновку про те, що оскаржуваний висновок Держаудитслужби не відповідає критеріям, установленим частиною другою статті 2 Кодексу адміністративного судочинства України, у зв`язку з чим, є протиправним, а позовні вимоги в частині його скасування - є обґрунтованими та такими, що підлягають задоволенню.

Відповідно до частин першої - третьої статті 242 Кодексу адміністративного судочинства України рішення суду повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права при дотриманні норм процесуального права. Обґрунтованим є рішення, ухвалене судом на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин в адміністративній справі, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні, з наданням оцінки всім аргументам учасників справи.

Статтею 316 Кодексу адміністративного судочинства України передбачено, що суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

З урахуванням викладеного, рішення суду першої інстанції є законним, доводи апеляційної скарги зроблених судом першої інстанції висновків не спростовують, тому підстави для скасування чи зміни рішення суду першої інстанції відсутні.

Підстави для розподілу судових витрат відсутні.

Керуючись статтями 242-245, 308, 311, 315, 316, 321-322, 325, 328-329 Кодексу адміністративного судочинства України, суд-

П О С Т А Н О В И В:

Апеляційну скаргу Державної аудиторської служби України залишити без задоволення.

Рішення Харківського окружного адміністративного суду від 14 липня 2025 року залишити без змін.

Постанова набирає законної сили з дати її ухвалення та може бути оскаржена до Верховного Суду в порядку і строки, визначені статтями 328, 329 Кодексу адміністративного судочинства України.

Суддя доповідач: В.Ю. Ключкович

Судді: О.О. Беспалов

І.О. Грибан