Справа № 160/12371/25
Суддя: Врона Олена Віталіївна
Дата ухвалення: 2025-11-20 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД РІШЕННЯ ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
Дніпропетровський окружний адміністративний суд у складі:
головуючого судді Врони О. В.
розглянувши у письмовому провадженні у місті Дніпро адміністративну справу за позовною заявою Товариства з обмеженою відповідальністю «КОМФІ ТРЕЙД» до 1-Східного міжрегіонального управління по роботі з великими платниками податків, 2- Державної податкової служби України про визнання протиправними та скасування податкових повідомлень-рішень, скасування рішення за результатами розгляду скарги,-
Товариство з обмеженою відповідальністю «КОМФІ ТРЕЙД» звернулося до Дніпропетровського окружного адміністративного суду із позовом до відповідачів: 1- Східного міжрегіонального управління по роботі з великими платниками податків; 2- Державної податкової служби України, в якому просить:
визнати протиправними та скасувати винесені Східним міжрегіональним управлінням ДПС по роботі з великими платниками податків податкові повідомлення-рішення:
Визнати протиправним та скасувати рішення Державної податкової служби України №9540/6/99-00-06-03-01-06 від 04.04.2025 року про результати розгляду скарги.
Позовні вимоги обґрунтовані посиланням на те, що контролюючим органом протиправно прийнято оскаржувані податкові повідомлення-рішення, зважаючи на те, що питання щодо строків і порядку реєстрації податкових накладних і розрахунків коригування за період з 01.01.2018 по 30.09.2021 , вже було предметом документальної перевірки, за якою було складено акт від 05.02.2024 №32-00-07-01-14/36962487 .
Східне міжрегіональне управління по роботі з великими платниками податків у відзиві на позовну заяву просить залишити позовні вимоги без задоволення, посилаючись на таке.
Відповідач не погоджується з твердженням позивача, що було прийнято два податкових повідомлення-рішення за одне податкове правопорушення - порушення граничних строків реєстрації податкових накладних.
На підпис керівнику передається саме податкове повідомлення-рішення, а не додатки. Отже, жодною нормою податкового законодавства імперативно не встановлено, що розрахунок до податкового повідомлення-рішення повинен підписувати безпосередньо керівник, його заступник або уповноважена особа контролюючого органу.
Згідно із п. 102.1 ст. 102 Кодексу контролюючий орган, крім випадків, визначених пунктом 102.2 цієї статті, має право провести перевірку та самостійно визначити суму грошових зобов`язань платника податків у випадках, визначених Кодексом, не пізніше закінчення 1095 дня (2555 дня - у разі проведення перевірки операції відповідно до статей 39 і 392 Кодексу), що настає за останнім днем граничного строку подання податкової декларації, звіту про використання доходів (прибутків) неприбуткової організації, визначеної пунктом 133.4 статті 133 Кодексу, та/або граничного строку сплати грошових зобов`язань, нарахованих контролюючим органом, а якщо така податкова декларація була надана пізніше, - за днем її фактичного подання. Стосовно питання щодо надання інформації за період з 01.01.2018р. по 30.09.2021р., відповідач звертає увагу, що відповідно до вимог п. 78.2 ст.78 Кодексу контролюючим органам забороняється проводити документальні позапланові перевірки, які передбачені підпунктами 78.1.1, 78.1.4, 78.1.8 пункту 78.1 статті 78 Кодексу, у разі, якщо питання, що є предметом такої перевірки, були охоплені під час попередніх перевірок платника податків. Таким чином, у контролюючого органу є підстави проводити перевірку дотримання граничних строків реєстрації податкових накладних/розрахунків коригувань до податкових накладних в ЄРПН.
З метою встановлення фактичної дати отримання розрахунків коригування від постачальників на адресу ТОВ «КОМФІ ТРЕЙД» направлено лист від 01.11.2024 № 4648/6/32-00-04-03-06, щодо надання інформації від ТОВ «М.Е.Doc» про підтвердження дати отримання розрахунків коригування до податкових накладних. Східним МУ ДПС отримано відповідь від 18.11.2024 №1837/03-00/24 (вх. № 9276/6/ від 25.11.2024), в якій зазначено, що обмін документами, в тому числі відправка та отримання РК, здійснюється підприємством засобами програмного забезпечення М.Е.Doc, а також надано копії протоколів руху документа/звіту та пов`язаних з ним повідомлень/квитанцій щодо РК. Разом з цим інформації від ТОВ «М.Е.Doc» про підтвердження дати отримання розрахунків коригування до податкових накладних підприємством не надано.
Рішення ДПС про результати розгляду скарги від 04.04.2024 року №9540/6/99-00- 06-03-01-06 саме по собі не є юридично значеним для позивача, оскільки не має безпосереднього впливу на суб`єктивні права та обов`язки позивача, не позбавляє його можливості реалізувати належне йому право або шляхом покладення на нього будь-якого обов`язку, а відтак, безпосередньо не порушує права та інтереси позивача.

Товариством подано відповідь на відзив, в якій воно зазначає, що відзив дублює окремі положення акту перевірки від 04.12.2024 року №273/32-00-04-03-01-01/36962487 та листа про розгляд заперечень 173/6/32-00-04-03-06 від 10.01.2025.

Позивач наголошує, що відповідно до приписів абз. 2 п. 58.2 ст. 58 ПК України податкове повідомлення-рішення надсилається (вручається) за кожним окремим податком, збором та/або разом із штрафними санкціями, передбаченими цим Кодексом, а також за кожною штрафною (фінансовою) санкцією за порушення норм іншого законодавства, контроль за дотриманням якого покладено на такий контролюючий орган, та/або пенею за порушення строків розрахунків у сфері зовнішньоекономічної діяльності. Тобто, за одне виявлене в ході перевірки податкове порушення, контролюючий орган повинен скласти одне податкове повідомлення рішення. Положення ПК України не передбачають жодного «технічного поділу податкового повідомлення-рішення на два окремі документи».

В рамках цієї камеральної перевірки, звітність не була перевірена суцільним порядком, як того вимагають положення ст. 76 ПК України.

Повторне дослідження дотримання платником вимог законодавства під час формування звітності з ПДВ, зокрема, дотримання ним граничних строків реєстрації ПН/РК у ЄРПН за період, який вже перевірявся в рамках документальної планової перевірки, за результатом якої були винесені податкові повідомлення-рішення, суперечить ст. 61 Конституції України, яка визначає, що ніхто не може бути двічі притягнений до юридичної відповідальності одного виду за одне й те саме правопорушення.

Державна податкова служба України у відзиві на позовну заяву вважає доводи позовної заяви безпідставними та помилковими, а позов відповідно таким, що не підлягає задоволенню повністю з наступних підстав.

Відповідачем-2 зазначено, що ТОВ «КОМФІ ТРЕЙД» було подано заяву від 30.09.2022 №966/03-00/22 (№4188/6 від 04.10.2022) щодо неможливості виконання платником податків обов`язків та відповідні документи до неї. Східним міжрегіональним управлінням ДПС по роботі з ВПП за результатами розгляду заяви від 30.09.2022 №966/03-00/22 (№4188/6 від 04.10.2022) щодо неможливості виконання платником податків обов`язків не встановлено причинно наслідкового зв`язку між обставинами непереборної сили (форс-мажорними обставинами), що сталися в результаті збройної агресії російської федерації та безпосереднім впливом таких обставин саме на ТОВ «КОМФІ ТРЕЙД» та прийнято рішення від 21.10.2022 №20/32-00-04-03-01-01 щодо можливості своєчасного виконання платником податків свого податкового обов`язку. Враховуючи вищевикладене і керуючись главою 4 ПК України ДПС залишило без змін ППР Східного міжрегіонального управління ДПС по роботі з ВПП від 15.01.2025 №№ , , а скаргу - без задоволення.

Позивач не надав жодного належного обґрунтування в чому саме полягає його порушене право або законний інтерес ДПС України, з огляду на реєстрацію ним самостійно податкових накладних на користь свого контрагента. Як наслідок, позивачем не наведено та не встановлено, порушеного права або інтересу позивача діями або бездіяльністю ДПС України, які можуть бути захищені в рамках адміністративного судочинства.

У відповіді на відзив відповідача-2 позивач зазначає наступне.

Відзив на позов, поданий Державною податковою службою України 04.06.2025 року, є таким, що поданий з пропущенням встановленого судом 15 денного строку. Відповідач-2 не заявляє клопотання про поновлення пропущеного строку та не наводить поважних причин пропуску строку.

Позивач просить залишити без розгляду відзив на позов по справі № 160/12371/25, поданий Державною податковою службою України.

Вирішуючи вказане питання, суд виходить з наступного.

Відповідно до п. 6 ч.5 ст. 44 КАС України учасники справи зобов`язані: виконувати процесуальні дії у встановлені законом або судом строки.

Згідно ч.3 ст. 262 КАС України підготовче засідання при розгляді справи за правилами спрощеного позовного провадження не проводиться. Якщо для розгляду справи у порядку спрощеного позовного провадження відповідно до цього Кодексу судове засідання не проводиться, процесуальні дії, строк вчинення яких відповідно до цього Кодексу обмежений першим судовим засіданням у справі, можуть вчинятися протягом тридцяти днів

Отримавши ухвалу суду 06.05.2025, відповідач-2 подав відповідь на позов 04.06.2025, тобто в межах місячного строку на її подання, а тому суд залишає клопотання позивача без задоволення.

Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 03.07.2025 перейдено до розгляду справи №160/12371/25 за позовною заявою Товариства з обмеженою відповідальністю «КОМФІ ТРЕЙД» до 1- Східного міжрегіонального управління по роботі з великими платниками податків, 2- Державної податкової служби України про визнання протиправним та скасування податкового повідомлення-рішення , за правилами загального позовного провадження з проведенням підготовчого засідання. Підготовче засідання призначено на 22.07.2025 року о 10:00.

Іншою ухвалою суду від 03.07.2025 у задоволенні клопотання ТОВ «КОМФІ ТРЕЙД» про зупинення провадження у справі №160/12371/25 за позовною заявою Товариства з обмеженою відповідальністю «КОМФІ ТРЕЙД» до 1- Східного міжрегіонального управління по роботі з великими платниками податків 2- Державної податкової служби України про визнання протиправним та скасування податкового повідомлення-рішення, - відмовлено.

21.07.2025 від ТОВ "Комфі Трейд" до суду надійшло клопотання про відкладення розгляду справи та продовження строку проведення підготовчого провадження.

22.07.2025 судом задоволено клопотання позивача. Відкладено підготовче провадження до 02.09.2025 об 10:00 год.

02.09.2025 судом збільшено на 30 днів підготовче провадження та оголошено перерву у підготовчому засіданні до 30.09.2025 об 10:30 год.

Позивачем подано у справі клопотання про долучення до матеріалів справи №160/12371/25 доказів, а саме: копію Науково-експертного висновку щодо наукового обґрунтування дотримання принципу правової визначеності, ясності та недвозначності правової норми в Законі України «Про внесення змін до розділу ХХ «Перехідні положення» Податкового кодексу України щодо відновлення обмеження перебування грального бізнесу на спрощеній системі оподаткування» №2876-ІХ від 12.01.2023р., підготовлений «Інститутом економіко-правових досліджень імені В.К.Мамутова Національної академії наук України» від 11.07.2025р. та копію Висновку за результатами проведення лінгвістичної (семантико-текстуальної) експертизи п.89, 90 підрозділу 2 розділу ХХ «Перехідні положення» Податкового кодексу України, підготовленого «Українським бюро лінгвістичних експертиз» НАН України», №056/141 від 06.08.2025р.

Щодо поданого клопотання позивача, Східне міжрегіональне управління ДПС по роботі з великими платниками податків просить відмовити у долученні до матеріалів справи копії Науково-експертного висновку щодо наукового обґрунтування дотримання принципу правової визначеності, ясності та недвозначності правової норми в Законі України «Про внесення змін до розділу ХХ «Перехідні положення» Податкового кодексу України щодо відновлення обмеження перебування грального бізнесу на спрощеній системі оподаткування» №2876-ІХ від 12.01.2023р., підготовлений «Інститутом економіко-правових досліджень імені В.К.Мамутова Національної академії наук України» від 11.07.2025р. та копії Висновку за результатами проведення лінгвістичної (семантико-текстуальної) експертизи.

Відповідач-2 обгрунтовує клопотання тим, що частиною 2 ст. 101 КАС України встановлено, що предметом висновку експерта може бути дослідження обставин, які входять до предмета доказування та встановлення яких потребує наявних у експерта спеціальних знань. Предметом висновку експерта не можуть бути питання права. Питання застосування п. 120.1 статті 120, п.89, 90 підрозділу 2 розділу ХХ «Перехідні положення» Податкового кодексу України у правовідносинах, які розглядаються в рамках справи №160/12371/25, є правовим питанням, а отже експерт не може визначати застосування вищезазначених норм права у часових періодах, їх пріоритетність одна до іншої та лінгвістичне трактування.

Товариством подані заперечення на додаткові пояснення відповідача-1 стосовно долучення висновків експертів.

Позивач вважає наведені аргументи безпідставними та такими, що суперечать основним засадам адміністративного судочинства, з огляду на наступне.

Заперечення відповідача-1 стосуються виключно форми поданих доказів, а не їхнього змісту. Контролюючий орган не заперечує щодо експертних висновків по суті, що фактично свідчить про згоду контролюючого органу з висновками. Так, відповідач-1 зазначає, що висновки експертів не можуть бути долучені до матеріалів справи в якості доказів. Проте, таке твердження очевидно суперечить приписам ст. 72 КАС України.

Предметом висновку експерта може бути дослідження обставин, які входять до предмета доказування та встановлення яких потребує наявних у експерта спеціальних знань (ч. 2 ст. 101 КАС України).

Згідно ж з науково-експертним висновком, підготовленим Державною установою «Інститут економіко-правових досліджень імені В.К. Мамутова Національної академії наук України» були зроблені такі ключові висновки: 1) Положення пункту 89 підрозділу 2 розділу ХХ «Перехідні положення» Податкового кодексу України (ПКУ) мають ретроактивну дію. Це означає, що вони поширюються на правовідносини, які виникли до набрання ними чинності, а саме з 05:30 24 лютого 2022 року, коли було введено воєнний стан. Така дія не суперечить конституційному принципу, оскільки вона покращує правове становище платників податків. 2) Норми, які містяться в розділі ХХ «Перехідні положення» ПКУ, є спеціальними та мають пріоритет у застосуванні над загальними нормами, що містяться в інших розділах цього Кодексу. Це ґрунтується на принципі lex specialis derogat legi generali (спеціальний закон скасовує дію загального закону). 3) Пункт 11 підрозділу 10 розділу ХХ «Перехідні положення» ПКУ, який регулює застосування штрафних санкцій, підлягає застосуванню до всіх правовідносин у випадках, коли змінюється ступінь відповідальності. Зменшені штрафи, передбачені пунктом 90, можуть застосовуватися до правопорушень, скоєних до набрання чинності нормою (тобто до 05:30 24 лютого 2022 року), якщо податкове повідомлення-рішення було прийнято після цієї дати. 4) Норми Закону України від 12.01.2023 № 2876-IX порушують принцип правової визначеності, оскільки створюють неоднозначність у тлумаченні та застосуванні норм статей 120-1, 201.10, 201, 89 і 90 ПКУ. Це призводить до розбіжностей у правозастосовній практиці. 5) Податкові правопорушення, передбачені статтями 120-1, 201.10, 201 та пунктами 89, 90 ПКУ, є однаковими за складом (об`єкт, суб`єкт, предмет), але мають різні часові проміжки застосування. Норми пунктів 89 і 90 діють з 24.02.2022 до закінчення воєнного стану, а норми статей 120-1, 201.10, 201 - в усі інші періоди. 6) Принцип презумпції правомірності рішень платника податків (in dubio pro tributario) не підлягає застосуванню у правовідносинах, що регулюються цими нормами.

30.09.2025 судом закрито підготовче провадження та призначено справу до судового розгляду по суті на 04.11. 2025 об 11:00.

07.10.2025 до суду від ТОВ "Комфі Трейд" надійшли додаткові пояснення у справі. Позивач навів перелік рішень судів різних інстанцій, у яких висновки згаданих експертних установ були визнані судами, як належні та допустимі докази, та враховані при розгляді справи.

04.11.2025 у зв`язку з оголошенням повітряної тривоги, судом оголошено перерву у судовому засіданні до 06.11. 2025 об 11:00 год.

В судовому засіданні 06.11.2025 , судом у зв`язку з повітряною тривогою, продовжено розгляд справи в порядку письмового провадження.

Дослідивши письмові докази, наявні в матеріалах справи в їх сукупності, проаналізувавши норми чинного законодавства України, суд встановив наступні обставини.

На підставі підпункту 20.1.4 пункту 20.1 статті 20 розділу I, пункту 75.1 статті 75 розділу ІІ Податкового кодексу України (далі-Кодекс), у порядку визначеному пунктом 76.2 статті 76 розділу ІІ Кодексу від 2 грудня 2010 року № 2755-VI (зі змінами та доповненнями) з урахуванням пп.69.2 п.69 підрозділу 10 розділу ХХ, п.89 підрозділу 2 розділу ХХ «Перехідні положення» Кодексу, посадовими особами Східного міжрегіонального управління ДПС по роботі з великими платниками податків проведено камеральну перевірку щодо дотримання порядку реєстрації податкових накладних та розрахунків коригування до таких накладних з податку на додану вартість в Єдиному реєстрі податкових накладних ТОВ «КОМФІ ТРЕЙД» ().

За результатами перевірки контролюючим органом було складено акт від 04.12.2024 №273/32-00 04-03-01-01/36962487. Вказаний Акт перевірки було направлено на адресу ТОВ «КОМФІ ТРЕЙД» засобами поштового зв`язку.

На підставі висновків Акту встановлено, що ТОВ «КОМФІ ТРЕЙД» на порушення п.201.10 ст. 201 Кодексу, пп. 69.1 п.69 підрозділу 10 розділу, п.89 підрозділу 2 розділу ХХ «Перехідні положення» Кодексу, п.5 Порядку ведення Єдиного реєстру податкових накладних затвердженого Постановою Кабінету міністрів України від 29.12.2010р. №1246, не дотримано законодавчо визначені граничні терміни реєстрації податкових накладних у Єдиному реєстрі податкових накладних.

Не погодившись із висновками акту перевірки, товариством у встановлений законодавством термін були подані до контролюючого органу заперечення на акт перевірки.

За результатом розгляду заперечень, листом №173/6/32-00-04-03-06 від 10.01.2025 контролюючий орган повідомив про часткове скасування своїх висновків.

За результатами розгляду матеріалів перевірки та поданих до них заперечень, комісією Східного міжрегіонального управління ДПС по роботі з великими платниками податків з розгляду заперечень та пояснень до акту перевірки, прийнято рішення відкоригувати висновки акту камеральної перевірки від 04.12.2024р. №273/32-00-04-03-01-01/36962487 в частині граничного терміну реєстрації в Єдиному реєстрі податкових накладних/розрахунків коригування, а саме: внести зміни шляхом виключення розрахунків коригування, які підпадають під вимоги пункту 521 підрозділу 10 розділу ХХ «Перехідні положення» Кодексу (зі змінами та доповненнями) за наступними реквізитами від 07.02.2020р. №172, від 07.02.2020р. №40, від 07.02.2020р. № 672, від 07.02.2020р. №41;- в іншій частині висновки акту є правомірними та відповідають нормам діючого податкового законодавства.

Східними міжрегіональним управлінням ДПС по роботі з великими платниками податків були прийняті наступні податкові повідомлення-рішення:

1) від 15.01.2025 року № (форма «Н»), відповідно до якого за порушення граничних строків реєстрації в ЄРПН податкових накладних/розрахунків коригування до податкових накладних, згідно з пунктом 201.1 та пункту 201.10 статті 201, підпункту 69.1 пункту 69 підрозділу 10 розділу ХХ «Перехідні положення», п. 89 підрозділу 2 розділу ХХ «Перехідні положення» Податкового кодексу України за затримку реєстрації податкових накладних/розрахунків коригування до податкових накладних контролюючим органом до ТОВ «КОМФІ ТРЕЙД» застосовано штраф у сумі 498 616 грн 77 коп.;

2) від 15.01.2025 року № (форма «Н»), відповідно до якого за порушення граничних строків реєстрації в ЄРПН податкових накладних/розрахунків коригування до податкових накладних, згідно з пунктом 201.1 та пункту 201.10 статті Документ сформований в системі «Електронний суд» 30.04.2025 2 201, підпункту 69.1 пункту 69 підрозділу 10 розділу ХХ «Перехідні положення», п. 89 підрозділу 2 розділу ХХ «Перехідні положення» Податкового кодексу України за затримку реєстрації податкових накладних/розрахунків коригування до податкових накладних контролюючим органом до ТОВ «КОМФІ ТРЕЙД» застосовано штраф у сумі 312 040 грн 27 коп.

Податкові повідомлення-рішення були оскаржені ТОВ «КОМФІ ТРЕЙД» до Державної податкової служби України.

Рішенням Державної податкової служби України № 9540/6/99-00-06-03-01-06 від 04.04.2025 оскаржувані податкові повідомлення рішення залишено без змін, а скаргу товариства - без задоволення.

Не погодившись, з вищевказаним податковими повідомленнями-рішеннями і рішенням Державної податкової служби України, прийнятим за результатом розгляду скарги, позивач звернувся з відповідним позовом до суду.

При вирішенні спору суд виходить з наступного.

Відповідно до ст. 19 Конституції України правовий порядок в Україні ґрунтується на засадах, відповідно до яких ніхто не може бути примушений робити те, що не передбачено законодавством. Органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Податковий кодекс України (далі ПК України) регулює відносини, що виникають у сфері справляння податків і зборів, зокрема визначає вичерпний перелік податків та зборів, що справляються в Україні, та порядок їх адміністрування, платників податків та зборів, їх права та обов`язки, компетенцію контролюючих органів, повноваження і обов`язки їх посадових осіб під час адміністрування податків та зборів, а також відповідальність за порушення податкового законодавства (пункт 1.1. статті 1 ПК України).

Пунктом 201.1 статті 201 ПК України визначено, що на дату виникнення податкових зобов`язань платник податку зобов`язаний скласти податкову накладну в електронній формі з дотриманням умови щодо реєстрації у порядку, визначеному законодавством, кваліфікованого електронного підпису уповноваженої платником особи та зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних у встановлений цим Кодексом термін.

При здійсненні операцій з постачання товарів/послуг платник податку - продавець товарів/послуг зобов`язаний в установлені терміни скласти податкову накладну, зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних та надати покупцю за його вимогою (абзац перший п. 201.10 ст.і 201 ПК України).

Пункт 201.10 ст. 201 ПК України також установлює граничні строки реєстрації податкових накладних та/або розрахунків коригування до податкових накладних у Єдиному реєстрі податкових накладних.

Підпунктом 86.7.5 п. 86.7 ст. 86 ПК України податкове повідомлення-рішення приймається керівником (його заступником або уповноваженою особою) контролюючого органу на підставі висновку комісії контролюючого органу з питань розгляду заперечень протягом п`яти робочих днів, наступних за днем прийняття такого висновку комісією і надання (надсилання) письмової відповіді платнику податків, у порядку, визначеному підпунктом 86.7.1 цього пункту.

Податкове повідомлення-рішення приймається в порядку, передбаченому статтею 58 цього Кодексу, керівником (його заступником або уповноваженою особою) контролюючого органу протягом п`ятнадцяти робочих днів з дня, наступного за днем вручення платнику податків, його представнику або особі, яка здійснювала розрахункові операції, акта перевірки, та надсилається (вручається) платнику податків у порядку, визначеному статтею 42 цього Кодексу (п. 86.8 ст. 86 ПК України).

Абзацом 2 п. 58.2 ст. 58 ПК України передбачено, що податкове повідомлення-рішення надсилається (вручається) за кожним окремим податком, збором та/або разом із штрафними санкціями, передбаченими цим Кодексом, а також за кожною штрафною (фінансовою) санкцією за порушення норм іншого законодавства, контроль за дотриманням якого покладено на такий контролюючий орган, та/або пенею за порушення строків розрахунків у сфері зовнішньоекономічної діяльності.

Аналогічна норма наведена і в п. 5 Порядку надіслання контролюючими органами податкових повідомлень-рішень платникам податків, затвердженому Наказом Міністерства фінансів України від 28.12.2015 № 1204 (у редакції наказу Міністерства фінансів України від 31 грудня 2020 року № 846).

Тобто, з системного аналізу податкового законодавства слідує, що якщо в ході перевірки виявлено різні податкові порушення, то контролюючий орган приймає різні податкові повідомлення-рішення, де в кожному податковому повідомленні рішенні фіксує конкретне податкове порушення. І навпаки, якщо виявлено одне податкове порушення, то контролюючий орган приймає одне податкове повідомлення-рішення.

У даному ж випадку за результатами проведення камеральної перевірки та розгляду заперечень ТОВ «КОМФІ ТРЕЙД» на акт перевірки, контролюючим органом встановлено одне податкове порушення, а саме «порушення граничних строків реєстрації в Єдиному реєстрі податкових накладних податкових накладних/ розрахунків коригування до податкових накладних».

Проте, грошове зобов`язання, визначене контролюючим органом за виявлене одне податкове порушення, відображене в двох податкових повідомленнях-рішення від 15.01.2025 року № (форма «Н») та від 15.01.2025 року № (форма «Н»).

Верховний Суд у постанові від 03.04.2025 у справі № №320/27109/23 сформував правовий висновок, за яким відповідно до абзацу другого пункту 58.2 ПК України, податкове повідомлення-рішення надсилається (вручається) за кожним окремим податком, збором та/або разом із штрафними санкціями, передбаченими цим Кодексом, а також за кожною штрафною (фінансовою) санкцією за порушення норм іншого законодавства, контроль за дотриманням якого покладено на такий контролюючий орган, та/або пенею за порушення строків розрахунків у сфері зовнішньоекономічної діяльності.

Згідно з пунктами 113.3, 113.7, 113.8 ПК України, у разі вчинення платником податків двох або більше порушень іншого законодавства, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи, штрафні (фінансові) санкції (штрафи) застосовуються за кожне вчинене разове та триваюче порушення окремо.

У разі застосування контролюючими органами до платника податків штрафних (фінансових) санкцій (штрафів) за порушення законів з питань оподаткування та іншого законодавства, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи, такому платнику податків надсилаються (вручаються) податкові повідомлення-рішення.

За одне податкове правопорушення контролюючий орган може застосувати тільки один вид штрафної (фінансової) санкції (штрафу), передбаченої цим Кодексом та іншими законами України.

Жодна з цих норм не зобов`язує контролюючий орган у спірних правовідносинах оформлювати кожне окреме податкове правопорушення окремим податковим повідомленням-рішенням, оскільки всі порушення однотипні та стосуються одного й того самого податку.

Важливо, що пункт 58.2 ПК України передбачає, що податкове повідомлення-рішення надсилається за штрафними санкціями, що не виключає можливість об`єднання (консолідації) декілька випадків одного виду правопорушення в межах одного податкового повідомлення-рішення.

Окрім цього, пункт 113.8 ПК України забороняє подвійне притягнення за одне й те саме правопорушення - тобто за одне й те саме податкове правопорушення (у цих правовідносинах - за порушення строків реєстрації однієї й тієї самої податкової накладної) може бути накладений лише один вид штрафу.

Це правило запобігає дублюванню санкцій за той самий проступок, але не стосується форми податкового повідомлення-рішення при множинності проступків.

Таким чином, Верховний Су дійшов висновку, що норми Податкового кодексу України не містять прямої заборони на об`єднання кількох однотипних порушень за однією статтею цього Кодексу, але з різними відсотковими штрафами в одному податковому повідомленні-рішенні.

У результаті, сукупний штраф у одному рішенні фактично представляє суму окремих штрафів за кожне порушення.

У даному випадку, приймаючи два податкових повідомлення рішення (замість одного) за результатами проведення однієї камеральної перевірки, де виявлено одне податкове порушення (порушення граничних строків реєстрації податкових накладних в ЄРПН), контролюючий орган діяв не «у межах» і не «у спосіб», що передбачені Податковим кодексом України.

Крім того, розрахунки штрафу, які є невід`ємною частиною оскаржуваних податкових повідомлень-рішень, не підписані уповноваженою особою. Зазначене порушення порядку оформлення податкового повідомлення-рішення є самостійною підставою його скасування. Податкові повідомлення-рішення підписані в.о. начальника Петром КЛИВЕЦЬ.

Проте, розрахунок штрафу до податкового повідомлення-рішення від 15.01.2025 № підписаний головним державним інспектором Петренко Я.О. та заступником начальника управління - начальником відділу податкового адміністрування підприємств у сфері оптової та роздрібної торгівлі Кримською О.В. платниками.

Згідно офіційного сайту Східного міжрегіонального управління ДПС по роботі з великими податків (посилання: https://evp.tax.gov.ua/dfs-u regioni/upovnovajeni-osobi-/77568.html) ані Петренко Я.О., ані Кримська О.В. не є уповноваженими особами вказаного контролюючого органу.

Розрахунок до податкового повідомлення-рішення від 15.01.2025 № підписаний тільки головним державним інспектором Петренко Я.О.

У даному розрахунку штрафу передбачене місце для підпису «заступника начальника управління - начальника відділу податкового адміністрування підприємств у сфері оптової та роздрібної торгівлі Кримська О.В.», проте сам підпис на розрахунку відсутній.

Отже, спірні податкові повідомлення-рішення прийняті з порушенням порядку їх оформлення.

Відповідно до пп. 58.1.1 п. 58.1. ст. 58 ПК України у податковому повідомленні-рішенні зазначається або додається до нього детальний розрахунок податкового зобов`язання (за наявності) та штрафних фінансових санкцій.

Аналогічна вимога передбачена п. 3 розділу ІІ Порядку надіслання контролюючими органами податкових повідомлень-рішень платникам податків затверджено Наказом Міністерства фінансів України від 28.12.2015 № 1204 (Порядок № 1204): у податковому повідомленні-рішенні зазначається або додається до нього детальний розрахунок податкового зобов`язання (за наявності), штрафних фінансових санкцій та пені (розрахунок пені додається у разі складання податкових повідомлень-рішень за формами «Р» (крім пені відповідно до статті 129 Кодексу), «Д» та «С»).

За ст. 86 ПК України, податкове повідомлення-рішення приймається в порядку, передбаченому статтею 58 цього Кодексу, керівником (його заступником або уповноваженою особою) контролюючого органу протягом п`ятнадцяти робочих днів з дня, наступного за днем вручення платнику податків, його представнику або особі, яка здійснювала розрахункові операції, акта перевірки, та надсилається (вручається) платнику податків у порядку, визначеному статтею 42 цього Кодексу.

У відповідності до п. 1 розділу ІІІ Порядку № 1204 структурний підрозділ контролюючого органу, який склав податкове повідомлення-рішення відповідно до Кодексу, роздруковує його у двох примірниках (податкове повідомлення-рішення за формою "Ф" - в одному примірнику) та після погодження з підрозділами правової роботи передає на підпис керівнику (виконувачу його обов`язків, його заступнику або уповноваженій особі) контролюючого органу.

Згідно п. 42.1. ст. 42 ПК України податкові повідомлення рішення, податкові вимоги або інші документи з питань адміністрування податків, зборів, платежів, податкового контролю, у тому числі з питань проведення перевірок, звірок, адресовані контролюючим органом платнику податків, повинні бути складені у письмовій формі, відповідним чином підписані та у випадках, передбачених законодавством, завірені печаткою такого контролюючого органу і відображатися в електронному кабінеті. .

З аналізу вказаних норм вбачається, що розрахунок є додатком і невід`ємною частиною податкового повідомлення-рішення. Відповідно, на такий розрахунок поширюються вимоги щодо його підписання саме керівником (виконувачем його обов`язків, його заступником або уповноваженою особою) контролюючого органу Таким чином, оскільки розрахунки штрафних санкцій до Податкових повідомлень-рішень підписано головним державним інспектором Петренко Я.О. та один з розрахунків ще заступником начальника управління Кримською О.В., які не є уповноваженими особами, оскаржувані податкові повідомлення-рішення не відповідають вимогам чинного законодавства і підлягають скасуванню.

Слід також вказати , що у межах цієї камеральної перевірки контролюючим органом перевірялося дотримання граничних строків реєстрації в Єдиному реєстрі податкових накладних саме розрахунків коригування до податкових накладних, складені постачальниками (продавцями) товарів/послуг до податкових накладних, що складені на отримувача (покупця) - платника податку -ТОВ «КОМФІ ТРЕЙД», в яких передбачається зменшення суми компенсації вартості товарів/послуг їх постачальнику .

Контролюючий орган у розрахунках штрафу за порушення термінів реєстрації податкових накладних / розрахунків коригування до податкових накладних в Єдиному реєстрі податкових накладних (ЄРПН) від 15.01.2025 до податкових повідомлень - рішень наводить перелік розрахунків коригування до податкових накладних, термін реєстрації в ЄРПН порушено, на переконання відповідача-1 .

Правила реєстрації податкових накладних/розрахунків коригування визначені нормами ПК України та Порядком ведення Єдиного реєстру податкових накладних, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 29.12.2010 №1246 (Порядок №1246).

Як вже було зазначено вище за п. 201.10 ст. 201 ПК України, при здійсненні операцій з постачання товарів/послуг платник податку - продавець товарів/послуг зобов`язаний в установлені терміни скласти податкову накладну, зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних та надати покупцю за його вимогою. Відповідно до п. 5 Порядку №1246 реєстрації підлягають податкові накладні та/або розрахунки коригування (у тому числі ті, що не надаються отримувачу (покупцю) товарів/послуг, складені за операціями з постачання товарів/послуг, які звільнені від оподаткування, складені за операціями з постачання послуг нерезидентом) незалежно від суми податку на додану вартість в одній податковій накладній/ розрахунку коригування.

Пунктами 8, 9 Порядку №1246 встановлено, що податкова накладна та/або розрахунок коригування складаються та реєструються постачальником (продавцем) платником податку, крім випадків, визначених пунктом 9 цього Порядку .

Розрахунок коригування, складений постачальником (продавцем) до податкової накладної, складеної на отримувача (покупця) - платника податку, підлягає реєстрації: постачальником (продавцем), якщо передбачається збільшення суми компенсації вартості товарів/послуг на користь такого постачальника (продавця) або коригування кількісних і вартісних показників у підсумку не змінює суми такої компенсації; отримувачем (покупцем) , якщо передбачається зменшення суми компенсації вартості товарів/послуг на користь їх постачальника (продавця), для чого постачальник (продавець) надсилає складений розрахунок коригування отримувачу (покупцю).

Строки реєстрації розрахунків коригування, складених постачальником (продавцем) до податкової накладної, складеної на отримувача (покупця) - платника податку, якими передбачається зменшення суми компенсації вартості товарів/послуг на користь їх постачальника (продавця) визначені у п. 201.10 ст. 201 та п. 89 підрозділу 2 розділу ХХ ПК України.

За вимогами п. 201.10 ст. 201 ПК України реєстрація податкових накладних та/або розрахунків коригування до податкових накладних у Єдиному реєстрі податкових накладних повинна здійснюватися з урахуванням граничних строків: для розрахунків коригування, складених постачальником товарів/послуг до податкової накладної, що складена на отримувача - платника податку, в яких передбачається зменшення суми компенсації вартості товарів/послуг їх постачальнику, - протягом 15 календарних днів з дня отримання такого розрахунку коригування до податкової накладної отримувачем (покупцем).

Відповідно до п. 89 підрозділу 2 розділу XX ПК України, тимчасово, протягом дії воєнного стану в Україні, введеного Указом Президента України "Про введення воєнного стану в Україні" від 24 лютого 2022 року № 64/2022, затвердженим Законом України "Про затвердження Указу Президента України "Про введення воєнного стану в Україні" від 24 лютого 2022 року № 2102-IX, та шести місяців після місяця, в якому воєнний стан буде припинено або скасовано, реєстрація податкових накладних та/або розрахунків коригування до податкових накладних у Єдиному реєстрі податкових накладних здійснюється з урахуванням таких граничних строків: для розрахунків коригування, складених постачальником товарів/послуг до податкової накладної, що складена на отримувача - платника податку, в яких передбачається зменшення суми компенсації вартості товарів/послуг їх постачальнику, - протягом 18 календарних днів з дня отримання такого розрахунку коригування до податкової накладної отримувачем (покупцем).

Отже, відповідно до приписів чинного законодавства, розрахунок коригування до податкової накладної, в якому передбачається зменшення суми компенсації вартості товарів/послуг їх постачальником постачальнику, складається безпосередньо продавцем/ , після чого направляється покупцю/отримувачу, який здійснює його реєстрацію в ЄРПН.

Зі змісту наведених норм вбачається, що покупець товарів/послуг (у даному випадку - ТОВ «КОМФІ ТРЕЙД») повністю залежний від дати складення розрахунків коригування до податкових накладних продавцем/постачальником, а тому є справедливими та логічним є здійснення розрахунку строків реєстрації розрахунків коригувань до податкових накладних з дати їх отримання від продавця/постачальника, оскільки покупець не має впливу на строки складення розрахунків коригування продавцем/постачальником, а тому притягнення покупця до відповідальності за порушення строків реєстрації розрахунків коригування до податкових накладних, несвоєчасно складених іншим суб`єктом господарювання є протиправним в силу відсутності його вини у несвоєчасному надісланні таких розрахунків продавцем/постачальником товарів/ послуг.

Суд враховує правову позицію Верховного Суду, викладену в постанові від 23.04.2025 року у справі № 380/16853/24 щодо реєстрації розрахунків коригування до податкових накладних протягом 15 календарних днів з дня отримання такого розрахунку коригування від продавця/постачальника.

У вказаній постанові Верховний Суд вказав наступне: « Формулювання «з дня отримання» що міститься у наведених вище нормах є чітким і вказує на те, що відлік строку починається з моменту, коли РК надійшов до покупця, а не з дати його складання чи іншої події. Ці норми не містять нечітких чи умовних конструкцій, які могли б ускладнити їх розуміння чи їх застосування. Такий підхід до правозастосування обумовлений тим, що відповідно до вищенаведених положень законодавства РК складається безпосередньо продавцем/ постачальником, після чого направляється покупцю/отримувачу послуг, який здійснює його реєстрацію. Покупець не впливає на дату складання РК продавцем та на факт її надсилання, тому виправданим є підхід законодавця щодо обчислення строку реєстрації РК саме з дати їх отримання. Оскільки РК є документом, що ініціюється та формується виключно постачальником, покупець не може нести відповідальність за затримки, які виникають до моменту отримання цього документа. Не покладає на нього такої відповідальності і чинне законодавство.

Таким чином, строк для реєстрації РК в ЄРПН має обчислюватися за приписами положень пункту 201.10 статті 201 ПК України та пункту 89 підрозділу 2 розділу XX «Перехідні положення» ПК України саме з моменту фактичного надходження РК до покупця. В іншому випадку застосування санкцій до покупця за дії, на які він об`єктивно не міг вплинути, порушує його права та створює необґрунтоване адміністративне навантаження, що суперечить меті податкового законодавства - забезпеченню справедливого та збалансованого підходу до всіх учасників правовідносин.»

Розрахунки до податкових повідомлень-рішень містять перелік розрахунків коригування до податкових накладних, які умовно поділяються на наступні категорії:

розрахунки коригування до податкових накладних, складені в період, який вже перевірявся контролюючим органом в рамках документальної планової виїзної перевірки ТОВ «КОМФІ ТРЕЙД» ;

з 01.01.2018 по 30.09.2021 перелік розрахунків коригування наводиться у Реєстрі №1, що доданий до позовної заяви в цій справі.

Відповідно до наказу Східного міжрегіонального управління ДПС по роботі з великими платниками податків №424 від 09.12.2021 «Про проведення документальної планової виїзної перевірки ТОВ «КОМФІ ТРЕЙД» контролюючим органом було проведено планову документальну виїзну перевірку ТОВ «КОМФІ ТРЕЙД» за період з 01.01.2018 по 30.09.2021.

За результатами проведеної перевірки контролюючим органом було складено Акт від 05.02.2024 №32-00-07-01-14/36962487 «Про результати документальної планової виїзної перевірки ТОВ «КОМФІ ТРЕЙД» (податковий номер 36962487, e-mail: ) з метою здійснення контролю за своєчасністю, достовірністю, повнотою нарахування і сплати податків та зборів, дотримання валютного та іншого законодавства, правильності нарахування, обчислення та сплати єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування за період з 01.01.2018 по 30.09.2021 рр.».

На підставі вказаного акту перевірки були прийняті податкові повідомлення-рішення, які оскаржені платником податкову в судовому порядку.

Рішенням Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 17.12.2024 у справі №160/18728/24 позовні вимоги ТОВ «КОМФІ ТРЕЙД» задоволені частково. Визнано протиправними та скасовано податкові повідомлення-рішення від 17.04.2024 р. №000/329/32-00-07-01-19, №000/331/32-00-07-01-19, №000/332/32-00-07-01-19, №000/333/32-00-07-01-19, №000/334/32-00-07-01-19, №000/335/32-00-07-01-19, №336/32-00-07-05-19, та від 05.07.2024 №000/709/32-00-07-01-19, прийняті Східним міжрегіональним управлінням ДПС по роботі з великими платниками податків.

За приписами п. 75.1 ст. 75 ПК України, контролюючі органи мають право проводити камеральні, документальні (планові або позапланові; виїзні або невиїзні) та фактичні перевірки. Камеральні та документальні перевірки проводяться контролюючими органами в межах їх повноважень виключно у випадках та у порядку, встановлених цим Кодексом , а фактичні перевірки - цим Кодексом та іншими законами України, контроль за дотриманням яких покладено на контролюючі органи.

Разом з тим положеннями Податкового кодексу не передбачено повторного проведення перевірки за той самий період, відповідно, визначення податкових зобов`язань за результатами такої перевірки є неправомірним.

Отже, оскільки вказаний період з 01.01.2018 по 30.09.2021 був охоплений попередньою документальною плановою перевіркою, то у контролюючого органу відсутні фактичні і правові підстави проводити перевірку дотримання граничних строків реєстрації податкових накладних/розрахунків коригувань до податкових накладних в Єдиному реєстрі податкових накладних за той самий період (з 01.01.2018 по 30.09.2021).

Повторне дослідження дотримання платником податку вимог законодавства під час формування звітності з ПДВ, зокрема, дотримання ним граничних строків реєстрації ПН/РК у ЄРПН за період, який вже перевірявся в рамках документальної планової перевірки, за результатом якої були винесені податкові повідомлення-рішення, суперечить ст. 61 Конституції України, згідно якої ніхто не може бути двічі притягнений до юридичної відповідальності одного виду за одне й те саме правопорушення.

Крім того, камеральна перевірка податкової декларації або уточнюючого розрахунку може бути проведена лише протягом 30 календарних днів, що настають за останнім днем граничного строку їх подання, а якщо такі документи були надані пізніше, - за днем їх фактичного подання (п. 76.3 ст. 76 ПК України в редакції від 01.01.2018).

Таким чином , перевіряючи розрахунки коригування до податкових накладних, зазначених у Реєстрі №1, контролюючий орган порушує строки проведення камеральної перевірки та суцільність порядку проведення перевірки податкової звітності.

Листом №1837/03-00/24 від 18.11.2024 ТОВ «КОМФІ ТРЕЙД» було надано контролюючому органу відомості щодо дати отримання ним від постачальників (покупців) розрахунків коригувань, складені постачальниками (продавцями) до податкових накладних, складених на отримувача (покупця) платника податку, якими передбачається зменшення суми компенсації вартості товарів/послуг на користь їх постачальника (продавця). Відомості надавалися у вигляді роздруківок з комп`ютерної програми «M.E.Doc» .

В листі платником податків повідомлено, що обмін документами, в тому числі відправка та отримання РК, здійснюється підприємством засобами програмного забезпечення M.E.Doc, в якому зазначається інформація про дату надходження РК від постачальника для реєстрації в ЄРПН. Разом з цим інформації від ТОВ «M.E.Doc» про підтвердження дати отримання розрахунків коригування до податкових накладних підприємством не надано.

При цьому, що чинне законодавство України не містить обов`язку суб`єктів господарювання (платників ПДВ), які використовують програмне забезпечення для подання звітності до контролюючих органів та обміну первинними документами між контрагентами в електронному вигляді, отримувати від них інформацію, зокрема, про підтвердження дати отримання розрахунків коригування до податкових накладних.

Разом з тим, в силу п. 73.3 ст. 73 ПК України, сам контролюючий орган має право звернутися до суб`єктів інформаційних відносин із письмовим запитом про надання інформації, необхідної для виконання покладених на контролюючі органи функцій, завдань, та її документального підтвердження.

Контролюючим органом у листі про розгляд заперечень не спростовано надані ТОВ «КОМФІ ТРЕЙД» відомості про дати отримання товариством розрахунків коригувань до податкових накладних від постачальників, та не наводить інші дати, які на думку контролюючого органу є правильними.

За правовою позицією Верховного Суду у постановах від 28.04.2020 у справі №810/198/16, від 20.10.2020 у справі №620/817/19, від 24.11.2021 у справі №200/12604/19- роздруковані скріншоти файлів є належними та допустимими доказами.

За таких обставин санкції, передбачені пунктом 120-1.1 статті 120-1 Податкового кодексу України (в редакції, чинній на час виникнення спірних правовідносин), не можуть бути застосовані до покупця, якщо продавець не виконав свого обов`язку щодо своєчасного надіслання розрахунку коригування отримувачу. Наведене унеможливило своєчасну реєстрацію покупцем-позивачем у справі розглядуваних розрахунків коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних.

Верховний Суд у постанові від 22.11.2021 у справі №160/10558/19 дійшов висновку про те, що при розгляді справ про застосування штрафних санкцій за порушення граничних строків реєстрації податкових накладних принциповим є не дата фактичного надходження податкових накладних до ЄРПН, а дата їх відправлення виходячи з технічного способу реєстрації податкових накладних, тому скріншоти з програми M.E.Doc є належним засобом доказування. В даному випадку позивач, надавши суду докази направлення на реєстрацію податкових накладних, зокрема скріншоти програми m.e.doc, вчинив усі залежні від нього дії для підтвердження своєчасної реєстрації податкових накладних. Тоді як відповідач у відповідності до вимог частини 2 статті 77 КАС України не довів правомірності прийняття оскаржуваного податкового повідомлення-рішення. Податковим кодексом України та іншим законодавством України не передбачений конкретний механізм фіксації дати отримання покупцем розрахунку коригування до податкової від постачальника (продавця).

Пунктом 52-1 підрозділу 10 розділу ХХ «Перехідні положення» ПК України передбачено, що за порушення податкового законодавства, вчинені протягом періоду з 1 березня 2020 року по останній календарний день місяця (включно), в якому завершується дія карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України на всій території України з метою запобігання поширенню на території України коронавірусної хвороби (COVID-19), штрафні санкції не застосовуються, крім санкцій за: порушення вимог до договорів довгострокового страхування життя чи договорів страхування в межах недержавного пенсійного забезпечення, зокрема страхування додаткової пенсії; відчуження майна, що перебуває у податковій заставі, без згоди контролюючого органу; порушення вимог законодавства в частині: обліку, виробництва, зберігання та транспортування пального, спирту етилового, алкогольних напоїв та тютюнових виробів; цільового використання пального, спирту етилового платниками податків; обладнання акцизних складів витратомірами-лічильниками та/або рівномірами лічильниками; здійснення функцій, визначених законодавством у сфері виробництва і обігу спирту, алкогольних напоїв та тютюнових виробів, пального; здійснення суб`єктами господарювання операцій з реалізації пального або спирту етилового без реєстрації таких суб`єктів платниками акцизного податку; порушення нарахування, декларування та сплати податку на додану вартість, акцизного податку, рентної плати. Перелік порушень податкового законодавства, за які контролюючим органом нараховуються штрафні санкції в період дії карантину на території України є вичерпним та не включає застосування штрафних санкцій за порушення граничних строків реєстрації податкових накладних у період з 01.03.2020 і до останнього календарного дня місяця (включно), в якому завершується дія карантину.

Відповідно до п. 1 постанови Кабінету Міністрів України від 11.03.2020 №211 «Про запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби COVID 19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2», з 12 березня 2020 р. на всій території України установлено карантин. Пунктом 1 постанови Кабінету Міністрів України від 27.06.2023 №651 «Про відміну на всій території України карантину, встановленого з метою запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2» постановлено відмінити з 24 години 00 хвилин 30 червня 2023 р. на всій території України карантин, встановлений з метою запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби COVID 19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2.

Законодавцем шляхом внесення змін до Податкового кодексу України запроваджено мораторій на застосування штрафних санкцій, у тому числі за порушення граничних термінів реєстрації податкових накладних та розрахунків коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних у відповідний період.

Відтак, штрафні санкції за несвоєчасну реєстрацію податкових накладних в Єдиному реєстрі податкових накладних у період з 01.03.2020 і до останнього календарного дня місяця (включно), в якому завершується дія карантину не застосовуються. У той же час, до завершення карантину, Указом Президента України від 24.02.2022 № 64/2022 з 05 години 30 хвилин 24 лютого 2022 року в Україні введено воєнний стан.

Законом України від 03.03.2022 № 2118-IX «Про внесення змін до Податкового кодексу України та інших законодавчих актів України щодо особливостей оподаткування та подання звітності у період дії воєнного стану» (набрав чинності 07.03.2022) підрозділ 10 розділу ХХ «Перехідні положення» Податкового кодексу України доповнено п. 69 такого змісту: «69. Установити, що тимчасово, на період до припинення або скасування воєнного стану на території України, справляння податків і зборів здійснюється з урахуванням особливостей, визначених у цьому пункті. 69.1. У випадку відсутності у платника податків можливості своєчасно виконати свій податковий обов`язок, зокрема щодо дотримання термінів сплати податків та зборів, подання звітності, у тому числі звітності, передбаченої пунктом 46.2 статті 46 цього Кодексу, реєстрації у відповідних реєстрах податкових або акцизних накладних, розрахунків коригування, подання електронних документів, що містять дані про фактичні залишки пального та обсяг обігу пального або спирту етилового тощо, платники податків звільняються від передбаченої цим Кодексом відповідальності з обов`язковим виконанням таких обов`язків протягом трьох місяців після припинення або скасування воєнного стану в Україні. 69.9. Для платників податків та контролюючих органів зупиняється перебіг строків, визначених податковим законодавством та іншим законодавством, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи. 69.11. Зупинити дію пунктів 200.10-200.12 статті 200 цього Кодексу».

Фактично Законом України № 2118-IX були зупинені строки реєстрації податкових накладних/розрахунків коригування, і у разі відсутності у платника податку можливості їх реєстрації у ЄРПН, такий платник податку звільнявся від відповідальності за умови виконання цих обов`язків протягом 3 місяців після припинення або скасування воєнного стану в Україні.

Законом України від 12.05.2022 №2260-IX «Про внесення змін до Податкового кодексу України та інших законів України щодо особливостей податкового адміністрування податків, зборів та єдиного внеску під час дії воєнного, надзвичайного стану» (набрав чинності 27.05.2022) змінено редакцію п. 69 підрозділу 10 розділу ХХ «Перехідні положення» Податкового кодексу України та викладено у наступній редакції: «69. Установити, що тимчасово, на період до припинення або скасування воєнного стану на території України, введеного Указом Президента України "Про введення воєнного стану в Україні" від 24 лютого 2022 року № 64/2022, затвердженим Законом України "Про затвердження Указу Президента України "Про введення воєнного стану в Україні" від 24 лютого 2022 року № 2102-IX, справляння податків і зборів здійснюється з урахуванням особливостей, визначених у цьому пункті».

Цим же Законом України п. 69.1 підрозділу 10 розділу ХХ «Перехідні положення» Податкового кодексу України викладено в наступній редакції: «69.1. У разі відсутності у платника податків можливості своєчасно виконати свій податковий обов`язок щодо дотримання термінів сплати податків та зборів, подання звітності, у тому числі звітності, передбаченої пунктом 46.2 статті 46 цього Кодексу, реєстрації у відповідних реєстрах податкових або акцизних накладних, розрахунків коригування, подання електронних документів, що містять дані про фактичні залишки пального та обсяг обігу пального або спирту етилового тощо, платники податків звільняються від передбаченої цим Кодексом відповідальності з обов`язковим виконанням таких обов`язків протягом шести місяців після припинення або скасування воєнного стану в Україні».

Закон № 2260-IX не встановив нових/інших особливостей щодо відповідальності за недотримання таких обов`язків, ніж ті, що були передбачені раніше п. 52-1 підрозділу 10 розділу ХХ «Перехідні положення» Податкового кодексу України. Описаними вище змінами в Податковий кодекс України не була зупинена дія положень п. 52-1 підрозділу 10 розділу ХХ Податкового кодексу України.

З наведеного слідує, що з 07.03.2022 (дати набрання чинності Закону № 2118-IX) фактично діяло дві норми, які визначали критерії звільнення від відповідальності за порушення податкового законодавства, вчинені під час воєнного стану.

Так, п. 52-1 Перехідних положень ПК України передбачав безумовне звільнення від відповідальності у вигляді штрафних санкцій за вчинення порушень протягом періоду з 1 березня 2020 року по останній календарний день місяця (включно), в якому завершується дія карантину, крім конкретно визначених порушень.

Пункт 69-1 Перехідних положень ПК України на той час звільняв від відповідальності за недотримання фактично всіх передбачених податковим законодавством обов`язків тих платників податків, які не мають можливості виконувати свої обов`язки у сфері оподаткування, але виконали їх до спливу 6 місяців після припинення або скасування воєнного стану в Україні.

Стосовно правовідносин (зокрема, щодо настання відповідальності за несвоєчасну реєстрацію податкових накладних), які виникли до набрання чинності Законом № 2118-IX (07.03.2022), дія п. 52-1 Перехідних положень Податкового кодексу України продовжувала залишатися чинною.

Згідно з цим положенням, штрафні санкції не застосовувалися за порушення податкового законодавства (зокрема, за несвоєчасну реєстрацію податкових накладних), вчинені протягом періоду з 01.03.2020 до останнього календарного дня місяця, в якому завершується дія карантину.

Щодо розрахунків коригування до податкових накладних, які були зареєстровані ТОВ «КОМФІ ТРЕЙД» із порушенням строків, передбачених законом.

Відповідно до висновків в Акті перевірки «Перевіркою встановлено порушення вимог пункту 201.1 та пункту 201.10 статті 201 Кодексу, підпункту 69.1 пункту 69 підрозділу 10 та пункту 89 підрозділу 2 розділу ХХ «Перехідні положення» Кодексу, в частині порушення граничних термінів реєстрації податкових накладних в Єдиному реєстрі податкових накладних:

1) із сумою ПДВ розрахунків коригувань в розмірі 4 591 041,18 грн. з порушенням строку реєстрації до 15 календарних днів включно;

2) із сумою ПДВ розрахунків коригувань в розмірі 87 255,90 грн з порушенням строку реєстрації від 16 до 30 календарних днів включно;

3) із сумою ПДВ розрахунків коригувань в розмірі 641 085,49 грн. з порушенням строку реєстрації від 31 до 60 календарних днів включно;

4) із сумою ПДВ розрахунків коригувань в розмірі 481 908,44 грн з порушенням строку реєстрації від 61 до 365 календарних днів включно;

9) із сумою ПДВ розрахунків коригувань в розмірі 83 753,37 грн. з порушенням строку реєстрації 366 і більше календарних днів.

Законом України від 12.01.2023 №2876-ІХ «Про внесення змін до розділу ХХ «Прикінцеві положення» Податкового кодексу України щодо відновлення обмеження перебування грального бізнесу на спрощеній системі оподаткування», підрозділ 2 розділу ХХ «Перехідні положення» ПК України було доповнено пунктами 89 та 90, якими на період дії воєнного стану збільшено строки реєстрації в Єдиному реєстрі податкових накладних податкових накладних/розрахунків коригування, встановлені пунктом 201.10 статті 201 ПК України, та зменшено розміри штрафів за їх порушення .

. Так, відповідно до п. 90 підрозділу 2 розділу XX «Перехідні положення» ПК України (в редакції Закону України від 12.01.2023 №2876-ІХ), тимчасово, протягом дії воєнного стану в Україні , введеного Указом Президента України "Про введення воєнного стану в Україні" від 24 лютого 2022 року № 64/2022, затвердженим Законом України "Про затвердження Указу Президента України "Про введення воєнного стану в Україні" від 24 лютого 2022 року № 2102-IX, та шести місяців після місяця, в якому воєнний стан буде припинено або скасовано, штраф за порушення платниками податку на додану вартість граничного строку, передбаченого пунктом 89 цього підрозділу для реєстрації податкової накладної та/або розрахунку коригування до такої податкової накладної в Єдиному реєстрі податкових накладних, встановлюється у розмірі:

2 відсотки суми податку на додану вартість, зазначеної в таких податкових накладних/розрахунках коригування, - у разі порушення строку реєстрації до 15 календарних днів (а не 10 відсотків, як передбачено у п. 120-1.1 ст. 120-1 ПК України);

5 відсотків суми податку на додану вартість, зазначеної в таких податкових накладних/розрахунках коригування, - у разі порушення строку реєстрації від 16 до 30 календарних днів (а не 20 відсотків, як передбачено у п. 120-1.1 ст. 120-1 ПК України);

10 відсотків суми податку на додану вартість, зазначеної в таких податкових накладних/розрахунках коригування, - у разі порушення строку реєстрації від 31 до 60 календарних днів (а не 30 відсотків, як передбачено у п. 120-1.1 ст. 120-1 ПК України);

15 відсотків суми податку на додану вартість, зазначеної в таких податкових накладних/розрахунках коригування, - у разі порушення строку реєстрації від 61 до 365 календарних днів (а не 40 відсотків, як передбачено у п. 120-1.1 ст. 120-1 ПК України);

25 відсотків суми податку на додану вартість, зазначеної в таких податкових накладних/розрахунках коригування, - у разі порушення строку реєстрації на 366 і більше календарних днів (а не 50 відсотків, як передбачено у п. 120-1.1 ст. 120-1 ПК України).

Відповідно до п. 11 підрозділу 10 розділу ХХ «Перехідні положення» ПК України, штрафні (фінансові) санкції (штрафи) за наслідками перевірок, які здійснюються контролюючими органами, застосовуються у розмірах, передбачених законом, чинним на день прийняття рішень щодо застосування таких штрафних (фінансових) санкцій (з урахуванням норм пункту 7 цього підрозділу).

Застосуванню такого підходу при правовому регулюванні накладення штрафних санкцій на юридичних осіб відповідають положення пункту 11 підрозділу 10 розділу ХХ Перехідні положення ПК України, згідно з яким санкції застосовуються у розмірах, передбачених законом, чинним на день прийняття відповідного рішення контролюючого органу, а не на день вчинення податкових правопорушень (постанова Верховного Суду від 26.03.2020 у справі № 815/2219/16).

Днем прийняття рішення щодо застосування штрафних (фінансових) санкцій є день винесення контролюючим органом податкового повідомлення-рішення.

Разом з тим, контролюючим органом не враховані положення п. 11 підрозділу 10 розділу ХХ «Перехідні положення» Податкового кодексу України і розраховані штрафні санкції не на день прийняття рішення щодо їх застосування, а на день складення розрахунків коригування до податкових накладних згідно положень п. 120-1.1 ст. 120-1 Податкового кодексу України.

Відповідно до підп.. 4.1.4 п. 4.1 ст. 4 ПК України презумпція правомірності рішень платника податку в разі , якщо норма закону чи іншого нормативно-правового акта, виданого на підставі закону, або якщо норми різних законів чи різних нормативно-правових актів припускають неоднозначне (множинне) трактування прав та обов`язків платників податків або контролюючих органів, внаслідок чого є можливість прийняти рішення на користь як платника податків, так і контролюючого органу.

Пунктом 11 підрозділу 10 розділу 20 Перехідних положень ПК України визначено, що штрафні (фінансові) санкції (штрафи) за наслідками перевірок, які здійснюються контролюючими органами, застосовуються у розмірах, передбачених законом, чинним на день прийняття рішень щодо застосування таких штрафних (фінансових) санкцій (з урахуванням норм пункту 7 цього підрозділу).

Норми пункту 90 підрозділу 2 розділу XX ПК України на період дії воєнного стану внесли зміни до положень п.120-1 ст.120-1 ПК України, та на період дії воєнного стану внесли зміни до рівня штрафних санкцій, знизивши їх.

Відповідно до п. 89 підрозділу 2 розділу XX ПК України тимчасово, протягом дії воєнного стану в Україні, введеного Указом Президента України "Про введення воєнного стану в Україні" від 24 лютого 2022 року № 64/2022, затвердженим Законом України "Про затвердження Указу Президента України "Про введення воєнного стану в Україні" від 24 лютого 2022 року № 2102-IX, та шести місяців після місяця, в якому воєнний стан буде припинено або скасовано.

За нормами п. 90 підрозділу 2 розділу XX ПК України тимчасово, протягом дії воєнного стану в Україні, введеного Указом Президента України "Про введення воєнного стану в Україні" від 24 лютого 2022 року № 64/2022, затвердженим Законом України "Про затвердження Указу Президента України "Про введення воєнного стану в Україні" від 24 лютого 2022 року № 2102-IX, та шести місяців після місяця, в якому воєнний стан буде припинено або скасовано».

Воєнний стан в Україні було запроваджено 24.02.2022 Указом Президента України "Про введення воєнного стану в Україні" від 24 лютого 2022 року № 64/2022, затвердженим Законом України "Про затвердження Указу Президента України "Про введення воєнного стану в Україні" від 24 лютого 2022 року № 2102-IX , неодноразово продовжувався і діє на цей час.

Отже, штрафні санкції до ТОВ «КОМФІ ТРЕЙД» за порушення платником податку граничних строків реєстрації податкових накладних/ розрахунків коригувань до податкових накладних, повинні застосовуватися у розмірах, визначених у п. 90 підрозділу 2 розділу XX «Перехідні положення» ПК України , а не у розмірах, встановлених п. 120-1.1 ст. 120-1 ПК України.

Судом також взято до уваги науково-експертний висновок експерта «Інституту економіко правових досліджень імені В.К. Мамутова Національної академії наук України»

щодо наукового обґрунтування дотримання принципу правової визначеності, ясності і недвозначності правової норми в Законі України «Про внесення змін до розділу ХХ «Перехідні положення» Податкового кодексу України щодо відновлення обмеження перебування ХМ» грального бізнесу на спрощеній системі оподаткування» 2876-ІХ від 12 січня 2023 року, яким зокрема встановлено:

«Положення пункту 11 підрозділу 10 з назвою «Інші перехідні положення» розділу ХХ з назвою «Перехідні положення» Податкового кодексу України (про застосування штрафних санкцій у розмірах, передбачених законом, чинним на деньприйняття рішення щодо застосування таких штрафних санкцій) підлягають застосуванню до всіх правовідносин.

Норми Закону України від 12.01.2023 року № 2876-IX порушують принцип правової визначеності, що призводить до неоднозначності в тлумаченні, двоякості в розумінні та застосуванні норм ст. 1201, п. 201.10 ст. 201 з одного боку та п. п. 89, 90 підрозділу 2 розділу ХХ «Перехідні положення» Податкового кодексу України з іншого боку.

Зменшені розміри штрафних санкцій, передбачені Пунктом 90 підрозділу 2 розділу ХХ «Перехідні положення» Податкового кодексу України, підлягають застосуванню і до тих правопорушень, які були вчинені до набрання чинності цією нормою, а саме до 05 години 30 хвилин 24 лютого 2022 року, якщо податкове повідомлення-рішення щодо відповідного правопорушення було прийняте після цього моменту.

Податкові правопорушення, передбачені ст. 1201, п. 201.10 ст. 201 та п.п. 89, 90 підрозділу 2 розділу ХХ «Перехідні положення» Податкового кодексу України, є однаковими за складом правопорушеннями, але мають різні часові проміжки (періоди) застосовування, а саме норми п.п. 89, 90 підрозділу 2 розділу ХХ «Перехідні положення» Податкового кодексу України - з 24.02.2022 року до кінця воєнного стану і шести місяців після його закінчення, а п. 1201.1 ст. 1201, п. 201.10 ст. 201 Податкового кодексу України - всі інші періоди часу.

У разі одночасного існування в Податковому кодексі України положень статті 120, пункту 201.10 статті 201 та підпунктів 89 і 90 підрозділу 2 розділу ХХ «Перехідні положення» немає підстав для застосування презумпції правомірності рішень платника податку у правовідносинах, що регулюються цими нормами. Це пояснюється тим, що зазначені положення не функціонують паралельно у часі, а їх темпоральні межі чітко визначені строками дії правового режиму воєнного стану. Відтак відсутні підстави для виникнення колізій або правової невизначеності, що унеможливлює множинне тлумачення прав та обов`язків як платників податків, так і контролюючих органів.»

Враховуючи наведене позовні вимоги товариства в частині визнання протиправними і скасування податкових повідомлень-рішень підлягають задоволенню.

Щодо позовних вимог в частині визнання протиправним та скасування рішення Державної податкової служби України про результати розгляду скарги №9540/6/99-00 06-03-01-06 від 04.04.2025 року, суд виходить з наступного.

Позивач у позовній заяві вважає, що «Державна податкова служба України формально здійснила розгляд скарги ТОВ «КОМФІ ТРЕЙД» на спірні податкові повідомлення- рішення, чим порушила права платника податків та об`єктивну, законну та обґрунтовану процедуру адміністративного оскарження.

Відповідно до положень статті 56 ПК України, рішення, прийняті контролюючим органом, можуть бути оскаржені в адміністративному або судовому порядку. У разі коли платник податків вважає, що контролюючий орган неправильно визначив суму грошового зобов`язання або прийняв будь-яке інше рішення, що суперечить законодавству або виходить за межі повноважень контролюючого органу, встановлених цим Кодексом або іншими законами України, він має право звернутися до контролюючого органу вищого рівня зі скаргою про перегляд цього рішення.

Рішення центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну податкову політику (тобто ДПС України), прийняте за розглядом скарги платника податків, є остаточним і не підлягає подальшому адміністративному оскарженню, але може бути оскаржене в судовому порядку. Процедура адміністративного оскарження закінчується, зокрема, днем отримання платником податків рішення центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну податкову політику, або центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері митної справи.

Частиною 1 ст. 6 КАС України, визначено, що кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до адміністративного суду, якщо вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб`єкта владних повноважень порушені її права, свободи або інтереси. Таким чином, до адміністративного суду вправі звернутися кожна особа, яка вважає, що її право чи охоронюваний законом інтерес порушено чи оспорюється.

Водночас, відповідно до зазначених норм право особи на звернення до адміністративного суду обумовлено суб`єктивним уявленням особи про те, що її право чи законний інтерес потребує захисту, однак, обов`язковою умовою здійснення такого захисту судом є наявність відповідного порушення права або законного інтересу на момент звернення до суду.

Рішення ДПС про результати розгляду скарги від 04.04.2024 року №9540/6/99-00- 06-03-01-06 саме по собі не має безпосереднього впливу на суб`єктивні права та обов`язки позивача, не позбавляє його можливості реалізувати належне йому право або шляхом покладення на нього будь-якого обов`язку, а відтак, безпосередньо не порушує права та інтереси позивача.

За висновком Верховного Суду у постанові від 19 грудня 2022 року у справі №810/2342/16, «за своєю правовою природою відповідно до норм чинного законодавства повноваження Управління та ДФС щодо прийняття рішень за результатами розгляду скарг платника податків є дискреційними повноваженнями та визначаються виключною компетенцією органу, внаслідок чого суд не наділений правом оцінювати повноту дослідження контролюючим органом обставин, викладених платником податків у скарзі на рішення про відмову у прийнятті податкової звітності. Належність такого висновку підтверджується змістом Рекомендації Комітету Міністрів Ради Європи №R(80)2 стосовно здійснення адміністративними органами влади дискреційних повноважень, прийнятої Комітетом Міністрів 11 березня 1980 року на 316-й нараді, під дискреційним повноваженням слід розуміти повноваження, яке адміністративний орган, приймаючи рішення, може здійснювати з певною свободою розсуду - тобто, коли такий орган може обирати з кількох юридично допустимих рішень те, яке він вважає найкращим за даних обставин. Суд не може оцінювати повноту розгляду Управлінням та ДФС скарг позивача та вмотивованість і обґрунтованість рішень про результати їх розгляду з огляду на положення конституційного принципу розподілу влади, який заперечує надання адміністративному суду, ключовим завданням якого є здійснення правосуддя, адміністративно-дискреційних повноважень. Так, перевіряючи рішення, дію чи бездіяльність суб`єкта владних повноважень на відповідність закріпленим в статті 2 КАС України критеріям, суд не втручається у дискреційні повноваження (вільний розсуд) суб`єкта владних повноважень поза межами перевірки за названими критеріями. Завдання адміністративного судочинства полягає не у забезпеченні ефективності державного управління, а в гарантуванні дотримання прав та вимог законодавства, інакше було б порушено принцип розподілу влади. При цьому, запроваджені ПК України способи оскарження рішень податкових органів - адміністративний та судовий (які за механізмом своєї реалізації не є тотожними) повною мірою дають можливість платнику податків захистити порушені права. Разом з тим, саме по собі рішення, прийняте за результатами вирішення податкового спору у порядку досудового врегулювання, не створює, не змінює та не припиняє для платника будь-яких прав та обов`язків.

Отже, оскільки рішення Управління та ДФС не породжують для позивача жодних прав чи обов`язків та не є юридично значимими, то їх скасування не вплине на відновлення його порушених прав, що не відповідає завданню адміністративного судочинства.»

Аналогічний висновок викладено в постанові Верховного Суду від 10 січня 2023 року у справі № 810/1410/16 .

Таким чином, процедура адміністративного оскарження вважається досудовим порядком вирішення спору, а рішення, прийняте за результатами вирішення податкового спору у порядку досудового врегулювання, не створює, не змінює та не припиняє для платника податків будь-яких прав та обов`язків.

Статтею 77 Кодексу адміністративного судочинства України встановлено обов`язок кожної сторони довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

Згідно ч.1 ст.90 цього ж Кодексу, суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні.

Враховуючи викладене, адміністративний позов підлягає частковому задоволенню.

Відповідно до ч.3 ст.139 КАС України при частковому задоволенні позову судові витрати покладаються на обидві сторони пропорційно до розміру задоволених позовних вимог.

При зверненні до суду позивачем сплачено судовий збір у сумі 9 728,00 грн. відповідно до квитанції №686270 від 10.04.2025.

Суд, керуючись положеннями ст. 139 КАС України, враховуючи часткове задоволення позову, вважає за необхідне стягнути за рахунок бюджетних асигнувань відповідача-1 на користь позивача судовий збір у сумі 4864,00 грн.

Керуючись статтями 139, 242-246, 250, 251, 255, 295 КАС України, суд, -

УХВАЛИВ:

Позовну заяву Товариства з обмеженою відповідальністю "КОМФІ ТРЕЙД" (бульвар Слави, буд. 6Б, кім. 413, м. Дніпро, 49100, ) до 1- Східного міжрегіонального управління по роботі з великими платниками податків (пр. Олександра Поля, буд. 57, м. Дніпро, 49031, ), 2- Державної податкової служби України про визнання протиправними та скасування податкових повідомлень-рішень і рішення про результати розгляду скарги - задовольнити частково.

Визнати протиправним та скасувати податкове повідомлення-рішення Східного міжрегіонального управлінням ДПС по роботі з великими платниками податків від 15.01.2025 №, відповідно до якого за порушення граничних строків реєстрації в ЄРПН податкових накладних/розрахунків коригування до податкових накладних, згідно з пунктом 201.1 та пункту 201.10 статті 201, підпункту 69.1 пункту 69 підрозділу 10 розділу ХХ "Перехідні положення", п. 89 підрозділу 2 розділу ХХ "Перехідні положення" Податкового кодексу України за затримку реєстрації податкових накладних/розрахунків коригування до податкових накладних контролюючим органом до ТОВ "КОМФІ ТРЕЙД" застосовано штраф у сумі 498 616 грн. 77 коп.

Визнати протиправним та скасувати податкове повідомлення-рішення Східного міжрегіонального управлінням ДПС по роботі з великими платниками податків від 15.01.2025 №, відповідно до якого за порушення граничних строків реєстрації в ЄРПН податкових накладних/розрахунків коригування до податкових накладних, згідно з пунктом 201.1 та пункту 201.10 статті 201, підпункту 69.1 пункту 69 підрозділу 10 розділу ХХ "Перехідні положення", п. 89 підрозділу 2 розділу ХХ "Перехідні положення" Податкового кодексу України за затримку реєстрації податкових накладних/розрахунків коригування до податкових накладних контролюючим органом до ТОВ "КОМФІ ТРЕЙД" застосовано штраф у сумі 312 040 грн. 27 коп.

В решті позовних вимог - відмовити.

Стягнути на користь Товариства з обмеженою відповідальністю "КОМФІ ТРЕЙД" (бульвар Слави, буд. 6Б, кім. 413, м. Дніпро, 49100, ) за рахунок бюджетних асигнувань Східного міжрегіонального управління по роботі з великими платниками податків (пр. Олександра Поля, буд. 57, м. Дніпро, 49031, ) судові витрати, пов`язані зі сплатою судового збору у розмірі 4864 (чотири тисячі вісімсот шістдесят чотири) грн. 00 коп.

Рішення суду набирає законної сили відповідно до вимог статті 255 Кодексу адміністративного судочинства України та може бути оскаржене в строки, передбачені статтею 295 Кодексу адміністративного судочинства України.

Суддя О.В. Врона