Справа № 160/18156/25
Суддя: Царікова Олена Василівна
Дата ухвалення: 2025-11-25 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД РІШЕННЯ ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
Дніпропетровський окружний адміністративний суд у складі:
головуючого суддіЦарікова Олена Василівна
за участі секретаря судового засіданняОсуховської Ж.С.
позивача представника позивача представника відповідача Холявченка В.Л., Вороновської О.В., Голенка Є.А.,
23.06.2025 до Дніпропетровського окружного адміністративного суду надійшов адміністративний позов ОСОБА_1 до Головного управління ДПС у Дніпропетровській області Державної податкової служби України, в якому позивач просить:
- визнати протиправним та скасувати наказ Головного управління ДПС у Дніпропетровській області Державної податкової служби України «Про накладення дисциплінарного стягнення» за № 14-дс від 12.06.2025 року
Позовні вимоги обґрунтовані тим, що оскарженим у цій справі наказом позивача було притягнуто до дисциплінарної відповідальності у виді догани. Позивач вважає, що цей наказ прийнято протиправно, оскільки висновок дисциплінарної комісії, яким рекомендовано розглянути питання щодо притягнення позивача до дисциплінарної відповідальності у виді догани є необґрунтованим та безпідставним, в оскарженогму наказі відсутнє чітке зазначення якими діями чи бездіяльністю позивач неналежно виконав свої обов`язки. Позивач зазначає, що у спірних правовідносинах дисциплінарне стягнення у виді догани до позивача було застосовано за порушення ним пунктів 2, 5 ч. 2 ст. 65 Закону №889-VIII. В той же час, позивач звертає увагу на те, що за наведеною нормою підставою для притягнення до дисциплінарної відповідальності є дисциплінарний проступок, сутність якого полягає у невиконанні чи неналежному виконанні особою посадових обов`язків, актів органів державної влади, наказів (розпоряджень) та доручень керівників, прийнятих у межах їх повноважень. Крім цього, за доводами позивача, ГУ ДПС у Дніпропетровській області не зазначає, які наслідки мали місце, як результат вчинених дій позивачем. Позивач вважає, що ним були виконані всі заходи відповідно діючого законодавства щодо стягнення податкового боргу та опису майна у податкову заставу. У поданні дисциплінарної комісії не зазначено, що виявлені недоліки та порушення призвели до тяжких наслідків. Підсумовуючи викладене вище, позивач дійшов висновку, що матеріали дисциплінарної справи щодо нього не підтверджують наявність у його діях усіх складових дисциплінарного проступку: протиправних дій (бездіяльності) позивача у зв`язку з неналежним виконанням покладених на нього посадових обов`язків; вини позивача, не враховано ступінь тяжкості, наявність шкоди, особу працівника. Недоведеність цих елементів виключає наявність дисциплінарного проступку, а відтак і підстави для дисциплінарної відповідальності.
Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 26.06.2025 відкрито провадження у справі та призначено до розгляду за правилами загального позовного провадження. Підготовче засідання призначено на 05.08.2025 о 11:30, у приміщенні Дніпропетровського окружного адміністративного суду за адресою: м.Дніпро, вул. Академіка Янгеля, 4, зала судових засідань №12.
05.08.2025 до Дніпропетровського окружного адміністративного суду через систему «Електронний Суд» від представника Головного управління ДПС у Дніпропетровській області надійшли додаткові пояснення, в яких відповідач просить долучити до матеріалів справи протоколи засідання Дисциплінарної комісії з розгляду дисциплінарних справ Головного управління ДПС у Дніпропетровській області та накази про накладення дисциплінарних стягнень.
У судовому засіданні 25.11.2025 позивач та представник позивача позовні вимоги підтримали з підстав, викладених у позовній заяві, просили суд останню задовольнити повністю.
Представник відповідача у судовому засіданні, проведеному 25.11.2025, проти задоволення позовних вимог заперечив з підстав необґрунтованості та безпідставності останніх, просив суд у задоволенні позовної заяви відмовити.
Заслухавши пояснення представників сторін, дослідивши матеріали справи та надані сторонами докази, а також проаналізувавши зміст норм матеріального та процесуального права, що регулюють спірні правовідносини, суд зазначає таке.
ОСОБА_1 призначений на посаду начальника Правобережного відділу по роботі з податковим боргом управління по роботі з податковим боргом Головного управління ДПС у Дніпропетровській області з 02 лютого 2021 року у порядку переведення з Головного управління ДПС у Дніпропетровській області згідно наказу Головного управління ДПС у Дніпропетровській області від 02.02.2021 №86-0.
Проведеним аналізом наявної інформації на СЕТАМ встановлено, що приватним виконавцем Селезньовим Максимом Олександровичем на 11.04.2025 заплановано проведення електронного аукціону з продажу рухомого майна АТ Дніпроважмаш, яке перебуває в податковій заставі, в кількості 15 одиниць (реєстраційний номер лота 571124).
За інформацією на СЕТАМ 11.04.2025 відбувся аукціон з продажу рухомого майна АТ Дніпроважмаш, яке перебуває в податковій заставі, в кількості 15 одиниць, загальною вартістю 10 578 259,92 грн.
16.04.2025 управлінням по роботі з податковим боргом Головного управління ДПС у Дніпропетровській області на адресу керівника Головного управління ДПС у Дніпропетровській області направлено доповідну записку від 16.04.2025 №6571/04-36-13-01-11. У вказаній доповідній записці зазначено про обставини, які могли б свідчити про наявність у діях ОСОБА_1 дисциплінарного проступку. Вказано, що згідно з інформації СЕТАМ приватним виконавцем Селезньовим Максимом Олександровичем проведений електронний аукціон з продажу рухомого майна боржника АТ Дніпроважмаш, а саме обладнання в кількості 15 одиниць (реєстраційний номер лота 571124). Згідно з Актом опису майна №1808 від 26.06.2023 остання перевірка стану збереження заставного майна АТ Дніпроважмаш була проведена 13.07.2023. Вищевказане може свідчити про ймовірність продажу майна боржника без згоди контролюючого органу та про недостатність вжитих заходів по забезпеченню збереження заставного майна з боку керуючого. Одночасно, згідно з Положенням про Правобережний відділ по роботі з податковим боргом
З матеріалів справи вбачається, що наказом Головного управління ДПС у Дніпропетровській області від 17.04.2025 року №20-дп «Про порушення дисциплінарного провадження» порушено дисциплінарне провадження для визначення ступеня вини, характеру і тяжкості вчинення дисциплінарного проступку стосовно начальника Правобережного відділу по роботі з податковим боргом управління по роботі з податковим боргом Головного управління ДПС у Дніпропетровській області ОСОБА_1 .
Листом Головного управління ДПС у Дніпропетровській області від 13.05.2025 №5280/04-36-05-01-ДК у зв`язку з необхідністю об`єктивного та повного з`ясування обставин справи витребувано у позивача додаткові пояснення.
Листом від 13.05.2025 №8124/04-36-13-05-10 позтвачем надано пояснення дисциплінарній комісії.
Наказом Головного управління ДПС у Дніпропетровській області від 20.05.2025 року продовжено строк здійснення дисциплінарного провадження до 13.06.2025.
03 червня 2025 року дисциплінарною комісією з розгляду дисциплінарних справ Головного управління ДПС у Дніпропетровській області, на виконання пункту 35 постанови Кабінету Міністрів України від 04 грудня 2019 року №1039 «Про затвердження Порядку здійснення дисциплінарного провадження (зі змінами), повідомило позивача, що за результатами розгляду матеріалів дисциплінарної справи внесено подання начальнику Головного управління ДПС у Дніпропетровській області Чернецькій Теодозії.
Наказом Головного управління ДПС у Дніпропетровській області від 12.06.2025 року №14-дс застосовано дисциплінарне стягнення у вигляді догани за вчинення дисциплінарного проступку, передбаченого пунктами 2, 5 частини другої статті 65 Закону України «Про державну службу».
Позивач вважає вказаний наказ про притягнення позивача до дисциплінарного стягнення протиправним та таким, що не відповідає вимогам чинного законодавства, що і стало підставою для звернення з цим позовом до суду.
Надаючи оцінку спірним правовідносинам, суд зазначає наступне.
На підставі статті 43 Конституції України кожен має право на працю, що включає можливість заробляти собі на життя працею, яку він вільно обирає або на яку вільно погоджується. Кожен має право на належні, безпечні і здорові умови праці, на заробітну плату, не нижчу від визначеної законом. Громадянам гарантується захист від незаконного звільнення. Право на своєчасне одержання винагороди за працю захищається законом.
Відносини, що виникають у зв`язку із вступом на державну службу, її проходженням та припиненням, правовий статус державного службовця регулює Закон України «Про державну службу» від 10.12.2015 № 889-VIII (у редакції, чинній на час спірних правовідносин).
Відповідно до положень частин 1, 3 статті 5 Закону № 889-VIII правове регулювання державної служби здійснюється Конституцією України, цим та іншими законами України, міжнародними договорами, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, постановами Верховної Ради України, указами Президента України, актами Кабінету Міністрів України та центрального органу виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну політику у сфері державної служби.
Дія норм законодавства про працю поширюється на державних службовців у частині відносин, не врегульованих цим Законом.
За приписами пунктів 1, 8 частини 1статті 8 Закону № 889-VIII державний службовець зобов`язаний: дотримуватися Конституції та законів України, діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України; виконувати рішення державних органів, накази (розпорядження), доручення керівників, надані на підставі та у межах повноважень, передбачених Конституцією та законами України.
Державні службовці виконують також інші обов`язки, визначені у положеннях про структурні підрозділи державних органів та посадових інструкціях, затверджених керівниками державної служби в цих органах, та контракті про проходження державної служби (у разі укладення).
Згідно зі статтею 62Закону № 889-VIII державний службовець зобов`язаний виконувати обов`язки, визначені статтею 8 цього Закону, а також: 1) не допускати вчинків, несумісних із статусом державного службовця; 2) виявляти високий рівень культури, професіоналізм, витримку і тактовність, повагу до громадян, керівництва та інших державних службовців; 3) дбайливо ставитися до державного майна та інших публічних ресурсів. Державний службовець особисто виконує покладені на нього посадові обов`язки.
Частиною 1 статті 64 Закону № 889-VIII передбачено, що за невиконання або неналежне виконання посадових обов`язків, визначених цим Законом та іншими нормативно-правовими актами у сфері державної служби, посадовою інструкцією, а також порушення правил етичної поведінки та інше порушення службової дисципліни державний службовець притягається до дисциплінарної відповідальності у порядку, встановленому цим Законом.
Відповідно до частини 1 статті 65 Закону № 889-VIII підставою для притягнення державного службовця до дисциплінарної відповідальності є вчинення ним дисциплінарного проступку, тобто протиправної винної дії або бездіяльності чи прийняття рішення, що полягає у невиконанні або неналежному виконанні державним службовцем своїх посадових обов`язків та інших вимог, встановлених цим Законом та іншими нормативно-правовими актами, за яке до нього може бути застосоване дисциплінарне стягнення.
У силу вимог пункту 5 частини 2 статті 65 Закону № 889-VIII дисциплінарним проступком є невиконання або неналежне виконання посадових обов`язків, актів органів державної влади, наказів (розпоряджень) та доручень керівників, прийнятих у межах їхніх повноважень.
За змістом частини 1 статті 66 Закону № 889-VIII до державних службовців застосовується один із таких видів дисциплінарного стягнення: 1) зауваження; 2) догана; 3) попередження про неповну службову відповідність; 4) звільнення з посади державної служби.
У разі допущення державним службовцем дисциплінарних проступків, передбачених пунктами 4, 5, 12 та 15 частини другої статті 65 цього Закону, суб`єктом призначення або керівником державної служби такому державному службовцю може бути оголошено догану (частина 3 статті 66 Закону № 889-VIII).
Відповідно до частини 1 статті 67 Закону № 889-VIII дисциплінарне стягнення має відповідати характеру і тяжкості вчиненого дисциплінарного проступку та ступеню вини державного службовця. Під час визначення виду дисциплінарного стягнення необхідно враховувати характер дисциплінарного проступку, обставини, за яких він був вчинений, настання тяжких наслідків, добровільне відшкодування заподіяної шкоди, попередню поведінку державного службовця та його ставлення до виконання посадових обов`язків.
Згідно з положеннями частин 2 - 4 статті 67 Закону № 889-VIII обставинами, що пом`якшують відповідальність державного службовця, є: 1) усвідомлення та визнання своєї провини у вчиненні дисциплінарного проступку; 2) попередня бездоганна поведінка та відсутність дисциплінарних стягнень; 3) високі показники виконання службових завдань; 4) вжиття заходів щодо попередження, відвернення або усунення настання тяжких наслідків, які настали або можуть настати в результаті вчинення дисциплінарного проступку, добровільне відшкодування заподіяної шкоди; 5) вчинення проступку під впливом погрози, примусу або через службову чи іншу залежність; 6) вчинення проступку внаслідок неправомірних дій керівника.
Під час застосування дисциплінарного стягнення можуть враховуватися також інші, не зазначені у частині другій цієї статті, обставини, що пом`якшують відповідальність державного службовця.
Обставинами, що обтяжують відповідальність державного службовця, є: 1) вчинення дисциплінарного проступку у стані алкогольного сп`яніння або у стані, викликаному вживанням наркотичних або токсичних засобів; 2) вчинення дисциплінарного проступку повторно, до зняття в установленому порядку попереднього стягнення; 3) вчинення проступку умисно на ґрунті особистої неприязні до іншого державного службовця, у тому числі керівника, чи помсти за дії чи рішення щодо нього; 4) вчинення проступку умисно з мотивів неповаги до держави і суспільства, прав і свобод людини, окремих соціальних груп; 5) настання тяжких наслідків або заподіяння збитків внаслідок вчинення дисциплінарного проступку.
Згідно з частиною 1 статті 69 Закону № 889-VIII для здійснення дисциплінарного провадження з метою визначення ступеня вини, характеру і тяжкості вчиненого дисциплінарного проступку утворюється дисциплінарна комісія з розгляду дисциплінарних справ (дисциплінарна комісія).
Постановою Кабінету Міністрів України від 04.12.2019 № 1039 затверджено Порядок здійснення дисциплінарного провадження, який визначає процедуру здійснення дисциплінарними комісіями з розгляду дисциплінарних справ дисциплінарних проваджень стосовно державних службовців (Порядок № 1039).
Пунктом 33 Порядку № 1039 визначено, що Комісія, дисциплінарна комісія розглядає належним чином сформовану дисциплінарну справу та за результатами такого розгляду приймає рішення про наявність чи відсутність у діях державного службовця дисциплінарного проступку та підстав для його притягнення до дисциплінарної відповідальності, про що зазначається у протоколі засідання.
Комісія, дисциплінарна комісія повинна встановити: чи мали місце обставини, на підставі яких порушено дисциплінарне провадження; чи містять дії державного службовця ознаки дисциплінарного проступку; чим характеризується дисциплінарний проступок, обставини, за яких він був вчинений, обставини, що пом`якшують чи обтяжують відповідальність, результати оцінювання службової діяльності державного службовця, наявність заохочень, стягнень та його ставлення до державної служби; чи підлягає державний службовець притягненню до дисциплінарної відповідальності; який вид дисциплінарного стягнення може бути застосований до державного службовця.
За приписами частин 10, 11 статті 69 Закону № 889-VIII результатом розгляду дисциплінарної справи є пропозиція Комісії або подання дисциплінарної комісії, які мають рекомендаційний характер для суб`єкта призначення.
Суб`єкт призначення протягом 10 календарних днів зобов`язаний прийняти рішення на підставі пропозиції Комісії або подання дисциплінарної комісії або надати вмотивовану відмову протягом цього строку.
Відповідно до частини 2 статті 74 Закону № 889-VIII дисциплінарне стягнення може бути накладено тільки у разі встановлення факту вчинення дисциплінарного проступку та вини державного службовця.
Згідно з частиною 1 статті 77 Закону № 889-VIII рішення про накладення на державного службовця дисциплінарного стягнення чи закриття дисциплінарного провадження приймає суб`єкт призначення протягом 10 календарних днів з дня отримання пропозицій Комісії, подання дисциплінарної комісії у державному органі. Рішення оформляється відповідним актом суб`єкта призначення.
За змістом частини 2 статті 77 Закону № 889-VIII у рішенні, яке оформляється наказом (розпорядженням), зазначаються найменування державного органу, дата його прийняття, відомості про державного службовця, стислий виклад обставин справи, вид дисциплінарного проступку і його юридична кваліфікація, вид застосованого дисциплінарного стягнення.
Аналіз наведених положень Закону № 889-VIII, Порядку № 1039 свідчить про те, що підставою для застосування дисциплінарного стягнення є вчинення особою дисциплінарного проступку, тобто протиправної винної дії або бездіяльності чи прийняття рішення, що полягає у невиконанні або неналежному виконанні державним службовцем своїх посадових обов`язків та інших вимог, встановлених Законом № 889-VIII та іншими нормативно-правовими актами.
Ці обставини, як і характер дисциплінарного проступку, обставини, за яких він учинений, настання тяжких наслідків, добровільне відшкодування заподіяної шкоди, попередню поведінку державного службовця та його ставлення до виконання посадових обов`язків з`ясовуються під час службового розслідування та/або прийняття рішення про накладення дисциплінарного стягнення чи закриття дисциплінарного провадження. Рішення суб`єкта призначення про накладення дисциплінарного стягнення має ґрунтуватись на матеріалах дисциплінарної справи.
При цьому, об`єктивною стороною дисциплінарного проступку є вчинення державним службовцем дій чи бездіяльності, або прийняття рішення, що містять ознаки протиправності, тобто, суперечать вимогам законодавства. Водночас, з суб`єктивної сторони дисциплінарний проступок характеризується наявністю вини державного службовця, під чим розуміється ставлення останнього до своїх протиправних дій чи бездіяльності, або рішення і їх шкідливих наслідків.
Аналогічний висновок щодо застосування норм права викладений у постанові Верховного Суду від 28.04.2020 у справі № 822/46/18.
Складовими дисциплінарного проступку є дії (бездіяльність) працівника; порушення або неналежне виконання покладених на працівника трудових обов`язків; вина працівника; наявність причинного зв`язку між діями (бездіяльністю) і порушенням або неналежним виконанням покладених на працівника трудових обов`язків. Недоведеність хоча б одного з цих елементів виключає наявність дисциплінарного проступку.
Відповідний висновок щодо застосування норм права міститься у постанові Верховного Суду від 10.12.2020 у справі № 812/831/16.
Пунктом 5 частини 2 статті 65 Закону № 889-VIII передбачено, що дисциплінарним проступком є невиконання або неналежне виконання посадових обов`язків, актів органів державної влади, наказів (розпоряджень) та доручень керівників, прийнятих у межах їхніх повноважень.
Під час розгляду справи судом встановлено, що Головним управлінням ДПС у Дніпропетровській області винесено наказ від 12.06.2025 року №14-дс «Про накладення дисциплінарного стягнення», відповідно до якого застосовано до начальника Правобережного відділу по роботі з податковим боргом управління по роботі з податковим боргом Головного управління ДПС у Дніпропетровській області дисциплінарне стягнення у вигляді догани за вчинення дисциплінарного проступку, передбаченого пунктами 2, 5 частини другої статті 65 Закону України «Про державну службу».
Підстава винесення вказаного наказу: подання Дисциплінарної комісії від 03.06.2025 року №1068/04-36-01-ДК.
Так, зі змісту подання Дисциплінарної комісії від 03.06.2025 року №1068/04-36-01-ДК встановлено, що в ході розгляду дисциплінарної справи відносно начальника Правобережного відділу по роботі з податковим боргом управління по роботі з податковим боргом Головного управління ДПС у Дніпропетровській області ОСОБА_1 , дисциплінарною комісією виявлено порушення:
- розділу II посадової інструкції начальника Правобережного відділу по роботі з податковим боргом управління по роботі з податковим боргом Головного управління ДПС у Дніпропетровській області, а саме незабезпечення реалізації державної політики у сфері погашення податкового боргу працівниками відділу;
- пунктів 2,6,9 розділу III посадової інструкції начальника Правобережного відділу по роботі з податковим боргом управління по роботі з податковим боргом Головного управління ДПС у Дніпропетровській області в частині забезпечення вжиття всіх належних заходів, спрямованих на недопущення порушення виконавської дисципліни працівниками відділу;
- пункту 5 розділу III Положення про проведення перевірки стану збереження майна платника податків, яке перебуває в податковій заставі, затвердженого наказом Міністерства фінансів України від 16.06.2017 № 584 в частині недодержання форми журналу реєстрації актів перевірок стану збереження майна платника податків;
- підпункту 4.4.1 пункту 4.4 розділу 4 правил етичної поведінки в органах Державної податкової служби, затверджених наказом Державної податкової служби України від 02.09.2019 №52, відповідно до якого працівники мають відповідати таким критеріям доброчесності як відповідальність сумлінне виконання обов`язків та дотримання присяги, не забезпечено організації та контролю за підлеглими працівниками, що призвело до відсутності інформації про стан зберігання майна описаного в податкову заставу;
- порушення пунктів 2,5 частини 2 статті 65 Закону України Про державну службу.
Поясненням в.о. начальника управління по роботі з податковим боргом Головного управління ДПС у Дніпропетровській області Воробей Галини підтверджено, що до управління інформація про призначення та проведення аукціону з продажу майна АТ Дніпроважмаш в межах заведеного виконавчого провадження не надходила. Будь-яке погодження на адресу державної виконавчої служби не надавалось.
За результатами розгляду дисциплінарної справи, Дисциплінарною комісією встановлено наявність у начальника Правобережного відділу по роботі з податковим боргом управління по роботі з податковим боргом Головного управління ДПС у Дніпропетровській області Холявченка Валерія Леонідовича протиправної бездіяльності, передбаченої пунктом 5 частини другої ст. 65 Закону України «Про державну службу» від 10.12.2015 № 889-VI (зі змінами).
Наслідками протиправної бездіяльності є розгляд Господарським судом Дніпропетровської області справи №904/857/25 про банкрутство АТ Дніпроважмаш, а також численні звернення до Дніпропетровського окружного адміністративного суду про забезпечення позову до Другого Правобережного відділу ДВС у Чечелівському та Новокодацькому районах м. Дніпра МУМЮ (м.Одеса) про зупинення реалізації арештованого Другим Правобережним відділом ДВС у Чечелівському та Новокодацькому районах м. Дніпра МУМЮ (м.Одеса) майна АТ Дніпроважмаш та про визнання протиправними дій Другого Правобережного відділу ДВС у Чечелівському та Новокодацькому районах м. Дніпра МУМЮ (м.Одеса), що полягають у реалізації майна АТ Дніпроважмаш, яке перебуває у податковій заставі без попереднього отримання згоди контролюючого органу на реалізацію майна.
Дисциплінарною комісією зроблено висновок про наявність протиправної бездіяльності та підстав для притягнення до дисциплінарної відповідальності (п.5 ч.2 ст.65 Закону України «Про державну службу»), а саме, порушення розділу II посадової інструкції начальника Правобережного відділу по роботі з податковим боргом управління по роботі з податковим боргом Головного управління ДПС у Дніпропетровській області, пунктів 2,6,9 розділу III посадової інструкції начальника Правобережного відділу по роботі з податковим боргом управління по роботі з податковим боргом Головного управління ДПС у Дніпропетровській області, пункту 5 розділу III Положення про проведення перевірки стану збереження майна платника податків, яке перебуває в податковій заставі, затвердженого наказом Міністерства фінансів України від 16.06.2017 № 584, підпункту 4.4.1 пункту 4.4 розділу 4 правил етичної поведінки в органах Державної податкової служби, затверджених наказом Державної податкової служби України від 02.09.2019 №52, порушення пунктів 2,5 частини 2 статті 65 Закону України Про державну службу.
Поясненням начальника Правобережного відділу по роботі з податковим боргом управління по роботі з податковим боргом Головного управління ДПС у Дніпропетровській області Холявченка Валерія Леонідовича вказано, що ним особисто не надавалось згоди на відчуження майна АТ Дніпроважмаш, яке перебуває в податковій заставі. Та підтверджує, що до управління інформація про призначення та проведення аукціону з продажу майна АТ Дніпроважмаш в межах заведеного виконавчого провадження не надходила.
При цьому, зі змісту доповідної записки та подання Дисциплінарної комісії, судом встановлено, що відповідачем при винесенні спірного наказу, було враховано надані позивачем пояснення.
Згідно посадової інстукції начальника Правобережного відділу по роботі з податковим боргом управління по роботі з податковим боргом Головного управління ДПС у Дніпропетровській області, до основних посадових обов`язків ОСОБА_1 , зокрема, входить:
- організація роботи щодо виявлення, обліку, збереження, оцінки, розпорядження безхазяйним майном, а також іншим майном, що переходить у власність державі;
- здійснення систематичного аналізу стану виконавської дисцтпліни при виконанні контрольних завдань та вжиття заходівщодо поліпшення рівня виконавської дисципліни.
Відповідно до пункту 3 Розділу І Положення № 584 метою проведення перевірки стану збереження заставного майна є встановлення фактичної (фізичної) наявності у платника податків такого майна та документального підтвердження його руху за даними бухгалтерського та податкового обліку, що ведеться платником податків.
Пунктами 1-3 Розділу II Положення № 584 визначено, що перевірка стану збереження заставного майна проводиться в разі поширення на майно платника податків права податкової застави.
Право на проведення перевірки стану збереження заставного майна належить контролюючому органу, на який згідно з Кодексом покладається виконання такої функції.
Виконання повноважень щодо проведення перевірок стану збереження заставного майна покладається на податкових керуючих.
Відповідно до пунктів 5-7 розділу II Положення № 584 для проведення перевірки стану збереження заставного майна оформлюється повідомлення про проведення перевірки стану збереження майна платника податків, яке перебуває у податковій заставі (далі - повідомлення) (додаток 1).
Підставою для оформлення повідомлення є погоджене керівником контролюючого органу (його заступником або уповноваженою особою) подання податкового керуючого, в якому обґрунтовується необхідність проведення перевірки стану збереження заставного майна.
Перевірка стану збереження заставного майна може проводитись безпосередньо у платника податків (за його місцезнаходженням, за місцезнаходженням майна, що перебуває у податковій заставі, в інших місцях зберігання такого майна) або у відповідному контролюючому органі.
Перевірка стану збереження заставного майна може проводитись шляхом візуального контролю наявності у такого платника майна і стану його збереження, а також шляхом перевірки відповідних документів бухгалтерського та податкового обліку та іншої інформації щодо наявності такого майна, його руху та стану збереження на момент проведення перевірки.
З аналізу вище наведеного слідує, що на контролюючі органи покладено функції щодо організації роботи та здійснення контролю за застосуванням арешту майна платника податків, що має податковий борг, та/або зупинення видаткових операцій на його рахунках у банку; право на проведення перевірки стану збереження заставного майна належить контролюючому органу, на який згідно з Кодексом покладається виконання такої функції, водночас виконання повноважень щодо проведення перевірок стану збереження заставного майна покладається на податкових керуючих. При цьому, контролюючі органи мають право звернутися до платника податків із письмовим запитом про надання інформації, необхідної для виконання покладених на контролюючі органи функцій, завдань, та її документального підтвердження, який підписується керівником (його заступником або уповноваженою особою) контролюючого органу.
Твердження позивача, що в Положенні про проведення перевірок стану збереження майна платника податків, яке перебуває у податковій заставі, затвердженим наказом Міністерства фінансів України від 16.06.2017 №584 (далі Положення №584) не визначено кількість та періодичність проведення перевірок стану збереження майна платника податків, яке перебуває у податковій заставі, судом не береться до уваги, оскільки згідно п. 5 Положення №584 зазначено, що для проведення перевірки стану збереження заставного майна оформлюється повідомлення про проведення перевірки стану збереження майна платника податків, яке перебуває у податковій заставі (далі - повідомлення ). Підставою для оформлення повідомлення є погоджене керівником контролюючого органу (його заступником або уповноваженою особою) подання податкового керуючого, в якому обґрунтовується необхідність проведення перевірки стану збереження заставного майна.
Враховуючи викладене, необхідність проведення перевірки стану збереження заставного майна визначається податковим керуючим.
Твердження позивача, что після зміни керівництва АТ Дніпроважмаш у зв`язку з ігноруванням вимог про проведення перевірки стану збереження майна платника податків, яке перебуває в податковій заставі, не можливо було провести перевірку стану збереження майна підприємства, судом не беруться до уваги, з огляду на наступне.
Відповідно до пункту 4 Розділу І Порядку № 529 податковий керуючий - посадова (службова) особа контролюючого органу, на яку покладається виконання функцій, спрямованих на погашення податкового боргу платника податків.
Податковий керуючий призначається платнику податків, що має податковий борг, наказом керівника (його заступника або уповноваженої особи) контролюючого органу за місцем реєстрації платника податків. Посадова (службова) особа контролюючого органу наділяється повноваженнями податкового керуючого з дати видання наказу керівника (його заступника або уповноваженої особи) контролюючого органу про призначення такої особи податковим керуючим (пункти 1, 2 Розділу ІІ Порядку № 529).
Згідно з Розділом ІІІ Порядку № 529 основними функціями та повноваженнями податкового керуючого щодо податкової застави є, зокрема:
- одержання від платника податків документів, необхідних для опису майна в податкову заставу (пункт 3);
- здійснення опису майна у випадках, передбачених Кодексом, та складання акта опису такого майна (пункт 5);
- складання акта відмови платника податків від опису майна у податкову заставу (пункт 7);
- здійснення перевірки стану збереження майна, що перебуває у податковій заставі (пункт 10);
- складання акта про перешкоджання платником податків виконанню повноважень податковим керуючим за формою згідно з додатком 1 до цього Порядку (пункт 11).
Пунктом 91.4 ст.91 ПК України передбачено, що у разі якщо платник податків, що має податковий борг, перешкоджає виконанню податковим керуючим повноважень, визначених цим Кодексом, такий податковий керуючий складає акт про перешкоджання платником податків виконанню таких повноважень у порядку та за формою, що встановлюються центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну фінансову політику.
Контролюючий орган звертається до суду щодо зупинення видаткових операцій на рахунках платника податків та зобов`язання такого платника податків виконати законні вимоги податкового керуючого, передбачені ПК України.
Підпунктом 94.2.6 пункту 94.2 ст. 94 ПК України встановлено, що арешт майна може бути застосовано, якщо з`ясовується одна з таких обставин: платник податків відмовляється від проведення перевірки стану збереження майна, яке перебуває у податковій заставі.
Як було вказано вище, відповідно до пп.20.1.32 п.20.1 ст.20 Кодексу контролюючий орган має право звертатися до суду, якщо платник податків перешкоджає виконанню податковим керуючим повноважень, визначених цим Кодексом, щодо зупинення видаткових операцій на рахунках платника податків шляхом накладення арешту на цінні папери та/або кошти та інші цінності такого платника податків, що знаходяться в банку (крім операцій з видачі заробітної плати та сплати податків, зборів, єдиного внеску, а також визначених контролюючим органом грошових зобов`язань платника податків, погашення податкового боргу), та зобов`язання такого платника податків виконати законні вимоги податкового керуючого, передбачені цим Кодексом.
Враховуючи викладене, в матеріалах справи відсутні акти про перешкоджання платником податків виконанню податковим керуючим повноважень, визначених цим Кодексом.
При цьому, суд звертає увагу на те, що підставою для притягнення до дисциплінарної відповідальності є дисциплінарний проступок, сутність якого полягає у невиконанні чи неналежному виконанні особою посадових обов`язків, актів органів державної влади, наказів (розпоряджень) та доручень керівників, прийнятих у межах їх повноважень.
В судовому засіданні було допитано свідка голову Комісії по дисциплінарному провадженні у межах дисциплінарної справи №11/14-дс/2025 Головного управління ДПС у Дніпропетровській області відносно начальника Правобережного відділу по роботі з податковим боргом управління по роботі з податковим боргом Головного управління ДПС у Дніпропетровській області ОСОБА_2 . Свідок показав, що підставою порушення дисциплінарного провадження для визначення ступеня вини, характеру і тяжкості вчинення дисциплінарного проступку стосовно начальника Правобережного відділу по роботі з податковим боргом управління по роботі з податковим боргом Головного управління ДПС у Дніпропетровській області ОСОБА_1 є неналежне виконання останнім своїх посадових обов`язків, а саме неналежна організація роботи підлеглих щодо виявлення, обліку, зберігання, оцінки, розпорядження безхазяйним майном (п.3 Посадової інструкції начальника відділу Правобережного відділу по роботі з податковим боргом управління по роботі з податковим боргом Головного управління ДПС у Дніпропетровській області). Викладені в поданні Дисциплінарної комісії порушення є обґрунтованими та доведеними належними доказами по справі.
Дослідженням матеріалів дисциплінарної справи судом встановлено, що дисциплінарна комісія під час прийняття рішення про наявність у позивача дисциплінарного проступку встановила: чи мали місце обставини, на підставі яких порушено дисциплінарне провадження, зокрема: ступінь вини, характер і тяжкість вчиненого проступку, наявність шкоди; чи містять дії позивача ознаки дисциплінарного проступку, шкідливі наслідки та причинний зв`язок між ними й поведінкою позивача; чим характеризується дисциплінарний проступок, обставини, за яких він був вчинений.
Враховуючи викладене, суд доходить висновку, що наказ Головного управління ДПС у Дніпропетровській області Державної податкової служби України «Про накладення дисциплінарного стягнення» за № 14-дс від 12.06.2025 року є правомірним, а тому у суду відсутні підстави для його скасування.
Відповідно до ч. 1 ст. 77 Кодексу адміністративного судочинства України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу, а за змістом ст. 90 цього Кодексу суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні.
Підсумовуючи викладене, виходячи з меж заявлених позовних вимог, системного аналізу положень чинного законодавства України, оцінки поданих сторонами доказів, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному розгляді всіх обставин справи в їх сукупності, виходячи з наведених висновків в цілому, суд дійшов до висновку про необґрунтованість позовних вимог та відсутність підстав для їх задоволення.
Підстави для розподілу судових витрат, відповідно до положень статті 139 Кодексу адміністративного судочинства України, відсутні, оскільки у задоволенні позову відмовлено.
Керуючись ст.ст. 241-246, 250 Кодексу адміністративного судочинства України, суд,-
Розподіл судових витрат між сторонами не здійснюється.
Рішення суду набирає законної сили відповідно до вимогстатті 255 Кодексу адміністративного судочинства Українита може бути оскаржене в строки, передбаченістаттею 295 Кодексу адміністративного судочинства України.

Повний текст рішення суду складений 02.12.2025.

Суддя О.В. Царікова