Справа № 322/1788/25
Суддя: Губанов Р. О.
Дата ухвалення: 2025-12-01 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

НОВОМИКОЛАЇВСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД ЗАПОРІЗЬКОЇ ОБЛАСТІ
УХВАЛА

про залишення позовної заяви без руху

01 грудня 2025 рокуСправа № 322/1788/25

Суддя Новомиколаївського районного суду Запорізької області Губанов Р.О., вирішуючи питання про відкриття провадження в адміністративній справі

за позовом:ОСОБА_1
до:ІНФОРМАЦІЯ_1
про:визнання протиправною та скасування постанови про накладення адміністративного стягнення за ч. 3 ст. 210 КУпАП,

та перевіривши виконання представницею позивача вимог ст.ст. 160, 161, 172 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України),

встановив:

27.11.2025 до Новомиколаївського районного суду Запорізької області надійшов зазначений адміністративний позов, в якому представниця позивача просить:

- скасувати постанову № 4967 у справі про адміністративне правопорушення за ч. 3 ст. 210 КУпАП від 24.10.2025 начальника ІНФОРМАЦІЯ_1 про притягнення ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 до адміністративної відповідальності і накладення адміністративного стягнення у виді штрафу в сумі 17000,00 грн, провадження у справі про адміністративне правопорушення закрити у зв`язку із закінченням на момент розгляду справи про адміністративне правопорушення строків, передбачених статтею 38 цього Кодексу.

Відповідно до ч. 1 ст. 171 КАС України, суддя після одержання позовної заяви з`ясовує, чи: 1) подана позовна заява особою, яка має адміністративну процесуальну дієздатність; 2) має представник належні повноваження (якщо позовну заяву подано представником); 3) відповідає позовна заява вимогам, встановленим статтею 160, 161, 172 цього Кодексу; 4) належить позовну заяву розглядати за правилами адміністративного судочинства і чи подано позовну заяву з дотриманням правил підсудності; 5) позов подано у строк, установлений законом (якщо позов подано з пропущенням встановленого законом строку звернення до суду, то чи достатньо підстав для визнання причин пропуску строку звернення до суду поважними); 6) немає інших підстав для залишення позовної заяви без руху, повернення позовної заяви або відмови у відкритті провадження в адміністративній справі, встановлених цим Кодексом.

Згідно з ч. 3 ст. 161 КАС України до позовної заяви додається документ про сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Згідно пп. 1 п. 3 ч. 2 ст. 4 ЗУ «Про судовий збір» за подання до адміністративного суду адміністративного позову немайнового характеру, який подано фізичною особою встановлена ставка судового збору у сумі 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Статтею 7 Закону України «Про Державний бюджет України на 2025 рік» встановлено прожитковий мінімум для працездатних осіб станом на 01.01.2025 на рівні 3028,00 грн.

Частиною п`ятою статті 242 КАС України визначено, що при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

Суд враховує висновок, викладений у постанові Великої Палати Верховного Суду від 18.03.2020 по справі №543/775/17 (реєстраційний номер судового рішення у ЄДРСР 88952415) і зазначає, що у справах щодо оскарження постанов про адміністративне правопорушення у розумінні положень статей 287, 288 КУпАП, як і в інших справах, які розглядаються судом у порядку позовного провадження, слід застосовувати статті 2-5 Закону України «Про судовий збір» №3674-VІ, які пільг за подання позовної заяви, відповідних скарг у цих правовідносинах не передбачають. Разом з тим, з огляду на необхідність однакового підходу у визначенні розміру судового збору, який підлягає застосуванню у справах щодо накладення адміністративного стягнення та справляння судового збору, він складає за подання позовної заяви 0,2 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що у 2025 році дорівнює 605,60 грн.

Аналогічні підходи до застосування викладених норм права і висновків Великої Палати Верховного Суду, наведені у постанові від 18 березня 2020 року у справі №543/775/17, викладені у постановах Верховного Суду від 21 січня 2021 року у справі №361/8616/19, від 2 листопада 2021 року у справі №748/522/21, від 21 грудня 2020 року у справі №183/1785/20 (2-а/199/69/20), від 28 липня 2022 року у справі №204/1441/21, від 31 січня 2023 року у справі №200/3090/19, від 9 листопада 2023 року у справі № 204/7394/22, від 09.01.2024 у справі № 204/12050/22.

Доказів сплати судового збору позивачем не надано, водночас представницею подано клопотання про звільнення від сплати судового збору.

В обґрунтування клопотання, зазначила таке.

Позивач на сьогоднішній день за станом здоров`я не може працювати, йому рекомендовано оперативне втручання, однак за браком коштів зробити її не може. На теперішній час він не має ніякого доходу, у зв`язку із чим перебуває у вкрай скрутному матеріальному становищі та не має змоги сплатити судовий збір, оскільки сукупний розмір доходу за 2024 рік складає 4902 грн.

Вирішуючи питання про можливість звільнення від сплати судового збору, суд виходить з такого.

Відповідно до частини другої статті 132 КАС України розмір судового збору, порядок його сплати, повернення і звільнення від сплати встановлюються законом.

Частиною першою статті 133 КАС України визначено, що суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою зменшити розмір належних до оплати судових витрат чи звільнити від їх оплати повністю або частково, чи відстрочити або розстрочити сплату судових витрат на визначений строк.

У відповідності до приписів статті 8 ЗУ «Про судовий збір» враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі, за таких умов: 1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу за попередній календарний рік фізичної особи, яка подає позовну заяву, іншу заяву, скаргу, апеляційну чи касаційну скаргу; або 2) особами, які подають позовну заяву, іншу заяву, скаргу, апеляційну чи касаційну скаргу, є: а) військовослужбовці; б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю; г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї; ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або 3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю.

Суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.

Вказаною нормою ЗУ «Про судовий збір» визначено вичерпний перелік умов за яких особі, яка звертається з позовом до суду, може бути відстрочено чи розстрочено сплату судового збору на певний строк, зменшено розмір судового збору чи звільнено від його сплати.

Водночас позивачкою не надано жодних доказів отримуваних нею доходів взагалі, не подано інших відомостей щодо матеріального стану, зокрема банківські документи про відсутність на рахунку коштів, не наведені нею фінансові джерела існування, що унеможливлює вирішення питання про звільнення позивачки від сплати судового збору.

Враховуючи вказане і вимоги законодавства, відсутні правові підстави для визнання клопотання позивачки про звільнення сплати судового збору обґрунтованим, тому у задоволенні цього клопотання слід відмовити.

Таким чином, суд дійшов висновку про те, що позовна заява не відповідає вимогам ч. 3 ст. 161 КАС України.

За правилом частин першої та другої статті 169 КАС України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтею 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху, в якій зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

З огляду на вказане, позовну заяву слід залишити без руху.

Керуючись ст.ст. 169, 241 243, 248, 256 КАС України, суддя

ухвалив:

позовну заяву ОСОБА_1 до ІНФОРМАЦІЯ_1 про визнання протиправною та скасування постанови про накладення адміністративного стягнення за ч. 3 ст. 210 КУпАП, залишити без руху.

Надати ОСОБА_1 (його представниці) строк для усунення недоліків позовної заяви тривалістю десять днів з дня отримання цієї ухвали.

ОСОБА_1 (його представниці) необхідно у встановлений судом строк для усунення недоліків позовної заяви надати суду оригінал документа, що підтверджує сплату судового збору за подання позовної заяви в розмірі 605,60 грн (шістсот п`ять гривень 60 коп.).

Роз`яснити, що згідно з п. 1 ч. 4 ст. 169 КАС України, якщо у встановлений судом строк позивач не усуне недоліки позовної заяви, її буде повернуто позивачу з усіма доданими до неї матеріалами.

Копію цієї ухвали надіслати ОСОБА_1 та його представниці.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Ухвала окремому оскарженню від рішення суду не підлягає, а заперечення на неї можуть бути включені до апеляційної скарги на рішення суду.

Суддя Р.О. Губанов