Справа № 280/10357/25
Суддя: Сіпака Андрій Васильович
Дата ухвалення: 2025-12-01 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ЗАПОРІЗЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
УХВАЛА

ПРО ЗАЛИШЕННЯ ПОЗОВНОЇ ЗАЯВИ БЕЗ РУХУ

01 грудня 2025 року Справа № 280/10357/25 м.Запоріжжя

Суддя Запорізького окружного адміністративного суду Сіпака А.В., розглянувши матеріали позовної заяви Приватного підприємства АВТОСОЮЗ 97 (вул. Ентузіастів, буд.2-А, м. Запоріжжя, Запорізька область, 69097; ) до Головного управління ДПС у Запорізькій області (проспект Соборний, буд.166, м. Запоріжжя, Запорізька область, 69107; код ЄДРПОУ ВП 44118663), Державної податкової служби України (Львівська площа, буд.8, м. Київ, 04053; ) про визнання протиправним та скасування рішення, зобов`язання вчинити певні дії,

ВСТАНОВИВ:

До Запорізького окружного адміністративного суду надійшов позов Приватного підприємства АВТОСОЮЗ 97 (надалі позивач) до Головного управління ДПС у Запорізькій області (надалі відповідач-1), Державної податкової служби України (надалі відповідач-2), в якому позивач просить суд: 1) визнати протиправними та скасувати рішення Головного управління ДПС у Запорізькій області про відмову в реєстрації податкових накладних/розрахунків коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, а саме: від 10.05.2024 № 11031155/33016515 про відмову в реєстрації податкової накладної № 26 від 22.03.2024; 2) зобов`язати Державну податкову службу України зареєструвати в Єдиному реєстрі податкових накладних складену Приватним підприємством АВТОСОЮЗ 97 податкову накладну № 26 від 22.03.2024, датою подання її на реєстрацію.

Відповідно до ст. 171 КАС України суддя після одержання позовної заяви з`ясовує, чи: подана позовна заява особою, яка має адміністративну процесуальну дієздатність; має представник належні повноваження (якщо позовну заяву подано представником); відповідає позовна заява вимогам, встановленим статтями 160, 161, 172 цього Кодексу; належить позовну заяву розглядати за правилами адміністративного судочинства і чи подано позовну заяву з дотриманням правил підсудності; позов подано у строк, установлений законом (якщо позов подано з пропущенням встановленого законом строку звернення до суду, то чи достатньо підстав для визнання причин пропуску строку звернення до суду поважними); немає інших підстав для залишення позовної заяви без руху, повернення позовної заяви або відмови у відкритті провадження в адміністративній справі, встановлених цим Кодексом.

Адміністративний позов подано без додержання вимог, встановлених ст.161 КАС України, з огляду на наступне.

Згідно з ч.2 ст.122 КАС України для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Відповідно до ч.4 ст.122 КАС України якщо законом передбачена можливість досудового порядку вирішення спору і позивач скористався цим порядком, або законом визначена обов`язковість досудового порядку вирішення спору, то для звернення до адміністративного суду встановлюється тримісячний строк, який обчислюється з дня вручення позивачу рішення за результатами розгляду його скарги на рішення, дії або бездіяльність суб`єкта владних повноважень.

Відмінним правовим регулюванням, визначеним ч.4 ст.122 КАС України є інші рішення контролюючих органів, які не стосуються нарахування грошових зобов`язань платника податків, за умови попереднього використання позивачем досудового порядку вирішення спору (застосування процедури адміністративного оскарження - абзац третій п.56.18 ст.56 Податкового кодексу України), оскаржуються в судовому порядку в такі строки: а) тримісячний строк для звернення до суду встановлюється за умови, якщо рішення контролюючого органу за результатами розгляду скарги було прийнято та вручено платнику податків (скаржнику) у строки, встановлені Податковим кодексом України. При цьому такий строк обчислюється з дня вручення скаржнику рішення за результатами розгляду його скарги на рішення контролюючого органу; б) шестимісячний строк для звернення до суду встановлюється за умови, якщо рішення контролюючого органу за результатами розгляду скарги не було прийнято та/або вручено платнику податків (скаржнику) у строки, встановлені Податковим кодексом України. При цьому такий строк обчислюється з дня звернення скаржника до контролюючого органу із відповідною скаргою на його рішення.

Оскаржуване рішення датовано 10.05.2024.

Позивач скористався можливістю досудового врегулювання спору шляхом оскарження рішення Комісії з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних в адміністративному порядку до ДПС України.

Рішенням комісії з питань розгляду скарг ДПС України від 21.05.2024 за №31884/33016515/2 скарга позивача залишена без задоволення, а рішення комісії регіонального рівня про відмову в реєстрації без змін.

Адміністративний позов сформовано в системі "Електронний суд" 24.11.2025.

Тобто, позов подано позивачем з пропуском строку звернення до адміністративного суду.

Аналогічної думки дійшов і Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду при розгляді справ: №640/20468/18 (адміністративне провадження №К/9901/16396/19) у постанові від 11.10.2019; №640/20569/18 (адміністративне провадження №К/9901/12872/19) у постанові від 25.10.2019.

Позивачем всупереч вимог ч.6 ст.161 КАС України не подано з позовом заяви про поновлення строку звернення до адміністративного суду або відомостей про відсутність пропуску строку звернення до суду з додаванням документальних доказів.

У п.29 Порядку зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 11.12.2019 за №1165, передбачено: "29. До складу комісій регіонального рівня входять посадові особи головних управлінь ДПС в областях, м.Києві та Офісу великих платників податків ДПС. До складу комісії центрального рівня входять посадові особи ДПС.".

Позивачем всупереч вимог п.4, п.5, п.8 ч.5 ст.160, ч.4 ст.161 КАС України до позовної заяви додано оскаржуване рішення від 10.05.2024 № 11031155/33016515 та рішення від 21.05.2024 за №31884/33016515/2 не в повному обсязі та не належної якості, що, зокрема, перешкоджає суду у встановленні суб`єкта владних повноважень, яким прийнято оскаржуване рішення.

У позові позивачем заявлено одну позовну вимогу немайнового характеру.

Як зазначено у ч.1 ст.4 Закону України Про судовий збір, судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Згідно з ч.2 ст.4 Закону України Про судовий збір ставки судового збору встановлюються у таких розмірах: за подання до адміністративного суду позову немайнового характеру, який подано: суб`єктом владних повноважень, юридичною особою або фізичною особою-підприємцем 1 розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

У ст.7 Закону України Про Державний бюджет України на 2025 рік установлено з 1 січня 2025 року прожитковий мінімум для працездатних осіб у сумі 3028 грн. 00 коп.

Відповідно до ч.3 ст.4 Закону України Про судовий збір при поданні до суду процесуальних документів, передбачених частиною другою цієї статті, в електронній формі - застосовується коефіцієнт 0,8 для пониження відповідного розміру ставки судового збору.

Дана позовна заява надіслана до суду в електронній формі.

З огляду на викладене, позивач при зверненні із даним позовом повинен був сплатити судовий збір за одну позовну вимогу немайнового характеру у сумі 2422 грн. 40 коп.

Всупереч вимог ч.3 ст.161 КАС України позивачем до позову не додано доказів сплати до відповідного бюджету судового збору у розмірі ставки, встановленої ст.4 Закону України Про судовий збір, за одну позовну вимогу нейнового характеру (2422 грн. 40 коп.).

Отже, позивачем не додано доказів сплати судового збору, як цього вимагає ч.3 ст.161 КАС України.

Відповідно до ч.1-ч.2 ст.169 КАС України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху. В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху. Якщо ухвала про залишення позовної заяви без руху постановляється з підстави несплати судового збору у встановленому законом розмірі, суд в такій ухвалі повинен зазначити точну суму судового збору, яку необхідно сплатити (доплатити).

За таких обставин позов підлягає залишенню без руху з наданням строку для усунення недоліків.

Недоліки позову можуть бути усунені шляхом подання до суду: заяви про поновлення строку звернення до адміністративного суду з додаванням документальних доказів поважності такого пропуску; оскаржуване рішення від 10.05.2024 № 11031155/33016515 та рішення від 21.05.2024 за №31884/33016515/2 в повному обсязі та належної якості; доказів сплати судового збору у розмірі ставки, встановленої ст.4 Закону України "Про судовий збір", за одну позовну вимогу немайнового характеру в сумі 2422 грн. 40 коп.

Керуючись ст.ст.160, 161, 169, 241, 243, 248 КАС України, суддя

УХВАЛИВ:

Позовну заяву Приватного підприємства АВТОСОЮЗ 97 до Головного управління ДПС у Запорізькій області, Державної податкової служби України про визнання протиправним та скасування рішення, зобов`язання вчинити певні дії, - залишити без руху.

Позивачу усунути недоліки позовної заяви, зазначені в мотивувальній частині ухвали суду, у строк, що не перевищує десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Роз`яснити позивачу, що в разі неусунення недоліків позовна заява вважатиметься неподаною та буде повернута.

Копію ухвали про залишення позовної заяви без руху надіслати позивачу.

Ухвала про залишення позовної заяви без руху набирає законної сили з моменту її підписання. Заперечення на ухвалу може бути включено до апеляційної скарги на рішення суду.

Суддя А.В. Сіпака