Справа № 640/20135/22
Суддя: Войтович І. І.
Дата ухвалення: 2025-12-01 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

КИЇВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

01 грудня 2025 року Справа №640/20135/22

Київський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Войтович І.І., розглянувши у порядку письмового провадження за правилами спрощеного позовного провадження адміністративну справу за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «ТОРГОВИЙ ДІМ «ГЕЛІОФОРМАТ» до Головного управління Державної податкової служби у місті Києві про визнання протиправним та скасування рішення, зобов`язання вчинити певні дії,

в с т а н о в и в:

До Київського окружного адміністративного суду звернулось Товариства з обмеженою відповідальністю «ТОРГОВИЙ ДІМ «ГЕЛІОФОРМАТ» з позовом до Головного управління Державної податкової служби у місті Києві, в якому просить:

- скасувати рішення про відповідність/невідповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податків № 265797 від 14.07.2022 та № 303670 від 07.09.2022;

- зобов`язати Головне управління ДПС у м. Києві, як відокремлений підрозділ ДПС виключити ТОВ "ТОРГІВЕЛЬНИЙ ДІМ "ГЕЛІОФОРМАТ" з переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості.

В обґрунтування позовних вимог позивач вказує, що дії відповідача щодо прийняття спірного рішення про відповідність позивача критеріям ризиковості суперечать нормам податкового законодавства та є необґрунтованими, оскільки товариством подано до контролюючого органу усі необхідні первинні документи, які підтверджують реальність проведених господарських операцій та спростовують ризиковість позивача як платника податків. З урахуванням наведеного, позивач вважає, що рішення є протиправним та підлягає скасуванню, а позовні вимоги задоволенню в повному обсязі.

Ухвалою Окружного адміністративного суду міста Києва від 22.11.2022 у справі № 640/20135/22 позовну заяву було залишено без руху з підстав неналежного надіслання позивачем копії позову з додатками до суду, відповідно на електронну пошту, а не через підсистему (модуль) Єдиної судової інформаційно-комунікаційної системи «Електронний суд».

Ухвалою Окружного адміністративного суду міста Києва від 29.11.2022 у справі № 640/20135/22 продовжено ТОВ «ТОРГОВИЙ ДІМ «ГЕЛІОФОРМАТ» строк для усунення недоліків позовної заяви у зв`язку із ненаданням позивачем доказів надіслання копії позову з додатками відповідачу.

06.12.2022 через підсистему (модуль) Єдиної судової інформаційно-комунікаційної системи «Електронний суд» позивачем надано до суду заяву про усунення недоліків позовної заяви.

На виконання положень п. 2 розділу ІІ Прикінцеві та перехідні положення Закону України "Про ліквідацію Окружного адміністративного суду міста Києва та утворення Київського міського окружного адміністративного суду" від 13 грудня 2022 року №2825-ІХ, дана справа надіслана за належністю до Київського окружного адміністративного суду.

11.01.2023 вказані матеріали адміністративного позову отримані Київським окружним адміністративним судом та протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями, 12.01.2023 справа розподілена судді Войтович І.І.

Ухвалою Київського окружного адміністративного суду від 16.01.2023 у справі № 640/20135/22 відкрито провадження в адміністративній справі, визначено розглядати таку за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін за наявними у справі матеріалами. Запропоновано відповідачу протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення ухвали про відкриття провадження у справі подати до суду відзив на позовну заяву.

Відповідач в поданому до суду відзиві на позовну заяву заперечує проти задоволення позовних вимог та зазначає, що контролюючим органом правомірно прийнято рішення про відповідність платника податків критеріям ризиковості від 07.09.2022 № 303670, наполягає, що дане рішення прийняте згідно вимог законодавства, скасуванню не підлягає, а відтак просить суд відмовити у задоволенні позовних вимог в повному обсязі.

Крім того, зазначає, що попереднє рішення про відповідність критеріям ризиковості платника податку від 14.07.2022 № 265797 втратило чинність.

Розглянувши подані документи і матеріали, з`ясувавши усі фактичні обставини справи, на яких ґрунтується позов, відзив, оцінивши докази, які мають значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд встановив таке.

Товариство з обмеженою відповідальністю «ТОРГОВИЙ ДІМ «ГЕЛІОФОРМАТ» () зареєстровано 14.06.2021.

Позивач є платником ПДВ, ІПН 95.

ТОВ «ТОРГОВИЙ ДІМ «ГЕЛІОФОРМАТ» є платником ПДВ та платником податку на прибуток на загальних підставах.

Основним видом діяльності позивача є: 46.90 Неспеціалізована оптова торгівля.

Іншими видами діяльності ТОВ «ТОРГОВИЙ ДІМ «ГЕЛІОФОРМАТ» є: Торгівля електроенергією, Діяльність посередників у торгівлі товарами широкого асортименту, Складське господарство, Інша допоміжна діяльність у сфері транспорту, Діяльність у сфері інжинірингу, геології та геодезії, надання послуг технічного консультування в цих сферах.

Станом на 01.12.2021 у ТОВ «ТОРГОВИЙ ДІМ «ГЕЛІОФОРМАТ» перебував штат у кількості 5 штатних одиниць з місячним фондом заробітної плати у розмірі 40 000,00 грн, що підтверджується штатним розписом, затвердженим Наказом від 22.11.2021 № 02-Ш.

Товариство має транспортні засоби, які суборендує у ТОВ «ЧОРНОМОРСЬКА ТРАНСПОРТНА КОМПАНІЯ», що підтверджується копією договору суборенди транспортного засобу з екіпажем (водієм) № 0110/21-1 від 01.10.2021.

Водночас, Комісією з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних Головного управління ДПС у м. Києві прийнято оскаржуване рішення про відповідність ТОВ «ТОРГОВИЙ ДІМ «ГЕЛІОФОРМАТ» пункту 8 критеріїв ризиковості платника податку № 267597 від 14.07.2022.

Підставою віднесення позивача до критеріїв ризиковості платника податку вказано що «В ході аналізу баз даних ДПС України отримано податкову інформацію, що підприємство здійснює формування податкового кредиту від ризикових контрагентів-постачальників, а саме: ТОВ "ТРАНСПОРТНА КОМПАНІЯ СТОЛИЧНА" (код 40463718), ТОВ "НЬЮКАСТЛ" (код 42248373). Крім того реалізація відбувається на ризикових контрагентів-покупців, а саме: ТОВ "НЬЮКАСТЛ" (код 42248373), ТОВ "НОВА СІСТЕМС" (код 44194037), ПП "АМЕЛІ" (код 34930982), ТОВ "ВКФ ІСТОК ТЕРРА" (код 44635913), ТОВ "НІК АРІАДНА" (код 39133517), ТОВ "ТРАНСПОРТНА КОМПАНІЯ СТОЛИЧНА" (код 40463718).»

ТОВ «ТОРГОВИЙ ДІМ «ГЕЛІОФОРМАТ» подало повідомлення про подання інформації та копій документів щодо невідповідності платника податку критеріям ризиковості платника податку від 30.08.2022 № 1 із поясненнями та копіями документів для підтвердження фінансово-господарської діяльності товариства за 2021-2022 роки. Разом з тим, надано пояснення та копії документів щодо підтвердження господарських операцій із зазначеними у спірному рішенні контрагентами (кількість додатків 100).

Разом з тим, копії документів, які підтверджують господарські операції із контрагентами позивача надані разом із позовною заявою та дослідженні судом.

Однак, з урахуванням Комісією з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних Головного управління ДПС у м. Києві прийнято нове рішення про відповідність ТОВ «ТОРГОВИЙ ДІМ «ГЕЛІОФОРМАТ» пункту 8 критеріїв ризиковості платника податку № 303670 від 07.09.2022.

Підставою прийняття вищезазначеного рішення вказано що «Використовуючи бази даних ДПС України, надані пояснення та копії документів, проведено аналіз діяльності ТОВ "ТД "ГЕЛІОФОРМАТ" (43906688), в процесі якого встановлено, що підприємство здійснює формування податкового кредиту від ризикових контрагентів-постачальників, а саме: ТОВ "ТРАНСПОРТНА КОМПАНІЯ СТОЛИЧНА" (код 40463718), ТОВ "НЬЮКАСТЛ" (код 42248373). Крім того реалізація відбувається на ризикових контрагентів-покупців, а саме: ТОВ "НЬЮКАСТЛ" (код 42248373), ТОВ "НОВА СІСТЕМС" (код 44194037), ПП "АМЕЛІ" (код 34930982), ТОВ "ВКФ ІСТОК ТЕРРА" (код 44635913), ТОВ "НІК АРІАДНА" (код 39133517), ТОВ "ТРАНСПОРТНА КОМПАНІЯ СТОЛИЧНА" (код 40463718).»

Не погоджуючись із спірними рішеннями відповідача, позивач звернувся з цим позовом до суду.

Надаючи правову оцінку спірним правовідносинам, що виникли між сторонами, суд виходить з наступного.

Предметом розгляду у цій справі є рішення комісії з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних Головного управління Державної податкової служби у місті Києві від 14.07.2022 № 267597 та від 07.09.2022 № 303670 про відповідність платника податку на додану вартість - ТОВ «ТОРГОВИЙ ДІМ «ГЕЛІОФОРМАТ» критеріям ризиковості платника податку на підставі пункту 8 Критеріїв ризиковості платника податку, у зв`язку з чим, судом підлягає перевірка по встановленню законності чи протиправності прийнятих спірних рішень суб`єктом владних повноважень про відповідність платника податків критеріям ризиковості, на дотримання останнього вимогам ч. 2 ст. 2 Кодексу адміністративного судочинства України (надалі - КАС України).

Суд зазначає, що відповідно до частини 2 статті 19 Конституції України, органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Завданням адміністративного судочинства відповідно до ч. 1 ст. 2 КАС України є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.

Також, суд відмічає, що згідно положень п. 2 ч. 1 ст. 5 КАС України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до адміністративного суду, якщо вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб`єкта владних повноважень порушені її права, свободи або законні інтереси, і просити про їх захист шляхом: визнання протиправним та скасування індивідуального акта чи окремих його положень.

Згідно положень ст. 4 КАС України публічно-правовий спір це спір, у якому: хоча б одна сторона здійснює публічно-владні управлінські функції, в тому числі на виконання делегованих повноважень, і спір виник у зв`язку із виконанням або невиконанням такою стороною зазначених функцій; або хоча б одна сторона надає адміністративні послуги на підставі законодавства, яке уповноважує або зобов`язує надавати такі послуги виключно суб`єкта владних повноважень, і спір виник у зв`язку із наданням або ненаданням такою стороною зазначених послуг; або хоча б одна сторона є суб`єктом виборчого процесу або процесу референдуму і спір виник у зв`язку із порушенням її прав у такому процесі з боку суб`єкта владних повноважень або іншої особи.

Індивідуальний акт - це акт (рішення) суб`єкта владних повноважень, виданий (прийняте) на виконання владних управлінських функцій або в порядку надання адміністративних послуг, який стосується прав або інтересів визначеної в акті особи або осіб, та дія якого вичерпується його виконанням або має визначений строк.

В силу ч. 2 ст. 2 КАС України у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); безсторонньо (неупереджено); добросовісно; розсудливо; з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; своєчасно, тобто протягом розумного строку.

За ч. 3 ст. 2 КАС України основними засадами (принципами) адміністративного судочинства є: 1) верховенство права; 2) рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом; 3) гласність і відкритість судового процесу та його повне фіксування технічними засобами; 4) змагальність сторін, диспозитивність та офіційне з`ясування всіх обставин у справі; 5) обов`язковість судового рішення; 6) забезпечення права на апеляційний перегляд справи; 7) забезпечення права на касаційне оскарження судового рішення у випадках, визначених законом; 8) розумність строків розгляду справи судом; 9) неприпустимість зловживання процесуальними правами; 10) відшкодування судових витрат фізичних та юридичних осіб, на користь яких ухвалене судове рішення.

Провадження в адміністративних справах здійснюється відповідно до закону, чинного на час вчинення окремої процесуальної дії, розгляду і вирішення справи (ч. 3 ст. 3 КАС України).

Пунктом 201.1 статті 201 Податкового кодексу України (надалі - ПК України) визначено, що на дату виникнення податкових зобов`язань платник податку зобов`язаний скласти податкову накладну в електронній формі з дотриманням умови щодо реєстрації у порядку, визначеному законодавством, електронного підпису уповноваженої платником особи та зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних у встановлений цим Кодексом термін.

Відповідно до пункту 201.16 статті 201 ПК України, реєстрація податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних може бути зупинена в порядку та на підставах, визначених Кабінетом Міністрів України.

Постановою Кабінету Міністрів України від 11 грудня 2019 року № 1165 на виконання вимог пункту 201.16 статті 201 ПК України затверджено Порядок з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних (надалі - Порядок № 1165), який визначає механізм зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, організаційні та процедурні засади діяльності комісій з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі, права та обов`язки їх членів.

Додатком 1 до Порядку № 1165 встановлено Критерії ризиковості платника податку на додану вартість, зокрема: п. 8. У контролюючих органах наявна податкова інформація, яка стала відома у процесі провадження поточної діяльності під час виконання покладених на контролюючі органи завдань і функцій, що визначає ризиковість здійснення господарської операції, зазначеної в поданих для реєстрації податковій накладній/розрахунку коригування.

Згідно п. 5 Порядку № 1165 платник податку, яким складено та/або подано для реєстрації в Реєстрі податкову накладну/розрахунок коригування, що не відповідають жодній з ознак безумовної реєстрації, перевіряється щодо відповідності критеріям ризиковості платника податку (додаток 1), показникам, за якими визначається позитивна податкова історія платника податку (додаток 2).

Податкова накладна/розрахунок коригування, що не відповідають жодній з ознак безумовної реєстрації, перевіряються щодо відповідності відображених у них операцій критеріям ризиковості здійснення операцій (додаток 3).

Пунктом 6 вказаного Порядку № 1165 також визначено, що у разі коли за результатами автоматизованого моніторингу платник податку, яким складено податкову накладну/розрахунок коригування, відповідає хоча б одному критерію ризиковості платника податку, реєстрація таких податкової накладної/розрахунку коригування зупиняється.

Питання відповідності/невідповідності платника податку критеріям ризиковості платника податку розглядається комісією регіонального рівня.

У разі встановлення відповідності платника податку хоча б одному з критеріїв ризиковості платника податку комісією регіонального рівня приймається рішення про відповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку.

Включення платника податку до переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості платника податку, здійснюється в день проведення засідання комісії регіонального рівня та прийняття відповідного рішення.

Платник податку отримує рішення про відповідність критеріям ризиковості платника податку через електронний кабінет у день прийняття такого рішення (додаток 4).

У рішенні зазначається підстава, відповідно до якої встановлено відповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку.

Комісією регіонального рівня розглядається питання виключення платника податку з переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості платника податку, у разі виявлення обставин та/або отримання інформації, що свідчать про невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку та/або отримання інформації та копій відповідних документів від платника податку, що свідчать про невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку.

У разі виявлення обставин та/або отримання інформації, визначених абзацом сьомим цього пункту, та прийняття комісією регіонального рівня рішення про невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку платник податку отримує таке рішення в електронному кабінеті в день його прийняття (додаток 4).

Інформація та копії документів подаються платником податку до ДПС в електронній формі засобами електронного зв`язку з урахуванням вимог Законів України Про електронні документи та електронний документообіг, Про електронні довірчі послуги та Порядку обміну електронними документами з контролюючими органами, затвердженого Мінфіном.

Документами, необхідними для розгляду питання виключення платника податку з переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості платника податку, можуть бути:

договори, зокрема зовнішньоекономічні контракти, з додатками до них;

договори, довіреності, акти керівного органу платника податку, якими оформлено повноваження осіб, які одержують продукцію в інтересах платника податку для здійснення операції;

первинні документи щодо постачання/придбання товарів/послуг, зберігання і транспортування, навантаження, розвантаження продукції, складські документи (інвентаризаційні описи), у тому числі рахунки-фактури/інвойси, акти приймання-передачі товарів (робіт, послуг) з урахуванням наявних типових форм та галузевої специфіки, накладні;

розрахункові документи та/або банківські виписки з особових рахунків;

документи щодо підтвердження відповідності продукції (декларації про відповідність, паспорти якості, сертифікати відповідності), наявність яких передбачено договором та/або законодавством;

інші документи, що підтверджують невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку.

Інформацію та копії документів, подані платником податку, комісія регіонального рівня розглядає протягом семи робочих днів, що настають за датою їх надходження, та приймає відповідне рішення.

За результатами розгляду інформації та копій документів комісією регіонального рівня приймається рішення про відповідність/невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку, яке платник податку отримує в електронному кабінеті у день його прийняття (додаток 4).

Виключення платника податку з переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості платника податку, здійснюється в день проведення засідання комісії регіонального рівня та прийняття відповідного рішення.

Якщо комісією регіонального рівня протягом семи робочих днів, що настають за датою надходження зазначеної інформації та документів, не прийнято відповідного рішення, платник податку виключається з переліку платників податку, які відповідають критеріям ризиковості платника податку.

У разі надходження до контролюючого органу відповідного рішення суду, яке набрало законної сили, комісія регіонального рівня виключає платника податку з переліку платників податку, які відповідають критеріям ризиковості платника податку.

Комісія регіонального рівня постійно проводить моніторинг щодо відповідності/невідповідності платників податку критеріям ризиковості платника податку.

Пункт 7 Порядку № 1165 визначає, що у разі коли за результатами автоматизованого моніторингу податкової накладної/розрахунку коригування встановлено, що відображена в них операція відповідає хоча б одному критерію ризиковості здійснення операції, крім податкової накладної/розрахунку коригування, складених платником податку, який відповідає хоча б одному показнику, за яким визначається позитивна податкова історія, реєстрація таких податкової накладної/розрахунку коригування зупиняється.

Платник податку отримує інформацію щодо податкових накладних/розрахунків коригування, реєстрація яких зупинена, через електронний кабінет (п. 8 Порядку № 1165).

Системний аналіз норм вищевказаного Порядку № 1165 свідчить, що для віднесення до переліку платників податків, які відповідають критеріям ризиковості є п. 8 Критеріїв ризиковості платника податку на додану вартість, у рішенні Комісія має зазначити джерела отримання податкової інформації, зміст податкової інформації та висновки комісії про ризиковість конкретної господарської операції, які ґрунтуються на аналізі матеріалів щодо конкретної господарської операції та загальної інформації про платника податку, наявної в ДПС.

Суд зазначає, що внесення платника податків до переліку ризикових платників на підставі п. 8 Критеріїв ризиковості платника податку є підставою для зупинення реєстрації в ЄРПН в подальшому всіх складених платником податку податкових накладних/розрахунків коригування.

Як встановлено судом, комісією регіонального рівня прийнято рішення комісії з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних Головного управління Державної податкової служби у місті Києві від 14.07.2022 № 267597 та від 07.09.2022 № 303670 про відповідність платника податку на додану вартість - ТОВ «ТОРГОВИЙ ДІМ «ГЕЛІОФОРМАТ» критеріям ризиковості платника податку на підставі пункту 8 Критеріїв ризиковості платника податку.

При цьому, виходячи з аналізу оскаржуваних рішень та наданих до матеріалів справи документів, суд зауважує, що будь-яких доказів на підтвердження отриманої інформації, виявлених обставин, на підставі яких прийнято оскаржувані рішення про включення позивача до переліку ризикових платників податків, суду надано не було, як і не надано доказів того, що відповідач вчиняв будь-які дії, спрямовані на перевірку обставин господарських операцій із вказаними контрагентами не наведено, та не обґрунтовано у зв`язку із чим застосовано код, який впливає на відповідність підприємства п. 8 Критеріїв ризиковості платника податків та на підставі чого здійснено його застосування.

Окрім вказаного, з аналізу оскаржуваних рішень вбачається, що контролюючим органом в рядку щодо «Податкова інформація» не зазначено суть та характер наявної податкової інформації, що стала підставою для прийняття таких рішень, не ідентифіковано конкретні ризикові операції та/або податкові накладні платника, в яких були зафіксовані такі операції, не наведено конкретних підстав їх прийняття (фактичних і юридичних), а також переконливих і зрозумілих мотивів їх прийняття, натомість контролюючим органом лише зазначено, що позивач формує податковий кредит від ризикових контрагентів-постачальників та реалізує товар на ризикових контрагентів-покупців.

Верховний Суд у постанові від 19.11.2021 по справі № 140/17441/20 зазначив, що при вирішенні спорів такої категорії суди, з огляду на правове регулювання і характер цих відносин, мають досліджувати і надавати оцінку змісту оскаржуваного рішення, змісту протоколу засідання комісій та наданих податковим органом документів, порядку прийняття рішення та повноваженням комісії контролюючого органу.

Суд зазначає, що комісія, приймаючи рішення з посиланням на те, що у контролюючих органах наявна податкова інформація, має обґрунтувати, на підставі якої інформації комісія дійшла такого висновку та надати належні, допустимі докази в підтвердження цієї інформації, що узгоджується із позицією викладеною у постанові Верховного Суду від 30.11.2021 по справі № 340/1098/20.

Верховний Суд у постановах від 05.01.2021 у справі 640/11321/20 та від 23.06.2022 у справі № 640/6130/20, від 07.04.2023 у справі № 280/3639/20 зауважив, що навіть, якщо Порядком № 1165 затверджено форму рішення, яка не передбачає конкретизації підстав у разі відповідності пунктам 1 - 8 критеріїв ризиковості платника податку, проте невиконання відповідачем обов`язку доказування, встановленого частиною 2 статті 77 КАС України, а саме недоведеність суду правомірності прийняття рішення (що воно прийняте обґрунтовано, добросовісно, розсудливо, за наявності визначених Порядком № 1165 підстав), є підставою для визнання протиправним та скасування оскаржуваного рішення.

Так, загальними вимогами, які висуваються до акта індивідуальної дії, як акта правозастосування, є його обґрунтованість та вмотивованість, тобто наведення податковим органом конкретних підстав його прийняття (фактичних і юридичних), а також переконливих і зрозумілих мотивів його прийняття, що узгоджується, серед врахованого, із правовою позицією Верховного Суду викладеної у постановах від 05.01.2021 у справі № 640/10988/20 та від 05.01.2021 у справі № 640/11321/20.

Відповідно, в силу норм діючого законодавства, Комісією ГУ ДПС у м. Києві зазначено в спірних рішеннях інформацію та підстави їх прийняття, при цьому не надано суду жодного належного доказу, який би досліджувався в ході засідання Комісії, і який би слугував підставою для прийняття оскаржуваних рішень та був покладений в основу їх прийняття, що вимагається в силу ч. 2 ст. 77 КАС України.

Водночас, податковим органом не надано пояснення чому надані позивачем документи не були взяті до уваги та/або чому такі не спростовують наявну у контролюючого органу податкову інформацію.

Суд звертає увагу на те, що податкова інформація, наявна у контролюючого органу, є лише статистичними даними, які самі по собі не можуть свідчити про вчинення підприємством порушень та не підтверджує ризиковість платника податків.

Будь-яка податкова інформація, зокрема, надана іншими контролюючими органами носить виключно інформативний характер та не є належним доказом в розумінні закону.

Така позиція підтримується Верховним Судом, про що свідчить правовий висновок останнього, викладений у постановах від 02.04.2020 у справі № 160/93/19, від 04.06.2020 у справі № 340/422/19 та від 16.04.2021 у справі № 813/1301/15.

Верховний Суд у постанові від 22.07.2021 у справі № 520/480/20 вказав, що саме лише посилання контролюючого органу про те, що аналіз діяльності товариства свідчить про наявність ризиків маніпулювання показниками податкової звітності та даними Єдиного реєстру податкових накладних, а також мінімізації платежів до бюджету, без належного обґрунтування і документального підтвердження, не може свідчити про відповідність рішення критеріям правомірності, які пред`являються до рішень суб`єктів владних повноважень і закріплені у частині другій статті 2 КАС України.

Суд також бере до уваги висновки Верховного Суду у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду, викладені в постанові від 23 червня 2022 року у справі № 640/6130/20, де Суд дійшов висновку, що аналіз приписів Порядку №1165 дає підстави вважати, що право комісії регіонального рівня щодо розгляду питання про відповідність/невідповідність платника ПДВ критеріям ризиковості платника податку самостійно ініціювати процедуру розгляду вказаного питання лише з підстав наявності певної податкової інформації вказаним Порядком не передбачено. Відповідно до пункту 6 Порядку №1165 виявлення обставин та/або отримання інформації може бути самостійною підставою лише для розгляду комісією регіонального рівня питання виключення платника податку з переліку платників, а не питання щодо включення його до такого переліку.

Відповідно до ч.5 ст. 242 КАС України, при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

Суд зауважує, що оскаржувані в межах цієї справи рішення взагалі не містять суті та характеру отриманої податкової інформації, що стала підставою для прийняття останніх.

Відповідачем не надано до суду документального підтвердження обставин, що товариство та/або його контрагенти задіяні у проведенні ризикових операцій. Жодних доказів провадження заявником господарської діяльності в умовах та обставинах, котрі характеризуються ознаками недодержання вимог чинного законодавства України, не подано.

При цьому, ТОВ «ТОРГОВИЙ ДІМ «ГЕЛІОФОРМАТ» надано первинні документи, які свідчать про здійснення господарських операцій із спірними контрагентами.

Крім того, як свідчать матеріали справи, такі документи надавалися й відповідній комісії відповідача.

Таким чином, на дату подання позивачем Повідомлення про подання інформації та копій документів щодо невідповідності платника податку критеріям ризиковості платника податку, а саме 30.08.2022, та на дату прийняття останнього оскаржуваного рішення від 07.09.2022 № 303670 були відсутні підстави для віднесення ТОВ «ТОРГОВИЙ ДІМ «ГЕЛІОФОРМАТ» до переліку платників податків, які відповідають критеріям ризиковості платника податку.

Враховуючи висновки викладені в постановах Верховного Суду від 23.04.2019 у справі № 826/22370/15, від 02.10.2018 у справі № 808/2524/17, від 23.06.2021 у справі № 160/3364/19, суд зазначає також необґрунтованим посилання контролюючого органу на податкову інформацію, що наявна в інформаційно - аналітичних базах відносно ризиковості платника податків, оскільки норми податкового законодавства не ставлять у залежність достовірність даних податкового обліку платника податків від дотримання податкової дисципліни його контрагентами - постачальниками, якщо цей платник (покупець) мав реальні витрати у зв`язку з придбанням товарів (робіт, послуг), призначених для використання у його господарській діяльності. Порушення певним постачальником товару (робіт, послуг) у ланцюгу постачання вимог податкового законодавства чи правил ведення господарської діяльності не може бути підставою для висновку про порушення покупцем товару (робіт, послуг) вимог закону щодо формування податкового кредиту/витрат, тому платник податків (покупець товарів (робіт, послуг) не повинен зазнавати негативних наслідків у вигляді позбавлення права на формування валових витрат за можливу неправомірну діяльність його контрагента за умови, якщо судом не встановлено фактів, які свідчать про обізнаність платника податків щодо такої поведінки контрагента та злагодженість дій між ними.

Проведений моніторинг контролюючим органом не передбачає здійснення ним оцінки дотримання платником вимог податкового законодавства та аналізу змісту та характеру правовідносин, що стали підставою для формування даних податкового обліку платника, оскільки таке підлягає дослідженню контролюючим органом при проведенні податкової перевірки платника з дослідженням фінансово-господарських документів, пов`язаних з нарахуванням і сплатою податку.

Судом встановлено, що товариство є діючим підприємством, платником податків, зокрема ПДВ, має трудові ресурси та матеріально технічну базу необхідну для здійснення господарської діяльності.

Контролюючим органом не надано суду належних та достатніх доказів щодо неналежного ведення господарської діяльності позивачем, задіяння його в схемах по ухиленню від сплати податків, формування та подання до контролюючого органу незаконної податкової звітності за наслідками здійснених господарських операцій із контрагентами, не підтверджених первинними та бухгалтерськими документами.

Суд зазначає, що наслідком прийняття відповідачем спірних рішень та внесення платника податку до переліку платників податків, які відповідають критеріям ризиковості, є зупинення в автоматичному порядку реєстрації всіх без виключення поданих позивачем податкових накладних/розрахунків коригування. Такі наслідки носять для позивача виключно негативний характер з огляду на те, що строк реєстрації кожної податкової накладної значно збільшується, а на позивача покладається додатковий обов`язок щодо надання пояснень та документів, при цьому, остаточне рішення про реєстрацію податкової накладної чи про відмову в реєстрації буде прийнято лише після надання таких пояснень та документів.

Негативні наслідки від необґрунтованого прийняття такого рішення є також у тому, що контрагенти позивача не мають можливості сформувати податковий кредит за податковою накладною, реєстрація якої зупинена, що у подальшому несе ризики припинення господарських відносин між позивачем та його контрагентами.

При цьому право на оскарження в судовому порядку Рішення про відповідність/невідповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника визначається з норми пункту 6 Порядку № 1165, за яким у разі надходження до контролюючого органу відповідного рішення суду, яке набрало законної сили, комісія регіонального рівня виключає платника податку з переліку платників податку, які відповідають критеріям ризиковості платника податку.

Право на звернення до суду також передбачено в затвердженій формі Рішення (додаток 4 до Порядку № 1165), а саме: «Рішення про відповідність/невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку може бути оскаржено в адміністративному або судовому порядку».

Щодо покликання відповідача на п. 6 Порядку №1165 та зазначення про те, що попереднє рішення від 14.07.2022 №265797 про відповідність критеріям ризиковості платника податку втратило чинність, суд зазначає про безпідставність вказаного правового застосування враховуючи, що зазначена норма Порядку №1165 мала зміни згідно постанови КМУ № 574 від 02.06.2023, яка набрала чинності 08.07.2023 та відповідно з зазначеної дати належить до правозастосування. Друге спірне рішення у справі прийнято 07.09.2022 №303670.

Враховуючи вищевикладене, суд дійшов до висновку, що відповідачем не доведено існування підстав для застосування до позивача п. 8 Критеріїв ризиковості платників податку з відповідним внесенням до переліку ризикових суб`єктів господарювання, у зв`язку з чим, суд приходить до висновку про протиправність рішень комісії з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних Головного управління Державної податкової служби у місті Києві від 14.07.2022 № 267597 та від 07.09.2022 № 303670 про відповідність платника податку на додану вартість - ТОВ «ТОРГОВИЙ ДІМ «ГЕЛІОФОРМАТ» критеріям ризиковості платника податку на підставі пункту 8 Критеріїв ризиковості платника податку.

Вказані оскаржувані рішення не відповідають положенням ч. 2 ст. 2 КАС України та підлягають скасуванню.

Крім того, суд вказує, що позовна вимога щодо зобов`язання ГУ ДПС у місті Києві виключити ТОВ «ТОРГОВИЙ ДІМ «ГЕЛІОФОРМАТ» () з переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості платника податку також підлягає задоволенню, оскільки є похідною позовною вимогою від основної, яка задоволена судом з вищевикладених підстав.

Частиною першою статті 77 КАС України встановлено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

Відповідно до частиною 2 статті 77 КАС України в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача, якщо він заперечує проти адміністративного позову.

Суб`єкт владних повноважень повинен подати суду всі наявні у нього документи та матеріали, які можуть бути використані як докази у справі (абз. 2 ч. 2 ст. 77 КАС України).

За вказаною справою, суд зазначає, що відповідач, як суб`єкт владних повноважень належних і достатніх доказів, які б спростували доводи позивача щодо оскаржуваних рішень не надав.

Відтак, виходячи з меж заявлених позовних вимог, системного аналізу положень законодавства України та доказів, які містяться в матеріалах справи, суд приходить до висновку про наявність правових підстав для задоволення позову.

Інші доводи не спростовують викладеного та не доводять протилежного.

Відповідно до частини першої статті 139 КАС України при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.

Позивачем сплачено судовий збір у розмірі 2 481 грн 00 коп.

Зважаючи на задоволення позовних вимог, понесені позивачем судові витрати у вигляді сплаченого судового збору на суму 2 481 грн 00 коп. підлягають стягненню на його користь за рахунок бюджетних асигнувань відповідача - Головного управління ДПС у місті Києві.

Керуючись ст.ст. 9, 14, 73-78, 90, 139, 143, 242-246, 250, 255 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

в и р і ш и в:

Адміністративний позов - задовольнити.

Визнати протиправними та скасувати рішення Комісії з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних Головного управління Державної податкової служби у місті Києві від 14.07.2022 № 267597 та від 07.09.2022 № 303670 про відповідність платника податку на додану вартість - Товариства з обмеженою відповідальністю «ТОРГОВИЙ ДІМ «ГЕЛІОФОРМАТ» () критеріям ризиковості платника податку на підставі пункту 8 Критеріїв ризиковості платника податку.

Зобов`язати Головне управління ДПС у місті Києві () виключити ТОВ «ТОРГОВИЙ ДІМ «ГЕЛІОФОРМАТ» () з переліку платників податків, які відповідають критеріям ризиковості платника податку.

Стягнути на користь Товариства з обмеженою відповідальністю «ТОРГОВИЙ ДІМ «ГЕЛІОФОРМАТ» (; 03047, місто Київ, проспект Перемоги, будинок 50 офіс 253) за рахунок бюджетних асигнувань Головного управління ДПС у місті Києві, як відокремленого підрозділу ДПС (код ЄДРПОУ ВП 44116011; 04116, місто Київ, вулиця Шолуденка, 33/19) понесені витрати по сплаті судового збору у розмірі 2 481,00 грн (дві тисячі чотириста вісімдесят одну гривень 00 копійок).

Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті апеляційного провадження чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається до Шостого апеляційного адміністративного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

У разі оголошення судом лише вступної та резолютивної частини рішення, або розгляду справи в порядку письмового провадження, апеляційна скарга подається протягом тридцяти днів з дня складення повного тексту рішення.

Суддя Войтович І. І.