Справа № 320/15868/25
Суддя: Парненко В.С.
Дата ухвалення: 2025-12-01 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

КИЇВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

01 грудня 2025 року м. Київ справа №320/15868/25

Київський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Парненко В.С., розглянувши в порядку письмового провадження за правилами спрощеного позовного провадження адміністративну справу за позовною заявою Товариства з обмеженою відповідальністю «ФУД ТРЕНД» до Головного управління Державної податкової служби у Київській області, Державної податкової служби України про визнання протиправними та скасування рішень, зобов`язання вчинити певні дії,

в с т а н о в и в:

Товариство з обмеженою відповідальністю «ФУД ТРЕНД» (далі - позивач) звернулося до Київського окружного адміністративного суду з позовом до Головного управління Державної податкової служби у Київській області (далі відповідач 1) та Державної податкової служби України (далі відповідач 2), в якому просить суд:

-скасувати рішення комісії з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних: №33771/42043413/2 від 31.05.2024 про відмову у реєстрації податкової накладної №1 від 30.04.2024; №33785/42043413/2 від 31.05.2024 про відмову у реєстрації податкової накладної № 2 від 30.04.2024; - № 33762/42043413/2 від 31.05.2024 про відмову у реєстрації податкової накладної № 3 від 30.04.2024;

-зобов`язати Державну податкову службу України (адреса: 04053, м. Київ, Львівська площа, буд.8, Код ) зареєструвати в Єдиному реєстрі податкових накладних подані ТОВ «ФУД ТРЕНД» податкові накладні: №1 від 30.04.2024; №2 від 30.04.2024; №3 від 30.04.2024 датою їх подання.

В обґрунтування вимог позову позивач, описуючи зміст господарських відносин з контрагентом, зазначає про неправомірне зупинення реєстрації ПН, надання усіх необхідних документів з метою реєстрації спірної податкової накладної.

Так, позивач пояснив, що 01.03.2024 між ТОВ «ФУД ТРЕНД» та ТОВ «КОНВЕРГО» () було укладено договір оренди транспортного засобу №01/03/2024. В ході здійснення господарської діяльності позивачем складено та направлено на реєстрацію до Єдиного реєстру податкових накладних податкову накладну №1 від 30.04.2024 на загальну суму 24 000 грн, в т.ч. ПДВ 4 000,00 грн, реєстрація якої була зупинена податковим органом.

01.03.2024 між ТОВ «ФУД ТРЕНД» та ТОВ «ТРЕЙД МАКСИМУМ» () був укладений договір оренди транспортного засобу №01/03/2024-2. В результаті здійснення господарської діяльності ТОВ «ФУД ТРЕНД» було складено та направлено на реєстрацію до Єдиного реєстру податкових накладних податкову накладну №3 від 30.04.2024 на загальну суму 24 000 грн, в т.ч. ПДВ 4 000,00 грн, яка була заблокована податковим органом.

01.03.2024 між ТОВ «ФУД ТРЕНД» та ТОВ «ТРЕЙД ПЕРСОНА» () був укладений договір оренди транспортного засобу №01/03/2024. За результатами здійснення господарської діяльності між ТОВ «ТРЕЙД ПЕРСОНА» та ТОВ «ФУД ТРЕНД», останнім було складено та направлено на реєстрацію до Єдиного реєстру податкових накладних податкову накладну №2 від 30.04.2024 на загальну суму 24 000 грн, в т.ч. ПДВ 4 000,00 грн, реєстрація якої була зупинена податковим органом.

Позивач зазначив, що з метою розблокування спірних податкових накладних надав відповідачам пояснення та документи, які підтверджують господарські операції, проте контролюючий орган під час прийняття оспорюваних рішень не врахував їх, у зв`язку з чим дійшов безпідставних висновків про відмову у реєстрації податкових накладних.

За результатами автоматизованого розподілу справ між суддями Київського окружного адміністративного суду справа №320/15868/25 передана до розгляду судді Парненко В.С.

Ухвалою Київського окружного адміністративного суду від 08.04.2025 адміністративну справу №320/15868/25 прийнято до розгляду та відкрито провадження у справі за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами.

Відповідачі в поданому до суду відзиві заперечували проти задоволення позову. В обґрунтування своєї позиції зазначили, зокрема, що предметом позову у даній справі є оскарження рішень Державної податкової служби України, прийнятих за результатами розгляду скарг щодо рішень ГУ ДПС у Київській області, вважають, що зазначені рішення не впливають на суб`єктивні права та обов`язки позивача, не є юридично значимими для позивача, а, відтак, підстави до скасування даних рішень та задоволення позовних вимог відсутні, як і відсутні підстави щодо зобов`язання ДПС України зареєструвати спірні податкові накладні, оскільки такі вимоги є передчасними без належної правової оцінки рішень комісії регіонального рівня ДПС у Київській області. Крім того, відповідачі наполягають на правомірності спірних рішень та вказують на дискреційні повноваження контролюючого органу щодо реєстрації в ЄРПН податкових накладних.

Крім того, відповідачі зазначили, що оскільки рішення комісії регіонального рівня про відмову в реєстрації податкових накладних залишаються чинними, то вимоги позивача зобов`язати Державну податкову службу України зареєструвати спірні податкові накладні є передчасними, тому також не підлягають задоволенню.

Відповідачами також заявлено клопотання про проведення судового засідання з повідомленням (викликом) сторін.

Вирішуючи клопотання відповідачів, суд вказує на його необґрунтованість враховуючи предмет спору та в силу норм ст. 12, ст. 257 КАС України щодо розгляду судом справ незначної складності. Застосовуючи ст. 260 КАС України під час вирішення питання про відкриття провадження суд визначив порядок розгляду даної справи за правилами спрощеного позовного провадження. Підстав для задоволення зазначеного клопотання судом не встановлено.

Одночасно у відзиві на позовну заяву відповідачі зазначили про незгоду із клопотанням позивача про стягнення витрат на професійну правничу допомогу у розмірі 10 000,00 грн, оскільки сума гонорару не відповідає ні складності справи, ні обставинам, ні заявленим в адміністративному позові вимогам, просять відмовити в задоволенні клопотання про стягнення витрат на професійну правничу допомогу.

Розглянувши подані документи та матеріали, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, судом встановлені наступні обставини та відповідні їм правовідносини.

Товариство з обмеженою відповідальністю «ФУД ТРЕНД» в межах господарських відносин з ТОВ «КОНВЕРГО» (), ТОВ «ТРЕЙД МАКСИМУМ» () та ТОВ «ТРЕЙД ПЕРСОНА» () було складено та направлено до Єдиного реєстру податкових накладних податкові накладні:

№1 від 30.04.2024 на загальну суму 24 000 грн, в т.ч. ПДВ 4 000,00 грн;

№3 від 30.04.2024 на загальну суму 24 000 грн, в т.ч. ПДВ 4 000,00 грн;

№2 від 30.04.2024 на загальну суму 24 000 грн, в т.ч. ПДВ 4 000,00 грн, які за результатом автоматизованого моніторингу були зупинені з наступних підстав:

«Обсяг постачання товару/послуги 77.11, перевищує величину залишку, визначеного як різниця обсягу придбання такого товару/послуги та обсягу його постачання, що відповідає п.1 Критеріїв ризиковості здійснення операцій (додаток 3 Порядку). Додатково повідомляємо: показник "D"=13.1572%, "Рпоточ"=0. Пропонуємо надати пояснення та копії документів, достатніх для прийняття рішення про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних».

На зазначену пропозицію, платником податку було направлено до контролюючого органу пояснення за вих. №10/05 від 10.05.2024, вих. №13/05 від 13.05.2024 з копіями документів щодо зупинених податкових накладних.

Пояснення розглянуто Комісією ГУ ДПС у Київській області та прийнято рішення від 14.05.2024 №11046824/42043413, від 16.05.2024 №11060445/42043413, від 16.05.27/42043413 про відмову у реєстрації податкових накладних №1, №2, №3 від 30.04.2024 в Єдиному реєстрі податкових накладних, з вказаною причиною відмови в реєстрації, а саме: «надання платником податку копій документів, складених із порушенням законодавства».

У розділі «Додаткова інформація» рішення від 14.05.2024 №11046824/42043413 щодо податкової накладної №1 від 30.04.2024 податковий орган зазначив: «відсутні реєстраційні посвідчення на автотранспорт, при лізингу авто акти не містять повну марку транспорту».

У розділі «Додаткова інформація» рішень від 16.05.2024 №11060445/42043413 та 11060447/42043413 щодо податкових накладних №2 та №3 від 30.04.2024 податковий орган зазначив: «реєстраційні документи з об`єктів оренди не надані».

ТОВ «ФУД ТРЕНД» подало скарги на рішення Комісії ГУ ДПС у Київській області, за результатами розгляду яких, Комісією центрального рівня прийнято рішення від 31.05.2024 №33771/42043413/2, №33785/42043413/2 та № 33762/42043413/2 про залишення скарги без задоволення та рішення комісії регіонального рівня про відмову у реєстрації податкових накладних в Єдиному реєстрі податкових накладних - без змін, з підстав: «ненадання платником податку копій первинних документів щодо постачання/придбання товарів/послуг, зберігання і транспортування, навантаження, розвантаження продукції, складських документів (інвентаризаційні описи), у тому числі рахунки-фактури/інвойси, акти приймання-передачі товарів (робіт, послуг) з урахуванням наявності певних типових форм та галузевої специфіки, накладних».

Вважаючи свої права порушеними, позивач звернувся до суду з даним позовом.

Вирішуючи спір по суті заявлених позовних вимог, суд виходить з наступного.

Відповідно до частини 2 статті 19 Конституції України, органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Відносини, що виникають у сфері справляння податків і зборів, порядок їх адміністрування, права, обов`язки платників податків та зборів, компетенцію контролюючих органів, повноваження і обов`язки їх посадових осіб під час адміністрування податків, а також відповідальність за порушення податкового законодавства регулюються Податковим кодексом України від 02.12.2010 №2755-VI (в редакції, чинній на час виникнення між сторонами спірних відносин).

Відповідно до пункту 201.1 статті 201 Податкового кодексу України (надалі - ПК України, в редакції, чинній на момент виникнення спірних правовідносин) на дату виникнення податкових зобов`язань платник податку зобов`язаний скласти податкову накладну в електронній формі з дотриманням умови щодо реєстрації у порядку, визначеному законодавством, кваліфікованого електронного підпису уповноваженої платником особи та зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних у встановлений цим Кодексом термін.

Згідно з абзацами 1-3 пункту 201.10 статті 201 ПК України при здійсненні операцій з постачання товарів/послуг платник податку - продавець товарів/послуг зобов`язаний в установлені терміни скласти податкову накладну, зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних та надати покупцю за його вимогою.

Податкова накладна, складена та зареєстрована в Єдиному реєстрі податкових накладних платником податку, який здійснює операції з постачання товарів/послуг, є для покупця таких товарів/послуг підставою для нарахування сум податку, що відносяться до податкового кредиту.

Податкова накладна та/або розрахунок коригування до неї, складені та зареєстровані після 1 липня 2017 року в Єдиному реєстрі податкових накладних платником податку, який здійснює операції з постачання товарів/послуг, є для покупця таких товарів/послуг достатньою підставою для нарахування сум податку, що відносяться до податкового кредиту, та не потребує будь-якого іншого додаткового підтвердження.

Абзацом 5 пункту 201.10 статті 201 ПК України визначено, що підтвердженням продавцю про прийняття його податкової накладної та/або розрахунку коригування до Єдиного реєстру податкових накладних є квитанція в електронному вигляді у текстовому форматі, яка надсилається протягом операційного дня.

Відповідно до абзаців 9-10 пункту 201.10 статті 201 ПК України датою та часом надання податкової накладної та/або розрахунку коригування в електронному вигляді до центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну податкову і митну політику, є дата та час, зафіксовані у квитанції.

Якщо надіслані податкові накладні/розрахунки коригування сформовано з порушенням вимог, передбачених пунктом 201.1 цієї статті та/або пунктом 192.1 статті 192 цього Кодексу, а також у разі зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування відповідно до пункту 201.16 цієї статті, протягом операційного дня продавцю/покупцю надсилається квитанція в електронному вигляді у текстовому форматі про неприйняття їх в електронному вигляді або зупинення їх реєстрації із зазначенням причин.

Порядок ведення Єдиного реєстру податкових накладних встановлюється Кабінетом Міністрів України (абзац 15 пункту 201.10 статті 201 ПК України).

Постановою Кабінету Міністрів України від 29.12.2010 №1246 затверджено Порядок ведення Єдиного реєстру податкових накладних (надалі - Порядок № 1246, в редакції, яка була чинна на момент виникнення спірних правовідносин).

Відповідно до пункту 8 Порядку № 1246 податкова накладна та/або розрахунок коригування складаються та реєструються постачальником (продавцем) - платником податку, крім випадків, визначених пунктом 9 цього Порядку.

Згідно з пунктом 12 Порядку № 1246 після надходження податкової накладної та/або розрахунку коригування до ДПС в автоматизованому режимі здійснюється їх розшифрування та проводяться перевірки, зокрема, наявності підстав для зупинення реєстрації податкових накладних та/або розрахунків коригування.

Відповідно до пункту 13 Порядку № 1246 за результатами перевірок, визначених пунктом 12 цього Порядку, формується квитанція про прийняття або неприйняття, або зупинення реєстрації податкової накладної та/або розрахунку коригування (надалі - квитанція).

Пунктом 14 Порядку № 1246 визначено, що квитанція в електронній формі надсилається платнику податку протягом операційного дня та є підтвердженням прийняття або неприйняття, або зупинення реєстрації податкової накладної та/або розрахунку коригування. Примірник квитанції в електронній формі зберігається в ДПС.

При цьому пунктом 3 Порядку № 1246 закріплено, що операційний день триває в робочі дні з 8 години 00 хвилин до 20 години 00 хвилин. Технічне обслуговування та регламентні роботи, що потребують зупинки Реєстру, не проводяться протягом операційного дня, крім аварійних випадків. Якщо граничні строки реєстрації податкових накладних та/або розрахунків коригування припадають на вихідний, святковий або неробочий день, такий день вважається операційним днем.

Згідно з пунктом 15 Порядку № 1246 у квитанції зазначаються дата та час її формування, реквізити податкової накладної та/або розрахунку коригування та результат перевірки. Якщо у податковій накладній та/або розрахунку коригування за результатами проведення перевірок, визначених пунктом 12 цього Порядку (крім абзацу десятого), виявлено порушення, платнику податку надсилається квитанція про неприйняття податкової накладної та/або розрахунку коригування із зазначенням причини такого неприйняття.

У разі зупинення реєстрації податкових накладних та/або розрахунків коригування формується квитанція про зупинення реєстрації податкової накладної та/або розрахунку коригування. Така квитанція одночасно надсилається постачальнику (продавцю) та отримувачу (покупцю) - платнику податку (п. 17 Порядку № 1246).

Відповідно до пункту 201.16 статті 201 Податкового кодексу України реєстрація податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних може бути зупинена в порядку та на підставах, визначених Кабінетом Міністрів України.

Порядок зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, затверджений постановою Кабінету Міністрів України від 11.12.2019 № 1165 (надалі - Порядок № 1165).

Згідно з пунктом 5 Порядку № 1165 платник податку, яким складено та/або подано для реєстрації в Реєстрі податкову накладну/розрахунок коригування, що не відповідають жодній з ознак безумовної реєстрації, перевіряється щодо відповідності критеріям ризиковості платника податку (додаток 1), показникам, за якими визначається позитивна податкова історія платника податку (додаток 2).

Податкова накладна/розрахунок коригування, що не відповідають жодній з ознак безумовної реєстрації, перевіряються щодо відповідності відображених у них операцій критеріям ризиковості здійснення операцій (додаток 3).

Відповідно до пунктів 7-8 Порядку № 1165 у разі, коли за результатами автоматизованого моніторингу податкової накладної/розрахунку коригування встановлено, що відображена в них операція відповідає хоча б одному критерію ризиковості здійснення операції, крім податкової накладної/розрахунку коригування, складених платником податку, який відповідає хоча б одному показнику, за яким визначається позитивна податкова історія, реєстрація таких податкової накладної/розрахунку коригування зупиняється.

Платник податку отримує інформацію щодо податкових накладних/ розрахунків коригування, реєстрація яких зупинена, через електронний кабінет.

Пунктами 10-11 Порядку № 1165 визначено, що у разі зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі контролюючий орган протягом операційного дня надсилає (в електронній формі у текстовому форматі) в автоматичному режимі платнику податку квитанцію про зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування, яка є підтвердженням зупинення такої реєстрації.

У квитанції про зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування зазначаються: 1) номер та дата складення податкової накладної/розрахунку коригування; 2) критерій (критерії) ризиковості платника податку та/або ризиковості здійснення операцій, на підставі якого (яких) зупинено реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі, з розрахованим показником за кожним критерієм, якому відповідає платник податку; 3) пропозиція щодо надання платником податку пояснень та копій документів, необхідних для розгляду питання прийняття контролюючим органом рішення про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі або відмову в такій реєстрації.

Отже, з вищенаведених норм вбачається, що після надсилання платником податку складеної ним податкової накладної (розрахунку коригування) до контролюючого органу, в автоматизованому режимі (тобто без участі працівників контролюючого органу) проводиться перевірка відповідності цієї податкової накладної (розрахунку коригування) критеріям ризиковості платника податку, ризиковості здійснення операцій та показникам позитивної податкової історії платника податку.

Механізм прийняття рішень про реєстрацію/відмову в реєстрації податкових накладних/розрахунків коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних (надалі - Реєстр), реєстрацію яких відповідно до пункту 201.16 статті 201 ПК України зупинено в порядку та на підставах, визначених Кабінетом Міністрів України, визначає Порядок прийняття рішень про реєстрацію/відмову в реєстрації податкових накладних/розрахунків коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, затверджений Наказом Міністерства фінансів України 12 грудня 2019 року № 520 (надалі - Порядок № 520).

Пунктом 2 Порядку № 520 встановлено, що прийняття рішень про реєстрацію/відмову в реєстрації податкових накладних/розрахунків коригування в Реєстрі, реєстрацію яких зупинено, здійснюють комісії з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі головних управлінь Державної податкової служби України в областях, м. Києві та Офісу великих платників податків ДПС (надалі - комісія регіонального рівня).

Відповідно до пункту 3 Порядку № 520 комісія регіонального рівня протягом п`яти робочих днів, що настають за днем отримання пояснень та копій документів, поданих відповідно до пункту 4 цього Порядку, приймає рішення про реєстрацію або відмову в реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі та надсилає його платнику податку в порядку, встановленому статтею 42 Кодексу.

Згідно з пунктом 4 Порядку № 520 у разі зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі платник податку має право подати копії документів та письмові пояснення стосовно підтвердження інформації, зазначеної у податковій накладній/ розрахунку коригування, для розгляду питання прийняття комісією регіонального рівня рішення про реєстрацію/відмову в реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі.

Відповідно до пункту 5 Порядку № 520 перелік документів, необхідних для розгляду питання прийняття комісією регіонального рівня рішення про реєстрацію/відмову в реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі, реєстрацію яких зупинено в Реєстрі, може включати:

- договори, зокрема зовнішньоекономічні контракти, з додатками до них;

- договори, довіреності, акти керівного органу платника податку, якими оформлено повноваження осіб, які одержують продукцію в інтересах платника податку для здійснення операції;

- первинні документи щодо постачання/придбання товарів/послуг, зберігання і транспортування, навантаження, розвантаження продукції, складські документи (інвентаризаційні описи), у тому числі рахунки-фактури/інвойси, акти приймання-передачі товарів (робіт, послуг) з урахуванням наявності певних типових форм і галузевої специфіки, накладні;

- розрахункові документи та/або банківські виписки з особових рахунків;

- документи щодо підтвердження відповідності продукції (декларації про відповідність, паспорти якості, сертифікати відповідності), наявність яких передбачено договором та/або законодавством.

Пунктами 6, 7 Порядку №520 передбачено, що письмові пояснення та копії документів, зазначених у пункті 5 цього Порядку, платник податку має право подати до контролюючого органу протягом 365 календарних днів, що настають за датою виникнення податкового зобов`язання, відображеного в податковій накладній/розрахунку коригування.

Платник податку має право подати письмові пояснення та копії документів до декількох податкових накладних/розрахунків коригування, якщо такі податкові накладні/ розрахунки коригування складено на одного отримувача - платника податку за одним і тим самим договором або якщо в таких податкових накладних/розрахунках коригування відображено однотипні операції (з однаковими кодами товарів згідно з Українською класифікацією товарів зовнішньоекономічної діяльності (УКТ ЗЕД) або кодами послуг згідно з Державним класифікатором продукції та послуг (ДКПП).

Письмові пояснення та копії документів, зазначених у пункті 5 цього Порядку, платник податку подає до ДПС в електронній формі за допомогою засобів електронного зв`язку з урахуванням вимог Законів України "Про електронні документи та електронний документообіг", "Про електронні довірчі послуги" та Порядку обміну електронними документами з контролюючими органами, затвердженого в установленому порядку.

Письмові пояснення та копії документів, подані платником податку до контролюючого органу відповідно до пункту 4 цього Порядку, розглядає комісія регіонального рівня (пункт 9 Порядку № 520).

Комісія регіонального рівня приймає рішення про реєстрацію/відмову в реєстрації податкових накладних/розрахунків коригування в Реєстрі за формою згідно з додатком до цього Порядку (пункт 10 Порядку № 520).

Згідно з пунктом 11 Порядку № 520 комісія регіонального рівня приймає рішення про відмову в реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі в разі:

- ненадання платником податку письмових пояснень стосовно підтвердження інформації, зазначеної у податковій накладній/розрахунку коригування, реєстрацію яких зупинено в Реєстрі;

- та/або ненадання платником податку копій документів відповідно до пункту 5 цього Порядку;

- та/або надання платником податку копій документів, складених/оформлених із порушенням законодавства.

Пунктом 13 Порядку №520 визначено, що рішення комісії регіонального рівня про відмову в реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі може бути оскаржено в адміністративному або судовому порядку.

Разом з тим суд зазначає, що в даному випадку позивач оскаржує рішення комісії Держаної податкової служби України №33771/42043413/2 від 31.05.2024, №33785/42043413/2 від 31.05.2024, №33762/42043413/2 від 31.05.2024 за результатами розгляду скарг позивача щодо рішень ГУ ДПС у Київській області про реєстрацію/відмову в реєстрації податкових накладних/розрахунків коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних №11046824/42043413 від 14.05.2024, №11060445/42043413 від 16.05.2024 та №11060447/42043413 від 16.05.2024.

Тобто рішення комісії ГУ ДПС у Київській області про реєстрацію/відмову в реєстрації податкових накладних/розрахунків коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних №11046824/42043413 від 14.05.2024, №11060445/42043413 від 16.05.2024 та №11060447/42043413 від 16.05.2024 позивач у даній справі не оскаржує, відтак, предметом спору є рішення Держаної податкової служби України, прийняті за результатами розгляду скарг.

Порядок та особливості оскарження рішення про відмову в реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних встановлені ст. 56 Податкового кодексу України «Оскарження рішень контролюючого органу».

Відповідно до положень підпунктів 56.23.1 та 56.23.2 пункту 56.23 статті 56 ПК України, скарга на рішення про відмову у реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних подається до центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну податкову політику та розглядається в порядку, визначеному Кабінетом Міністрів України, комісією центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну податкову політику, за участі уповноваженої особи центрального органу виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну фінансову політику.

Скарга на рішення про відмову у реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних розглядається протягом 10 календарних днів з дня отримання такої скарги центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну податкову політику. Термін розгляду скарги не може бути продовженим (підпунктів 56.23.3 пункту 56.23 статті 56 ПК).

Механізм розгляду скарги щодо рішення комісії регіонального рівня про відмову в реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних визначає Порядок розгляду скарги щодо рішення про відмову в реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, про неврахування таблиці даних платника податку, на додану вартість, про відповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податку, затверджений постановою Кабінету Міністрів України від 11 грудня 2019 р. № 1165.

Пункт 3 Порядку передбачає, що скарга подається платником податку на додану вартість (далі - платник податку) протягом 10 робочих днів, що настають за днем прийняття рішення комісією регіонального рівня.

Пунктом 12 вказаного Порядку №1165 визначено, що за результатами розгляду скарги комісія центрального рівня протягом строку, зазначеного у пункті 11№ цього Порядку, приймає одне з таких рішень:

-задовольняє скаргу та скасовує рішення комісії регіонального рівня;

-залишає скаргу без задоволення та рішення комісії регіонального рівня без змін.

Згідно п. 17 Порядку №1165 рішення комісії центрального рівня не підлягає адміністративному оскарженню та може бути оскаржено в судовому порядку у строки, визначені статтею 56 Кодексу.

Судом встановлено, що ДПС при прийнятті рішень №33771/42043413/2 від 31.05.2024, №33785/42043413/2 від 31.05.2024 та №33762/42043413/2 від 31.05.2024 за результатами розгляду скарг позивача за вих. №22/05 від 22.05.2024, дотримано порядок та строки розгляду, передбачені статтею 56 Податкового кодексу України та ДПС, як суб`єкт владних повноважень, наділений правом для прийняття рішення про результати розгляду скарги.

Крім цього, суд звертає увагу, що законодавцем закріплено право платника податків на оскарження рішення податкового органу, прийнятого за результатами розгляду його скарги до суду.

Проте, суд зазначає, що конституційне право на судовий захист передбачає як невід`ємну частину такого захисту можливість поновлення порушених прав і свобод громадян, правомірність вимог яких встановлена в належній судовій процедурі і формалізована в судовому рішенні, і конкретні гарантії, які дозволяли б реалізовувати його в повному об`ємі і забезпечувати ефективне поновлення в правах за допомогою правосуддя, яке відповідає вимогам справедливості.

Згідно з частиною першою статті 5 Кодексу адміністративного судочинства України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до адміністративного суду за захистом, якщо вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб`єкта владних повноважень порушені її права, свободи або законні інтереси.

Обов`язковою умовою надання правового захисту судом є наявність відповідного порушення суб`єктом владних повноважень прав, свобод або інтересів особи на момент її звернення до суду. Порушення має бути реальним, стосуватися (зачіпати), зазвичай, індивідуально виражених прав чи інтересів особи, яка стверджує про їх порушення.

При цьому, неодмінною ознакою порушення права особи є зміна стану її суб`єктивних прав та обов`язків, тобто припинення чи неможливість реалізації її права та/або виникнення додаткового обов`язку.

Так, рішення суб`єкта владних повноважень є такими, що порушують права і свободи особи в тому разі, якщо, по-перше, такі рішення прийняті владним суб`єктом поза межами визначеної законом компетенції, а, по-друге, оспорювані рішення є юридично значимими, тобто такими, що мають безпосередній вплив на суб`єктивні права та обов`язки особи шляхом позбавлення можливості реалізувати належне цій особі право або шляхом покладення на цю особу будь-якого обов`язку (постанова Верховного Суду України від 23.05.2017 у справі №800/541/16).

Вказана правова позиція узгоджується із висновками Верховного Суду, викладеними у постановах від 11.06.2019 у справі №826/7257/16, 07.02.2020 у справі №826/11086/18, від 03.04.2020 у справі № 826/4114/18 та від 03.09.2020 у справі № 810/5742/15.

На переконання суду, рішення про результати розгляду скарги, само по собі не має юридичного значення для цілей створення правових наслідків для платника податків, оскільки не має безпосереднього впливу на суб`єктивні права та обов`язки позивача шляхом позбавлення його можливості реалізувати належне йому право шляхом покладення на нього будь-якого обов`язку.

У даному випадку оскаржувані рішення Державної податкової служби України не є юридично значимим для позивача, не вимагають від позивача жодних заходів їх виконання, і лише залишають чинними (є такими, що мають обтяжуючу дію щодо позивача) винесені раніше рішення комісії регіонального рівня про відмову в реєстрації спірних податкових накладних.

Таким чином, рішення Державної податкової служби України №33771/42043413/2 від 31.05.2024, №33785/42043413/2 від 31.05.2024 та №33762/42043413/2 від 31.05.2024, прийняті за результатами розгляду скарг ТОВ «ФУД ТРЕНД», не мають безпосереднього впливу на суб`єктивні права та обов`язки позивача шляхом позбавлення його можливості реалізувати належні йому права чи шляхом покладення на нього певних обов`язків, а, відтак, підстави до скасування таких рішень та задоволення позовних вимог - відсутні, оскільки їх скасування не призведе до відновлення порушеного права.

При цьому, суд звертає увагу, що належним способом захисту у даному випадку є звернення позивача до суду з позовними вимогами про визнання протиправним та скасування рішення комісії, яка приймає рішення про реєстрацію або відмову в реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних Головного управління ДПС у Київській області №11046824/42043413 від 14.05.2024, №11060445/42043413 від 16.05.2024 та №11060447/42043413 від 16.05.2024 про відмову у реєстрації податкових накладних №1, №2 та №3 від 30.04.2024 та, як наслідок, вжиття дій щодо реєстрації зазначених податкових накладних в Єдиному реєстрі податкових накладних.

Правові наслідки для позивача можуть створювати лише відповідні рішення контролюючого органу про відмову в реєстрації податкової накладної, прийняті за результатами направлення платником податків засобами електронного зв`язку податкових накладних для реєстрації в ЄРПН.

Отже, рішення, прийняті контролюючим органом за результатами розгляду скарг позивача не порушують права платника податків.

Зважаючи на викладене, обраний позивачем спосіб захисту права свідчить про необґрунтованість позовних вимог та відсутність правових підстав для їх задоволення.

Щодо позовних вимог позивача про зобов`язання Державної податкової служби України (адреса: 04053, м. Київ, Львівська площа, буд.8, Код ) зареєструвати в Єдиному реєстрі податкові накладні, подані на реєстрацію ТОВ «ФУД ТРЕНД» - № 1 від 30.04.2024, № 2 від 30.04.2024 та № 3 від 30.04.2024 датою їх подання, суд зазначає наступне.

Постановою Верховного суду у складі Касаційного адміністративного суду від 21.10.2021 у справі №500/2083/18 зазначено, що у разі відмови платнику податку на додану вартість в реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, належним способом захисту порушеного права в судовому порядку є позовні вимоги про визнання протиправним та скасування рішення про відмову в реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування та, як наслідок, зобов`язання відповідний контролюючий орган вчинити дії щодо реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних.

Позовні вимоги про визнання протиправною бездіяльності ДПС України щодо не реєстрації поданих позивачем податкових накладних в ЄРПН і зобов`язання їх зареєструвати, то Верховний Суд, враховуючи висловлений раніше висновок в подібних правовідносинах (постанова від 07.02.2020, справа №826/11086/18, адміністративне провадження №К/9901/25973/19), вважає, що такі вимоги, як похідні, можуть бути задоволені після визнання неправомірним рішення про відмову в реєстрації податкової накладної в Єдиному реєстрі податкових накладних, тоді як позивач таку вимогу не заявив.

З огляду на те, що рішення комісії регіонального рівня №11046824/42043413 від 14.05.2024, №11060445/42043413 від 16.05.2024 та №11060447/42043413 від 16.05.2024 про відмову у реєстрації податкових накладних №1, №2 та №3 від 30.04.2024 залишаються чинними, то вимоги позивача зобов`язати Державну податкову службу України зареєструвати податкові накладні №1, №2 та №3 від 30.04.2024 є передчасними, тому задоволенню не підлягають.

Суд зазначає, що відповідно до частини 2 статті 2 КАС України у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); безсторонньо (неупереджено); добросовісно; розсудливо; з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; своєчасно, тобто протягом розумного строку.

Згідно з частиною першою статті 72 КАС України доказами в адміністративному судочинстві є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: письмовими, речовими і електронними доказами; висновками експертів; показаннями свідків.

Відповідно до статті 73 КАС України належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Предметом доказування є обставини, які підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення.

За приписами статті 74 КАС України суд не бере до уваги докази, які одержані з порушенням порядку, встановленого законом. Обставини справи, які за законом мають бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися іншими засобами доказування.

Згідно із положеннями статті 75 КАС України достовірними є докази, на підставі яких можна встановити дійсні обставини справи. При цьому, в силу положень ст. 76 КАС України достатніми є докази, які у своїй сукупності дають змогу дійти висновку про наявність або відсутність обставин справи, які входять до предмета доказування. Питання про достатність доказів для встановлення обставин, що мають значення для справи, суд вирішує відповідно до свого внутрішнього переконання.

Згідно з статтею 77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених ст. 78 цього Кодексу.

В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Отже, виходячи з меж заявлених позовних вимог, системного аналізу положень чинного законодавства України, враховуючи обрання позивачем неправильного способу захисту та те, що відповідачами у справі наведено суду достатні обґрунтування та докази щодо відсутності порушення прав та інтересів позивача спірними рішеннями ДПС України, суд приходить до висновку, що вимоги позивача не підлягають задоволенню.

Крім того, під час судового розгляду справи відповідачами було заявлене клопотання про залишення позовної заяви без руху з огляду на те, що в адміністративному позові позивачем зазначено зміст позовних вимог лише до ДПС України, тоді як відповідачем також вказано ГУ ДПС у Київській області.

Також відповідачами заявлено клопотання про залишення позову без розгляду з огляду на те, що, на думку відповідачів, позивачем пропущений строк звернення до адміністративного суду з даним позовом.

Враховуючи висновки суду за наслідками розгляду справи, вирішення питань, зазначених у клопотаннях, висновків суду по суті спору не змінюють.

Відповідно до ч. 1 ст. 139 КАС України при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.

Враховуючи відмову у задоволенні позовних вимог, розподіл судових витрат у відповідності до положень ст. 139 КАС України, не здійснюється.

Керуючись ст.ст. 9, 14, 73-78, 90, 139, 143, 242-246, 250, 255 Кодексу адміністративного судочинства України, суд,-

в и р і ш и в:

У задоволенні адміністративного позову Товариства з обмеженою відповідальністю «ФУД ТРЕНД» до Головного управління Державної податкової служби у Київській області, Державної податкової служби України про визнання протиправними та скасування рішень, зобов`язання вчинити певні дії, - відмовити.

Розподіл суд витрат не здійснюється

Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті апеляційного провадження чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається до Шостого апеляційного адміністративного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

У разі оголошення судом лише вступної та резолютивної частини рішення, або розгляду справи в порядку письмового провадження, апеляційна скарга подається протягом тридцяти днів з дня складення повного тексту рішення.

Суддя Парненко В.С.