Справа № 953/10829/25
Суддя: Вітюк Р. В.
Дата ухвалення: 2025-12-02 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"02" грудня 2025 р.

Київський районний суд м. Харкова у складі судді Вітюка Р.В.

за участю секретаря судового засідання Лушпай В.О.

учасники справи у судове засідання не з`явились

розглянув клопотання відповідача про залишення позову без розгляду поданого під час розгляду

позовної заяви ОСОБА_1

до Головного управління Національної поліції в Харківській області

про скасування постанови про накладення адміністративного стягнення у справі про адміністративне правопорушення

ВСТАНОВИВ:

Позивач звернувся до суду з вказаним адміністративним позовом до Головного управління Національної поліції в Харківській області, в якому просить:

- скасувати постанову про накладання адміністративного стягнення у справі про адміністративне правопорушення у сфері забезпечення безпеки дорожнього руху, якою позивача було притягнуто до адміністративної відповідальності за частиною першою статті 126 КУпАП;

- поновити строк оскарження.

Клопотання про поновлення строку для звернення з позовом мотивовано тим, що надана стрічка (постанова), яку інспектор надав позивачу на місці була нечитабельною, у зв`язку з чим він відразу заявив (надав) інспектору клопотання переписати або сфотографувати належну копію постанови, але інспектор рекомендував звернутись до Головного управління Національної поліції в Харківській області. 05.07.2025 позивач звернувся до Головного управління Національної поліції в Харківській області з вимогою про надання копії оскаржуваної постанови, однак така залишена без належного реагування. Потім звертався до Відділу поліції № 1 Ізюмського районного управління поліції, де йому повідомили, що необхідно звернутися поштою. 25.08.2025 позивач звернувся з відповідною вимогою засобами поштового зв`язку і отримав копію 10.10.2025.

Суд ухвалою від 29.10.2025 визнати поважними причини пропуску строку звернення до суду, поновив позивачу строк звернення до суду, відкрив провадження у справі, призначив її до розгляду та встановив учасникам справи строки для реалізації процесуальних прав.

13.11.2025 до суду від позивача надійшло правове обґрунтування щодо обрання сторони відповідача. Так, позивач, посилаючись на постанову Верховного Суду від 17.09.2020 у справі № 742/2298/17, зазначає, що відділ поліції № 1 Ізюмського районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Харківській області утворено без формування юридичної особи і є структурним підрозділом Головного управління Національної поліції в Харківській області, а всі поліцейські діють від імені органу.

16.11.2025 від відповідача надійшов відзив на позовну заяву, в якому відповідач заперечував проти задоволення позову.

01.12.2025 від позивача надійшло клопотання про винесення окремої ухвали в порядку статті 249 КАС України, яке мотивовано тим, що у відзиві зазначено, що позивач керував транспортним засобом. Однак вказане спростовується відеозаписом з нагрудної камери.

02.12.2025 від представника відповідача надійшло клопотання про залишення позову без розгляду на підставі частини четвертої статті 123 КАС України, яке мотивовано тим, що позивачу було вручено копію постанови під час її складання, жодних заперечень щодо якості такої заявлено не було, що підтверджується долученими до відзиву на позовну заяву відеозаписами. Також представник просив здійснювати розгляд у його відсутність.

02.12.2025 у судове засідання учасники справи не з`явились. Про дату, час та місце судового засідання повідомлені належним чином, що підтверджується повідомленням про вручення поштового відправлення та довідками суду про направлення повісток до електронного кабінету відповідача. Про обізнаність сторін щодо наявності провадження також вказують подані сторонами заяви та клопотання.

Неявка у судове засідання будь-якого учасника справи, за умови що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті, крім випадків, визначених цією статтею (частина перша статті 205 КАС України).

Ураховуючи належне повідомлення учасників справи про розгляд справи, відсутність клопотань та заяв, які перешкоджають розгляду, заяву відповідача про розгляд справи у його відсутність, суд дійшов висновку про можливість розгляду справи у відсутність сторін.

Положення статей 122, 123, пункту 8 частини першої статті 240 КАС України є тими нормами права, які регулюють питання строків реалізації права на позов та передбачають наслідки недотримання цих строків. За загальним правилом, якщо особа не подала позов у строки, встановлені законом, і відсутні будь-які причини, що об`єктивно завадили їй у цьому, то така особа вправі очікувати реакції суду у виді рішення про повернення позовної заяви чи залишення позовної заяви без розгляду або рішення про відмову у відкритті провадження. У такому разі право на захист порушеного права вважатиметься реалізованим, а в основі реалізації такого права почасти буде поведінка (дії) самої особи, яка непрямо (за мовчазної згоди) схвалила, визнала чи примирилася з діями протилежної сторони.

Відповідно до частини четвертої статті 123 КАС України якщо після відкриття провадження у справі суд дійде висновку, що викладений в ухвалі про відкриття провадження у справі висновок суду про визнання поважними причин пропуску строку звернення до адміністративного суду був передчасним, і суд не знайде інших підстав для визнання причин пропуску строку звернення до адміністративного суду поважними, суд залишає позовну заяву без розгляду.

Велика Палата Верховного Суду у п. 84 87 постанови від 02.10.2025 у справі № 990/376/24 сформував такі висновки щодо строку звернення до суду та можливість його поновлення:

-потрібно враховувати, що в ситуації обмеженості часових рамок ухвалення рішення стосовно поданої позовної заяви неможливо повно і всебічно визнати названі позивачем причини такого пропуску поважними для його поновлення й водночас недостатніми для ухвалення негативного висновку про неповажність причин пропуску строку, а також такими, що з огляду на їх обсяг та зміст (або через брак даних) наче не дозволяють на початковій стадії судового провадження ухвалити рішення про відмову у відкритті такого провадження (п. 84);.

-у таких випадках суд може відкрити позовне провадження, а невдовзі, якщо виявить нові підстави або з часом з`ясує справжню природу поданих раніше обставин, повернутися до питання дотримання строку звернення до суду й ухвалити рішення про передчасність свого висновку про поважність причин пропуску строку. У таких випадках судове провадження відкривається ніби «під умовою», «із застереженням», бо на той час не було достатніх причин, щоб визнати їх поважними для ухвалення протилежного за значенням судового рішення, але водночас залишає за собою можливість повернення до цього питання, якщо будуть для цього підстави. Така ситуація можлива на підставі закону й тільки тоді, коли для цього будуть певні юридичні об`єктивовані фактори, які зумовлюють і виправдовують такі дії суду (п. 85);

-отже, процесуальний закон дозволяє повернутися до стадії прийняття позовної заяви після відкриття провадження та визначає, що якщо після відкриття провадження у справі суд дійде висновку, що викладений в ухвалі про відкриття провадження у справі висновок суду про визнання поважними причин пропуску строку звернення до адміністративного суду був передчасним, і суд не знайде інших підстав для визнання причин пропуску строку звернення до адміністративного суду поважними, суд залишає позовну заяву без розгляду (частина четверта статті 123 КАС України) (п. 86);

-запровадження можливості повернення до стадії прийняття позовної заяви за передбачених законом підстав не суперечить засадам адміністративного судочинства, відповідає принципам швидкодії та процесуальної економії, оскільки має на меті здійснення ефективного та справедливого правосуддя там, де є «спір», є предмет та межі спірних відносин. Якщо відбулося звернення до суду за захистом порушеного права, за наслідками якого суд з якихось причин відкрив провадження й почав розгляд справи по суті спору, хоча до відкриття чи невдовзі після цього були виявлені обставини, що унеможливлювали пред`явлення позову через сплив строку, то продовження розгляду справи по суті такого звернення (позову, спору) не може бути визнане прийнятним і законним, оскільки існують установлені законом передумови, які забороняють такий розгляд. Розгляд такого спору не досягне мети правосуддя, бо не можна розв`язувати спір за процедурою, якої на законних підставах не повинно було бути (п. 87).

Повертаючись до обставин цієї справи, позивач, обґрунтовуючи поважність причин пропуску строку звернення з позовом вказував, зокрема, на те, що копія примірника оскаржуваної постанови, яка йому була надана була нечитабельною (текст частково був стертий і частково нерозбірливий). Того ж дня під час складання оскаржуваної постанови позивач звернувся до інспектора з проханням надати читабельну копію, але інспектор відмовив.

Суд, за відсутності інших доказів, визнав вказані причини поважними та поновив позивачу строк на звернення з позовом.

Відповідач долучив до відзиву на позов доказами, зокрема, записи з бодікамер працівників патрульної поліції, на яких зафіксовано обставини події.

Відповідно до відеозапису "0000015__0017.MP4" зафіксовано, що на питання патрульного інспектора, чи буде позивач отримувати копію постанови, ОСОБА_1 вказав, що буде (час 21:46:00 21:46:24). Потім підписує у постанові про те, що отримав її копію (час 24:48:00 21:48:30) і поліцейський вручає копію постанови (час 21:48:32 21:48:37). Патрульний на питання ОСОБА_1 , в який термін він може звернутися до суду, повідомляє, що в строк десять днів (час 21:48:50 21:48:57). Жодних заперечень щодо якості врученої копії примірника постанови, щодо нечитабельності наданого документу ОСОБА_1 не зазначає.

Тобто вказаним відеозаписом спростовуються доводи позивача щодо вручення йому нечитальної копії оскаржуваної постанови. Указаним відеозаписом також спростовується те, що ОСОБА_1 заявив інспектору клопотання щодо складення іншого примірника оскаржуваної постанови або надання можливості сфотографувати належну копію постанови (оригіналу) та, відповідно, відмови інспектора в наданні чіткої копії постанови або можливості сфотографувати оригінал.

Крім того, суд враховує, що позивач на підтвердження вручення йому нечитабельного примірника копії оскаржуваної постанови, ні до позову ні до заяви про усунення недоліків не надав відповідний примірник нечіткої копії оскаржуваної постанови (було долучено тільки примірник копії постанови № 5093441 від 28.06.2025, з якого можливо встановити її дійсний зміст).

Суд виходить з того, що на стадії відкриття провадження у цій справі суд був обмежений можливістю з`ясувати всі обставини поважності причин пропущення позивачем строку звернення до суду, а тому висновки, зроблені судом в ухвалі про відкриття провадження у цій справі, про визнання поважними причин пропуску строку звернення до адміністративного суду із цим позовом були передчасними.

Отже, після відкриття провадження у справі суд встановив, що викладений в ухвалі про відкриття провадження у справі висновок суду про визнання поважними причин пропуску строку звернення до суду був передчасним (у суду були відсутні докази на підтвердження / спростування доводів позивача, тому суд враховував виключно пояснення позивача), оскільки доводи щодо надання позивачу нечитабельної копії оскаржуваної постанови та заявлення ним відразу клопотання про надання чіткого примірника постанови спростовується матеріалами справи, а саме відеозаписом "0000015__0017.MP4", з якого вбачається, що позивачу вручено копію оскаржуваної постанови і жодного зауваження щодо її якості позивач не висловив. Інших підстав для визнання причин пропуску строку звернення до суду поважними позивач не наводив (аргументував врученням йому не належної копії).

За таких обставин, суд вважає, що позовна заява підлягає залишенню без розгляду на підставі частини четвертої статті 123 КАС України, оскільки після відкриття провадження у справі суд дійшов висновку, що викладений в ухвалі про відкриття провадження у справі висновок суду про визнання поважними причин пропуску строку звернення до адміністративного суду був передчасним (спростовується наданими доказами), а інших підстав для визнання причин пропуску строку звернення до суду поважними суд не встановив. Указаний висновок повністю узгоджується із правовою позицію Великої Палати Верховного Суду викладено у постанові від 02.10.2025 у справі № 990/376/24, яка враховується судом відповідно до частини п`ятої статті 252 КАС України. Відповідно, заява відповідача підлягає задоволенню.

Суд не розглядає клопотання позивача про постановлення окремої ухвали, оскільки дійшов висновку про наявність підстав для залишення позову без розгляду. До того ж, доводи клопотання стосуються доводів відповідача у справі щодо обставин у справі і не можуть вказувати на порушення закону або ж зловживанням процесуальними правами.

При цьому суд звертає увагу заявника, що залишення позовної заяви без розгляду після усунення підстав, з яких позов було залишено без розгляду, має право звернутися до адміністративного суду в загальному порядку (частина четверта статті 240 КАС України).

Керуючись статтями 2, 5, 22, 122, 123, 240, 243, 248, 266 КАС України, суд

ПОСТАНОВИВ:

1. Клопотання представника відповідача про залишення позову без розгляду задовольнити.

2. Позовну заяву ОСОБА_1 до Головного управління Національної поліції в Харківській області про скасування постанови про накладення адміністративного стягнення у справі про адміністративне правопорушення залишити без розгляду.

Роз`яснити позивачу, що залишення позовної заяви без розгляду не позбавляє права повторного звернення до суду в загальному порядку після усунення підстав, з яких позов було залишено без розгляду.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Другого апеляційного адміністративного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її складення шляхом подання апеляційної скарги на ухвалу суду.

Суддя Роман ВІТЮК