Справа № 340/134/25
Суддя: О.А. ЧЕРНИШ
Дата ухвалення: 2025-11-28 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

КІРОВОГРАДСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

28 листопада 2025 року м. Кропивницький Справа № 340/134/25

Кіровоградський окружний адміністративний суду у складі судді Черниш О.А.,

розглянувши за правилами спрощеного позовного провадження адміністративну справу

позивач: товариство з обмеженою відповідальністю "Компанія з управління активами "Партнер-Інвест" (25002, м. Кропивницький, вул. Ельворті, 7, офіс 416, )

відповідач: Головне управління ДПС у Кіровоградській області (25006, м. Кропивницький, вул. Велика Перспективна, 55, код ЄДРПОУ ВП 43995486)

третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору: Головне управління Державної казначейської служби України у Кіровоградській області (25022, м. Кропивницький, проспект Винниченка, 1а, )

про визнання протиправною бездіяльності та зобов`язання вчинити певні дії, -

В С Т А Н О В И В:

Товариство з обмеженою відповідальністю "Компанія з управління активами "Партнер-Інвест" (надалі - ТОВ "КУА "Партнер-Інвест") звернулося до суду з адміністративним позовом до Головного управління ДПС у Кіровоградській області (надалі - ГУ ДПС у Кіровоградській області) про визнання протиправною бездіяльності та зобов`язання вчинити певні дії.

Позов мотивовано тим, що у вересні 2024 року позивач під час нарахування дивідендів власникам інвестиційних сертифікатів ЗПНВІФ "Партнер-Фонд" ТОВ "КУА "Партнер-Інвест" перерахував до бюджету податок на доходи фізичних осіб в сумі 17 843 490 грн. та військовий збір в сумі 2 973 915 грн. У жовтні 2024 року рішенням загальних зборів учасників ТОВ "КУА "Партнер-Інвест" рішення про нарахування та виплату дивідендів власникам інвестиційних сертифікатів скасоване. Позивач відобразив у бухгалтерському обліку операції "сторно" щодо сум нарахованого (але не сплаченого) на користь фізичних осіб доходу та щодо нарахованих (перерахованих) до бюджету сум податку на доходи фізичних осіб та військового збору. Керуючись статтею 43 ПК України, позивач 06.12.2024 року подав до ГУ ДПС у Кіровоградській області заяви про повернення помилково та/або надміру сплачених грошових зобов`язань з податку на доходи фізичних осіб та військового збору. Відповідач не розглянув ці заяви у передбачений законом строк та спосіб, натомість листом від 09.12.2024 року повідомив про необхідність проведення документальної планової/позапланової перевірки та запропонував звернутися із заявою про проведення такої перевірки. Позивач не погоджується з такою відповіддю, посилається на недотримання відповідачем процедури, передбаченої Порядком інформаційної взаємодії Державної податкової служби України, її територіальних органів, Державної казначейської служби України, її територіальних органів, місцевих фінансових органів у процесі повернення (перерахування) платникам податків помилково та/або надміру сплачених сум грошових зобов`язань та пені, затвердженим наказом Міністерства фінансів України №60 від 11.02.2019 року, і просить суд:

- визнати протиправною бездіяльність ГУ ДПС у Кіровоградській області щодо невжиття заходів з повернення помилково та/або надміру сплачених коштів податку на доходи фізичних осіб, що сплачуються податковими агентами, із пасивних доходів платника у вигляді процентів, на його банківський рахунок (UА0000290) на загальну суму 17 843 490 грн.;

- визнати протиправною бездіяльність ГУ ДПС у Кіровоградській області щодо невжиття заходів з повернення помилково та/або надміру сплачених коштів військового збору, що сплачуються податковими агентами, із пасивних доходів платника у вигляді процентів, на його банківський рахунок ( НОМЕР_1 ) на загальну суму 2 973 915 грн.;

- зобов`язати ГУ ДПС у Кіровоградській області підготувати висновок про повернення йому помилково та/або надміру сплачених коштів податку на доходи фізичних осіб, що сплачуються податковими агентами, із пасивних доходів платника у вигляді процентів, у розмірі 17 843 490 грн. на банківський рахунок (UА0000290), який подати на виконання відповідному органу, що здійснює казначейське обслуговування бюджетних коштів;

- зобов`язати ГУ ДПС у Кіровоградській області підготувати висновок про повернення йому помилково та/або надміру сплачених коштів військового збору, що сплачуються податковими агентами, із пасивних доходів платника у вигляді процентів, у розмірі 2 973 915 грн. на його банківський рахунок (UА0000290), який подати на виконання відповідному органу, що здійснює казначейське обслуговування бюджетних коштів.

Ухвалою судді від 24.01.2025 року відкрито провадження у даній справі та призначено її до розгляду за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін.

Цією ж ухвалою суд залучив до участі у справі третю особу, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору - Головне управління Державної казначейської служби України в Кіровоградській області.

Представник відповідача подала відзив на позовну заяву із запереченнями проти позову, мотивованими тим, що в ДПС ведеться окремий оперативний облік платежів, за якими не передбачено подання податкових декларацій, зокрема за кодом бюджетної класифікацій 11010400. В інтегрованій картці платника податків ТОВ "КУА "Партнер-Інвест" не обліковується переплата з податку на доходи фізичних осіб та військового збору. Сплачені платником кошти не є помилково сплаченими сумами, оскільки зараховані на правильний рахунок та за призначенням платежу, і не є надміру сплаченими, оскільки за даними податкового обліку відсутня інформація про надміру сплачені податкові зобов`язання (відсутня наявна переплата). Тож дане питання потребує перевірки на підставі первинних документів товариства, зокрема щодо перерахування коштів власникам інвестиційних сертифікатів. ГУ ДПС у Кіровоградській області за наслідками розгляду заяв позивача від 06.12.2024 року не встановило правомірність повернення коштів та направило позивачу повідомлення №12279/6/11-28-24-08 від 09.12.2024 року про відсутність у нього переплати і запропонувало звернутися із заявою про проведення перевірки з цього питання. Заперечуючи бездіяльність відповідача у спірних правовідносинах, представник відповідача просила суд у задоволенні позову відмовити.

Третя особа пояснення щодо позову/відзиву до суду не подала.

Розглянувши справу за правилами спрощеного позовного провадження, суд установив такі обставини.

Товариство з обмеженою відповідальністю "Компанія з управління активами "Партнер-Інвест" зареєстроване як юридична особа, перебуває на податковому обліку в ГУ ДПС у Кіровоградській області.

ТОВ "КУА "Партнер-Інвест" на підставі ліцензії НКЦПФР АE №294663 від 30.01.2015 року здійснює професійну діяльність на ринках капіталу - управління активами інституційних інвесторів (діяльність з управління активами).

В управлінні ТОВ "КУА "Партнер-Інвест" перебувають активи інституційного інвестора - закритого пайового недиверсифікованого венчурного інвестиційного фонду "Партнер-Фонд" ТОВ "КУА "Партнер-Інвест" (код ЄДРІСІ 2331426).

Загальна кількість розміщених інвестиційних сертифікатів ЗПНВІФ "Партнер-Фонд" ТОВ "КУА "Партнер-Інвест" складає 50 000 шт.

Власниками інвестиційних сертифікатів є громадяни ОСОБА_1 (22000 шт.), ОСОБА_2 (22000 шт.), ОСОБА_3 (6000 шт.).

У вересні 2024 року загальні збори учасників ТОВ "КУА "Партнер-Інвест" прийняли рішення (протокол №1-24/09 від 24.09.2024 року) про нарахування і виплату дивідендів власникам інвестиційних сертифікатів ЗПНВІФ "Партнер-Фонд" ТОВ "КУА "Партнер-Інвест" у розмірі 198 261 000 грн., що складається з нерозподіленого прибутку за 2010 - 2017 роки у розмірі 91 984 937, 17 грн. та частини нерозподіленого прибутку за 2023 рік у розмірі 106 276 062, 83 грн., що є прибутком від отриманих у 2023 році дивідендів. Встановлено строк виплати дивідендів: з 26.09.2024 року по 31.12.2024 року.

ТОВ "КУА "Партнер-Інвест" 26.09.2024 року здійснило нарахування дивідендів трьом власникам інвестиційних сертифікатів ЗПНВІФ "Партнер-Фонд" ТОВ "КУА "Партнер-Інвест" пропорційно їх часткам у пайовому фонді.

ОСОБА_1 нараховані дивіденди у розмірі 87 234 840 грн. Також нараховано податок на доходи фізичних осіб в сумі 7 851 135, 60 грн., військовий збір в сумі 1 308 522, 60 грн.

ОСОБА_2 нараховані дивіденди у розмірі 87 234 840 грн. Також нараховано податок на доходи фізичних осіб в сумі 7 851 135, 60 грн., військовий збір в сумі 1 308 522, 60 грн.

ОСОБА_3 нараховані дивіденди у розмірі 23 791 310 грн. Також нараховано податок на доходи фізичних осіб в сумі 2 141 218, 80 грн., військовий збір в сумі 356 869, 80 грн.

В бухгалтерському обліку ЗПНВІФ "Партнер-Фонд" ТОВ "КУА "Партнер-Інвест" 27.09.2024 року відображені суми нарахованих дивідендів по кожній особі (Дт 443 Кт 671), суми утриманого ПДФО (Дт 671 Кт 6418), суми утриманого військового збору (Дт 671 Кт 6418).

ТОВ "КУА "Партнер-Інвест" 30.09.2024 року перерахувало до бюджету податок на доходи фізичних осіб в загальній сумі 17 843 490 грн. та військовий збір в загальній сумі 2 973 915 грн.

Між тим, ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 звернулися до ТОВ "КУА "Партнер-Інвест" із заявою від 01.10.2024 року, у якій повідомили, що виплата їм дивідендів є недоцільною і просили скасувати рішення загальних зборів учасників ТОВ "КУА "Партнер-Інвест" про нарахування і виплату дивідендів.

У зв`язку з цим загальні збори учасників ТОВ "КУА "Партнер-Інвест" прийняли рішення (протокол №1-21/10 від 21.10.2024 року) про скасування рішень про нарахування та виплату дивідендів власникам інвестиційних сертифікатів, оформлених протоколом №1-24/09 від 24.09.2024 року.

В бухгалтерському обліку ЗПНВІФ "Партнер-Фонд" ТОВ "КУА "Партнер-Інвест" 21.10.2024 року сторновані суми нарахованих дивідендів по кожній особі, суми утриманого ПДФО та військового збору.

ТОВ "КУА "Партнер-Інвест" 23.10.2024 року подало до ГУ ДПС у Кіровоградській області податковий розрахунок сум доходу, нарахованого (сплаченого) на користь платників податків фізичних осіб, і сум утриманого з них податку, а також сум нарахованого єдиного внеску за ІІІ квартал 2024 року з додатком 4ДФ, у якому відобразило суми доходу, нарахованого ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 у вигляді дивідендів під ознакою "109", а також суми нарахованого та сплаченого податку на доходи фізичних осіб та військового збору.

Згодом ТОВ "КУА "Партнер-Інвест" 29.11.2024 року подало до ГУ ДПС у Кіровоградській області уточнюючий податковий розрахунок сум доходу, нарахованого (сплаченого) на користь платників податків фізичних осіб, і сум утриманого з них податку, а також сум нарахованого єдиного внеску за ІІІ квартал 2024 року з додатком 4ДФ, з ознаками "1" про виключення попередніх показників сум доходу, нарахованого у вигляді дивідендів ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , та сум нарахованого та сплаченого податку на доходи фізичних осіб та військового збору.

У грудні 2024 року ТОВ "КУА "Партнер-Інвест" через Електронний кабінет подало до ГУ ДПС у Кіровоградській області заяви від 06.12.2024 року про повернення помилково та/або надміру сплачених сум грошових зобов`язань, в яких просило повернути на свій поточний рахунок в установі банку кошти в сумі 17 843 490 грн., які сплачені 30.09.2024 року за кодом КДБ 11010400 (податок на доходи фізичних осіб, що сплачується податковими агентами, із доходів платника податку інших, ніж заробітна плата) та в сумі 2 973 915 грн., які сплачені 30.09.2024 року за кодом КДБ 11011000 (військовий збір).

ГУ ДПС у Кіровоградській області направило позивачу повідомлення №12279/6/11-28-24-08 від 09.12.2024 року про розгляд заяв, у якій повідомило позивача про те, що облік надходжень з податку на доходи фізичних осіб та військового збору, що сплачується податковими агентами, із доходів платника податку, інших ніж заробітна плата, ведеться за формою 15, яка не передбачає відображення зобов`язань та наявної переплати. Сальдо розрахунків по податку на доходи фізичних осіб та військового збору, що сплачується податковими агентами, із доходів платника податку інших, ніж заробітна плата, встановлюється шляхом проведення документальної планової/позапланової перевірки ГУ ДПС у Кіровоградській області. Запропонувало звернутися із відповідною заявою про проведення перевірки до ГУ ДПС у Кіровоградській області.

Не погодившись з таким повідомленням, позивач звернувся до суду з цим позовом.

Вирішуючи спір, суд дійшов до таких висновків.

Правові та організаційні основи створення, діяльності, припинення суб`єктів спільного інвестування, особливості управління активами зазначених суб`єктів визначає Закон України "Про інститути спільного інвестування".

У статті 1 цього Закону визначено, що:

- інститут спільного інвестування - корпоративний або пайовий фонд;

- інвестиційний сертифікат - цінний папір, емітентом якого є компанія з управління активами пайового інвестиційного фонду (далі - пайовий фонд) та який засвідчує право власності учасника пайового фонду на частку в пайовому фонді та право на отримання дивідендів (для закритого пайового фонду).

Статтями 41, 42, 43 Закону України "Про інститути спільного інвестування" передбачено, що пайовий фонд - сукупність активів, що належать учасникам такого фонду на праві спільної часткової власності, перебувають в управлінні компанії з управління активами та обліковуються нею окремо від результатів її господарської діяльності.

Пайовий фонд не є юридичною особою і не може мати посадових осіб.

Пайовий фонд створюється компанією з управління активами.

Емітентом інвестиційних сертифікатів пайового фонду є компанія з управління активами такого фонду.

Бухгалтерський та податковий облік операцій і результатів діяльності із спільного інвестування, які проводяться компанією з управління активами через пайовий фонд, здійснюється компанією з управління активами окремо від обліку операцій та результатів її господарської діяльності та обліку операцій і результатів діяльності інших інститутів спільного інвестування, активи яких перебувають в її управлінні.

Укладаючи договори за рахунок активів пайового фонду, компанія з управління активами діє від свого імені в інтересах пайового фонду з обов`язковим зазначенням у таких договорах реквізитів фонду.

Активи пайового фонду, у тому числі нерухоме майно, об`єкти незавершеного будівництва, майбутні об`єкти нерухомості та спеціальні майнові права на них, цінні папери і депозити, реєструються у встановленому порядку на ім`я компанії з управління активами з обов`язковим зазначенням реквізитів такого фонду.

Відповідно до статті 45 Закону України "Про інститути спільного інвестування" учасник пайового фонду - юридична або фізична особа, яка є власником інвестиційного сертифіката такого фонду.

Учасники пайового фонду не мають права впливати на діяльність компанії з управління активами.

Учасники пайового фонду не відповідають за зобов`язаннями пайового фонду і несуть ризик збитків, пов`язаних з діяльністю пайового фонду, тільки в межах належних їм інвестиційних сертифікатів фонду, крім учасників пайового фонду, до складу активів яких входять акції банків, які у такому разі відповідають за зобов`язаннями банку відповідно до закону.

Згідно зі статтею 63 Закону України "Про інститути спільного інвестування" компанія з управління активами - господарське товариство, створене відповідно до законодавства у формі акціонерного товариства або товариства з обмеженою відповідальністю, яке провадить професійну діяльність з управління активами інституційних інвесторів на підставі ліцензії, що видається Комісією.

Компанія з управління активами здійснює управління активами інституту спільного інвестування.

Компанія з управління активами може одночасно здійснювати управління активами кількох інститутів спільного інвестування.

У відносинах з третіми особами компанія з управління активами пайового фонду повинна діяти від власного імені, в інтересах учасників такого фонду та за його рахунок або в разі недостатності коштів фонду - за власний рахунок.

Кошти пайового фонду зараховуються на окремий рахунок компанії з управління активами у банку окремо від власних коштів компанії з управління активами та коштів інших пайових фондів.

Рішенням Національної комісії з цінних паперів та фондового ринку від 26.11.2013 року №2669, зареєстрованим в Міністерстві юстиції України 19.12.2013 року за № 2156/24688, затверджене Положення про особливості бухгалтерського обліку операцій інститутів спільного інвестування.

Пунктом 1 розділу І цього Положення передбачено, що бухгалтерський облік діяльності інститутів спільного інвестування (далі - ІСІ) здійснюється відповідно до Закону України "Про бухгалтерський облік та фінансову звітність в Україні", Міжнародних стандартів фінансової звітності (далі - МСФЗ).

Особливості бухгалтерського обліку діяльності компанії з управління активами у випадку створення нею пайового інвестиційного фонду наведені у розділі ІІІ цього Положення, згідно з якими компанія з управління активами складає окрему фінансову звітність за результатами власної діяльності та діяльності зі спільного інвестування кожного із створених нею пайових інвестиційних фондів. Компанія з управління активами відображає результати операцій, пов`язаних з нарахуванням та виплатою дивідендів за інвестиційними сертифікатами створеного нею закритого пайового інвестиційного фонду, на балансі цього фонду.

Відносини, що виникають у сфері справляння податків і зборів, порядок їх адміністрування, права та обов`язки платників податків, компетенція контролюючих органів, повноваження і обов`язки їх посадових осіб під час здійснення податкового контролю, а також відповідальність за порушення податкового законодавства регулюються Податковим кодексом України.

Оподаткування доходів фізичних осіб регулюється розділом IV "Податок на доходи фізичних осіб" Податкового кодексу України, який містить такі норми:

Стаття 162. Платники податку

162.1. Платниками податку є:

162.1.1. фізична особа - резидент, яка отримує доходи як з джерела їх походження в Україні, так і іноземні доходи;

162.1.2. фізична особа - нерезидент, яка отримує доходи з джерела їх походження в Україні;

162.1.3. податковий агент.

Стаття 163. Об`єкт оподаткування

163.1. Об`єктом оподаткування резидента є:

163.1.1. загальний місячний (річний) оподатковуваний дохід;

163.1.2. доходи з джерела їх походження в Україні, які остаточно оподатковуються під час їх нарахування (виплати, надання);

Стаття 164. База оподаткування

164.1. Базою оподаткування є загальний оподатковуваний дохід, з урахуванням особливостей, визначених цим розділом.

Загальний оподатковуваний дохід - будь-який дохід, який підлягає оподаткуванню, нарахований (виплачений, наданий) на користь платника податку протягом звітного податкового періоду.

164.1.1. Загальний оподатковуваний дохід складається з доходів, які остаточно оподатковуються під час їх нарахування (виплати, надання), доходів, які оподатковуються у складі загального річного оподатковуваного доходу, та доходів, які оподатковуються за іншими правилами, визначеними цим Кодексом.

164.1.3. Загальний річний оподатковуваний дохід дорівнює сумі загальних місячних оподатковуваних доходів, іноземних доходів, отриманих протягом такого звітного податкового року, доходів, отриманих фізичною особою - підприємцем від провадження господарської діяльності згідно із статтею 177 цього Кодексу, та доходів, отриманих фізичною особою, яка провадить незалежну професійну діяльність згідно із статтею 178 цього Кодексу.

164.2. До загального місячного (річного) оподатковуваного доходу платника податку включаються:

164.2.8. пасивні доходи (крім зазначених у підпунктах 165.1.2 та 165.1.41 пункту 165.1 статті 165 цього Кодексу), доходи у вигляді виграшів, призів.

Стаття 167. Ставки податку

167.1. Ставка податку становить 18 відсотків бази оподаткування щодо доходів, нарахованих (виплачених, наданих) (крім випадків, визначених у пунктах 167.2-167.5 цієї статті) у тому числі, але не виключно у формі: заробітної плати, інших заохочувальних та компенсаційних виплат або інших виплат і винагород, які нараховуються (виплачуються, надаються) платнику у зв`язку з трудовими відносинами та за цивільно-правовими договорами.

167.5. Ставки податку на пасивні доходи до бази оподаткування встановлюються у таких розмірах:

167.5.1. 18 відсотків - для пасивних доходів, крім зазначених у підпунктах 167.5.2 та 167.5.4 цього пункту;

167.5.2. 5 відсотків - для доходів у вигляді дивідендів по акціях та корпоративних правах, нарахованих резидентами - платниками податку на прибуток підприємств (крім доходів у вигляді дивідендів по акціях, інвестиційних сертифікатах, які виплачуються інститутами спільного інвестування);

167.5.4. у половинному розмірі ставки, встановленої у пункті 167.1 цієї статті - для доходів у вигляді дивідендів по акціях та/або інвестиційних сертифікатах, корпоративних правах, нарахованих нерезидентами, інститутами спільного інвестування та суб`єктами господарювання, які не є платниками податку на прибуток.

Стаття 168. Порядок нарахування, утримання та сплати (перерахування) податку до бюджету

168.1. Оподаткування доходів, нарахованих (виплачених, наданих) платнику податку податковим агентом.

168.1.1. Податковий агент, який нараховує (виплачує, надає) оподатковуваний дохід на користь платника податку, зобов`язаний утримувати податок із суми такого доходу за його рахунок, використовуючи ставку податку, визначену в статті 167 цього Кодексу.

168.1.2. Податок сплачується (перераховується) до відповідного бюджету під час виплати оподатковуваного доходу єдиним платіжним документом. Банки приймають платіжні документи на виплату доходу лише за умови одночасного подання розрахункового документа на перерахування цього податку до відповідного бюджету або розрахункового документа на зарахування коштів у сумі цього податку на єдиний рахунок, визначений статтею 351 цього Кодексу.

168.1.5. Якщо оподатковуваний дохід нараховується податковим агентом, але не виплачується (не надається) платнику податку, то податок, який підлягає утриманню з такого нарахованого доходу, підлягає перерахуванню до бюджету податковим агентом у строки, встановлені цим Кодексом для місячного податкового періоду.

168.3. Розрахунок податкових зобов`язань з оподатковуваного доходу платника податку, нарахованого у джерела його виплати, проводиться податковим агентом (у тому числі роботодавцем, органами Пенсійного фонду України).

168.4. Порядок сплати (перерахування) податку до бюджету.

168.4.1. Податок, утриманий з доходів резидентів та нерезидентів, зараховується до відповідних бюджетів згідно з Бюджетним кодексом України;

168.4.2. такий порядок застосовується всіма юридичними особами, у тому числі такими, що мають філії, відділення, інші відокремлені підрозділи, що розташовані на території іншої територіальної громади, ніж така юридична особа, а також відокремленими підрозділами, яким в установленому порядку надано повноваження щодо нарахування, утримання і сплати (перерахування) до бюджету податку (далі - відокремлений підрозділ).

168.4.7. відповідальність за своєчасне та повне перерахування сум податку до відповідного бюджету несе юридична особа або її відокремлений підрозділ, що нараховує (виплачує) оподатковуваний дохід.

Стаття 170. Особливості нарахування (виплати) та оподаткування окремих видів доходів

170.5. Оподаткування дивідендів.

170.5.1. Податковим агентом платника податку під час нарахування на його користь дивідендів, крім випадків, зазначених у підпункті 165.1.18 пункту 165.1 статті 165 цього Кодексу, є емітент корпоративних прав або за його дорученням інша особа, яка здійснює таке нарахування.

170.5.2. Будь-який резидент, який нараховує дивіденди, включаючи того, який сплачує податок на прибуток підприємств у спосіб, відмінний від загального (є суб`єктом спрощеної системи оподаткування), або звільнений від сплати такого податку з будь-яких підстав, є податковим агентом під час нарахування дивідендів.

170.5.3. Дивіденди, нараховані платнику податку за акціями або іншими корпоративними правами, що мають статус привілейованих, або інший статус, що передбачає виплату фіксованого розміру дивідендів чи суми, що перевищує суму виплат, розраховану на будь-яку іншу акцію (корпоративне право), емітовану таким платником податку згідно з підпунктом 57.1-1.4 пункту 57.1-1 статті 57 цього Кодексу, для цілей оподаткування прирівнюються до виплати заробітної плати з відповідним оподаткуванням.

170.5.4. Доходи, зазначені в цьому пункті, остаточно оподатковуються податковим агентом під час їх нарахування платнику податку за ставкою, визначеною підпунктами 167.5.1, 167.5.2 і 167.5.4 пункту 167.5 статті 167 цього Кодексу.

Стаття 171. Особи, відповідальні за утримання (нарахування) та сплату (перерахування) податку до бюджету

171.2. Особою, відповідальною за нарахування, утримання та сплату (перерахування) до бюджету податку з інших доходів, є:

а) податковий агент - для оподатковуваних доходів з джерела їх походження в Україні.

Стаття 176. Забезпечення виконання податкових зобов`язань та зобов`язань з єдиного внеску

176.2. Особи, які відповідно до цього Кодексу мають статус податкових агентів, та платники єдиного внеску зобов`язані:

а) своєчасно та повністю нараховувати, утримувати та сплачувати (перераховувати) до бюджету податок з доходу, що виплачується на користь платника податку та оподатковується до або під час такої виплати за її рахунок;

б) подавати у строки, встановлені цим Кодексом для податкового кварталу, податковий розрахунок сум доходу, нарахованого (сплаченого) на користь платників податків - фізичних осіб, і сум утриманого з них податку, а також сум нарахованого єдиного внеску (з розбивкою по місяцях звітного кварталу), до контролюючого органу за основним місцем обліку. Такий розрахунок подається лише у разі нарахування сум зазначених доходів платнику податку - фізичній особі податковим агентом, платником єдиного внеску протягом звітного періоду. Запровадження інших форм звітності із зазначених питань не допускається.

У разі якщо відокремлений підрозділ юридичної особи не уповноважений нараховувати, утримувати і сплачувати (перераховувати) податок до бюджету, податковий розрахунок за такий підрозділ подає юридична особа до контролюючого органу за основним місцем обліку;

Пунктом 16-1 підрозділу 10 розділу XX "Перехідні положення" ПК України передбачено, що тимчасово, до набрання чинності рішенням Верховної Ради України про завершення реформи Збройних Сил України, встановлюється військовий збір.

1.1. Платниками збору є особи, визначені пунктом 162.1 статті 162 цього Кодексу.

1.2. Об`єктом оподаткування збором є доходи, визначені статтею 163 цього Кодексу.

1.3. Ставка збору становить 1,5 відсотка від об`єкта оподаткування, визначеного підпунктом 1.2 цього пункту.

1.4. Нарахування, утримання та сплата (перерахування) збору до бюджету здійснюються у порядку, встановленому статтею 168 цього Кодексу, за ставкою, визначеною підпунктом 1.3 цього пункту.

1.5. Відповідальними за утримання (нарахування) та сплату (перерахування) збору до бюджету є особи, визначені у статті 171 цього Кодексу.

1.6. Платники збору зобов`язані забезпечувати виконання податкових зобов`язань у формі та спосіб, визначені статтею 176 цього Кодексу.

В пункті 14.1 статті 14 ПК України визначено, що:

14.1.54. дохід з джерелом їх походження з України - будь-який дохід, отриманий резидентами або нерезидентами, у тому числі від будь-яких видів їх діяльності на території України (включаючи виплату (нарахування) винагороди іноземними роботодавцями), її континентальному шельфі, у виключній (морській) економічній зоні, у тому числі, але не виключно, доходи у вигляді: а) процентів, дивідендів, роялті та будь-яких інших пасивних (інвестиційних) доходів, сплачених резидентами України або постійними представництвами нерезидентів в Україні.

14.1.49. дивіденди - платіж, що здійснюється юридичною особою, в тому числі емітентом корпоративних прав, інвестиційних сертифікатів чи інших цінних паперів, на користь власника таких корпоративних прав, інвестиційних сертифікатів та інших цінних паперів, що засвідчують право власності інвестора на частку (пай) у майні (активах) емітента, у зв`язку з розподілом частини його прибутку, розрахованого за правилами бухгалтерського обліку.

Для цілей оподаткування до дивідендів прирівнюються також: платіж у грошовій чи негрошовій формі, що здійснюється юридичною особою на користь її засновника та/або учасника (учасників) у зв`язку з розподілом чистого прибутку (його частини).

14.1.86. інститути спільного інвестування (далі - ІСІ) - інвестиційні фонди та взаємні фонди інвестиційних компаній, корпоративні інвестиційні фонди та пайові інвестиційні фонди, створені відповідно до законодавства;

14.1.180. податковий агент щодо податку на доходи фізичних осіб - юридична особа (її філія, відділення, інший відокремлений підрозділ), самозайнята особа, представництво нерезидента - юридичної особи, інвестор (оператор) за угодою про розподіл продукції, які незалежно від організаційно-правового статусу та способу оподаткування іншими податками та/або форми нарахування (виплати, надання) доходу (у грошовій або негрошовій формі) зобов`язані нараховувати, утримувати та сплачувати податок, передбачений розділом IV цього Кодексу, до бюджету від імені та за рахунок фізичної особи з доходів, що виплачуються такій особі, вести податковий облік, подавати податкову звітність контролюючим органам та нести відповідальність за порушення його норм в порядку, передбаченому статтею 18 та розділом IV цього Кодексу.

Згідно зі статтею 18 ПК України податковим агентом визнається особа, на яку цим Кодексом покладається обов`язок з обчислення, утримання з доходів, що нараховуються (виплачуються, надаються) платнику, та перерахування податків до відповідного бюджету від імені та за рахунок коштів платника податків.

Податкові агенти прирівнюються до платників податку і мають права та виконують обов`язки, встановлені цим Кодексом для платників податків.

Відповідно до пункту 17.1 статті 17 ПК України платник податків має право: 17.1.10. на залік чи повернення надміру сплачених, а також надміру стягнутих сум податків та зборів, пені, штрафів у порядку, встановленому цим Кодексом.

В пункті 14.1 статті 14 ПК України визначено, що:

14.1.39. грошове зобов`язання платника податків - сума коштів, яку платник податків повинен сплатити до відповідного бюджету або на єдиний рахунок як податкове зобов`язання та/або інше зобов`язання, контроль за сплатою якого покладено на контролюючі органи, та/або штрафну (фінансову) санкцію, що справляється з платника податків у зв`язку з порушенням ним вимог податкового законодавства та іншого законодавства, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи, а також санкції за порушення законодавства у сфері зовнішньоекономічної діяльності та пеня;

14.1.115. надміру сплачені грошові зобов`язання - суми коштів, які на певну дату зараховані до відповідного бюджету або на єдиний рахунок понад нараховані суми грошових зобов`язань, граничний строк сплати яких настав на таку дату;

14.1.182. помилково сплачені грошові зобов`язання - суми коштів, які на певну дату надійшли до відповідного бюджету та/або на єдиний рахунок від юридичних осіб (їх філій, відділень, інших відокремлених підрозділів, що не мають статусу юридичної особи) або фізичних осіб (які мають статус суб`єктів підприємницької діяльності або не мають такого статусу), що не є платниками таких грошових зобов`язань, та у випадках, передбачених статтею 35-1 цього Кодексу.

Відповідно до пункту 54.2 статті 54 ПК України грошове зобов`язання щодо суми податкових зобов`язань з податку, що підлягає утриманню та сплаті (перерахуванню) до бюджету в разі нарахування/виплати доходу на користь платника податку - фізичної особи, вважається узгодженим податковим агентом або платником податку, який отримує доходи не від податкового агента, в момент виникнення податкового зобов`язання, який визначається за календарною датою, встановленою розділом IV цього Кодексу для граничного строку сплати податку до відповідного бюджету.

У статті 43 наведені такі умови повернення помилково та/або надміру сплачених грошових зобов`язань та пені:

43.1. Помилково та/або надміру сплачені суми грошового зобов`язання підлягають поверненню платнику відповідно до цієї статті та статті 301 Митного кодексу України, крім випадків наявності у такого платника податкового боргу.

Не підлягають поверненню помилково та/або надміру сплачені суми грошових зобов`язань та пені платникам податку, щодо яких (та/або щодо засновників (учасників), кінцевих бенефіціарних власників яких) у порядку, встановленому Законом України "Про санкції", прийняті рішення про застосування спеціальних економічних та інших обмежувальних заходів (санкцій), протягом строку застосування таких санкцій.

43.2. У разі наявності у платника податків податкового боргу, повернення помилково та/або надміру сплаченої суми грошового зобов`язання на рахунок такого платника податків у банку або небанківському надавачу платіжних послуг, або на єдиний рахунок, або шляхом повернення готівковими коштами за чеком, у разі відсутності у платника податків рахунку в банку, небанківському надавачу платіжних послуг, проводиться лише після повного погашення такого податкового боргу платником податків.

43.3. Обов`язковою умовою для здійснення повернення сум грошового зобов`язання та пені є подання платником податків заяви про таке повернення (крім повернення надміру утриманих (сплачених) сум податку з доходів фізичних осіб, які повертаються контролюючим органом на підставі поданої платником податків податкової декларації за звітний календарний рік за результатами проведення перерахунку його загального річного оподатковуваного доходу) протягом 1095 днів від дня виникнення помилково та/або надміру сплаченої суми та/або пені.

43.4. Платник податків подає заяву про повернення помилково та/або надміру сплачених грошових зобов`язань та пені у довільній формі, в якій зазначає напрям перерахування коштів: на рахунок платника податків у банку, небанківському надавачу платіжних послуг; на єдиний рахунок (у разі його використання); на погашення грошового зобов`язання та/або податкового боргу з інших платежів, контроль за справлянням яких покладено на контролюючі органи, незалежно від виду бюджету; повернення у готівковій формі коштів у разі відсутності у платника податків рахунку в банку, небанківському надавачу платіжних послуг.

43.5. Контролюючий орган не пізніше ніж за п`ять робочих днів до закінчення двадцятиденного строку з дня подання платником податків заяви готує висновок про повернення належних сум коштів з відповідного бюджету або з єдиного рахунку та подає його для виконання до органу, що здійснює казначейське обслуговування бюджетних коштів.

У разі якщо повернення сум податку на доходи фізичних осіб, які повертаються контролюючим органом на підставі поданої платником податків податкової декларації за звітний календарний рік за результатами проведення перерахунку його загального річного оподатковуваного доходу, відповідне повідомлення надсилається контролюючим органом до органу, що здійснює казначейське обслуговування бюджетних коштів, не пізніше ніж за п`ять робочих днів до закінчення шістдесятиденного строку з дня отримання відповідної податкової декларації.

На підставі отриманого висновку орган, що здійснює казначейське обслуговування бюджетних коштів, протягом п`яти робочих днів здійснює повернення помилково та/або надміру сплачених грошових зобов`язань та пені платникам податків у порядку, встановленому центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну фінансову політику.

Контролюючий орган несе відповідальність згідно із законом за несвоєчасність передачі органу, що здійснює казначейське обслуговування бюджетних коштів, для виконання висновку про повернення відповідних сум коштів з відповідного бюджету або з єдиного рахунку.

43.6. Повернення помилково та/або надміру сплачених грошових зобов`язань платникам податків здійснюється з бюджету, у який такі кошти були зараховані, або з єдиного рахунку.

Відповідно до пункту 102.5 статті 102 ПК України заяви про повернення надміру сплачених грошових зобов`язань або про їх відшкодування у випадках, передбачених цим Кодексом, можуть бути подані не пізніше 1095 дня, що настає за днем виникнення такої переплати або отримання права на таке відшкодування.

Наказом Міністерства фінансів України №787 від 03.09.2013 року, зареєстрованим в Міністерстві юстиції України 25.09.2013 року за №1650/24182, затверджено Порядок повернення (перерахування) коштів, помилково або надміру зарахованих до державного та місцевих бюджетів (надалі - Порядок №787), який на час виникнення спірних правовідносин містив такі норми:

I. Загальні положення

1. Цей Порядок розроблено на виконання статей 43, 45, 78 та 112 Бюджетного кодексу України, статті 43 Податкового кодексу України, статті 301 Митного кодексу України, статті 7 Закону України "Про судовий збір" та Положення про Міністерство фінансів України, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 20 серпня 2014 року № 375.

Терміни, що вживаються у цьому Порядку, мають таке значення:

- надміру зараховані кошти - сума коштів, що становить позитивну різницю між сумою фактично сплачених коштів та сумою коштів, яку повинен сплатити до відповідного бюджету платник платежів (зборів), що визначені відповідним законодавством (крім платежів (зборів), контроль за справлянням яких покладено на органи ДПС та органи Держмитслужби), для повного виконання покладеного на нього грошового зобов`язання;

- помилково зараховані кошти - кошти, що сплачені платником за видом доходів, який не відповідає суті платежу (збору), визначеного в абзаці третьому цього пункту, та/або до невідповідного бюджету.

Інші терміни в цьому Порядку вживаються у значеннях, визначених Бюджетним і Податковим кодексами України, Законами України "Про електронні довірчі послуги" та "Про електронні документи та електронний документообіг", а також іншими нормативно-правовими актами, що регламентують бюджетний процес.

2. Цей Порядок визначає процедури:

- повернення коштів, помилково або надміру зарахованих до державного та місцевих бюджетів, а саме: податків, зборів, пені, платежів та інших доходів бюджету, коштів від повернення до бюджетів бюджетних позичок, фінансової допомоги, наданої на поворотній основі, та кредитів, у тому числі залучених державою (місцевими бюджетами) або під державні (місцеві) гарантії (далі - платежі).

- перерахування платежів, помилково або надміру зарахованих до відповідних бюджетів (крім коштів, зарахованих через єдиний рахунок), у рахунок сплати інших платежів незалежно від виду бюджету на відповідні бюджетні рахунки для зарахування надходжень (далі - рахунки за надходженнями);

- перерахування між видами доходів і бюджетів коштів, помилково та/або надміру зарахованих до відповідних бюджетів через єдиний рахунок.

5. Повернення (перерахування) помилково або надміру зарахованих до бюджету або повернення на єдиний рахунок (у разі його використання) податків, зборів, пені, платежів та інших доходів бюджетів, або перерахування між видами доходів і бюджетів коштів, помилково та/або надміру зарахованих до відповідних бюджетів через єдиний рахунок, здійснюється за поданням (висновком, повідомленням) органів, що контролюють справляння надходжень бюджету, а при поверненні судового збору (крім помилково зарахованого) - за судовим рішенням, яке набрало законної сили.

У разі повернення помилково або надміру зарахованих до бюджету або на єдиний рахунок (у разі його використання) податків, зборів, пені, платежів, контроль за справлянням яких покладено на органи ДПС, та перерахування між видами доходів і бюджетів коштів, помилково та/або надміру зарахованих до відповідних бюджетів через єдиний рахунок, до Казначейства подається висновок відповідно до Порядку інформаційної взаємодії Державної податкової служби України, її територіальних органів, Державної казначейської служби України, її територіальних органів, місцевих фінансових органів у процесі повернення (перерахування) платникам податків помилково та/або надміру сплачених сум грошових зобов`язань та пені, затвердженого наказом Міністерства фінансів України від 11 лютого 2019 року №60, зареєстрованого в Міністерстві юстиції України 08 квітня 2019 року за № 370/33341.

Помилково та/або надміру зараховані до бюджету податки, збори, пеня та платежі, контроль за якими покладено на органи ДПС, митні та інші платежі, пеня, контроль за справлянням яких покладено на органи Держмитслужби, не підлягають поверненню платникам, щодо яких у порядку, встановленому Законом України "Про санкції", прийнято рішення про застосування спеціальних економічних та інших обмежувальних заходів (санкцій), протягом строку застосування таких санкцій.

II. Повернення (перерахування) помилково або надміру зарахованих до державного та місцевих бюджетів платежів, власних надходжень бюджетних установ

1. Головні управління Казначейства, Казначейство здійснюють операції з повернення (перерахування) коштів, помилково або надміру зарахованих до державного та місцевих бюджетів, та перерахування між видами доходів і бюджетів коштів, помилково та/або надміру зарахованих до відповідних бюджетів через єдиний рахунок, а саме:

1) за платежами, які відповідно до Бюджетного кодексу України та закону про Державний бюджет України є доходами загального фонду державного бюджету;

11) за платежами, які відповідно до Бюджетного кодексу України та закону про Державний бюджет України розподіляються між державним та місцевими бюджетами;

12) за платежами, які розподіляються між рівнями місцевих бюджетів.

Наказом Міністерства фінансів України №60 від 11.02.2019 року, зареєстрованим в Міністерстві юстиції України 08.04.2019 року за №370/33341, затверджено Порядок інформаційної взаємодії Державної податкової служби України, її територіальних органів, Державної казначейської служби України, її територіальних органів, місцевих фінансових органів у процесі повернення (перерахування) платникам податків помилково та/або надміру сплачених сум грошових зобов`язань та пені (надалі - Порядок №60), який містить такі норми:

I. Загальні положення

1. Цей Порядок визначає механізм інформаційного обміну:

- між ДПС, територіальними органами ДПС та Казначейством і територіальними органами Казначейства у процесі повернення платникам податків помилково та/або надміру сплачених сум грошових зобов`язань, пені за платежами, контроль за справлянням яких покладено на ДПС, та перерахування між видами доходів і бюджетів коштів, помилково та/або надміру зарахованих до відповідних бюджетів через єдиний рахунок;

- між територіальними органами ДПС та місцевими фінансовими органами в процесі погодження електронних висновків та/або електронних повідомлень про повернення платежів, належних місцевим бюджетам, та платежів, які підлягають розподілу між державним та місцевими бюджетами.

III. Опрацювання заяв платників податків на повернення з бюджету помилково та/або надміру сплачених сум та перерахування між видами доходів і бюджетів коштів, помилково та/або надміру зарахованих до відповідних бюджетів через єдиний рахунок. Формування електронних висновків

1. Повернення помилково та/або надміру сплачених сум грошових зобов`язань, пені та перерахування між видами доходів і бюджетів коштів, помилково та/або надміру зарахованих до відповідних бюджетів через єдиний рахунок, у випадках, передбачених законодавством, здійснюється виключно на підставі заяви платника податку (крім повернення надміру утриманих (сплачених) сум податку на доходи фізичних осіб, які повертаються територіальним органом ДПС на підставі поданої платником податків податкової декларації за звітний календарний рік за результатами проведення перерахунку його загального річного оподатковуваного доходу (далі - податкова декларація)), поданої до територіального органу ДПС за місцем адміністрування (обліку) помилково та/або надміру сплаченої суми протягом 1095 днів від дня її виникнення.

Заява може бути подана платником до територіального органу ДПС в електронній формі за допомогою засобів інформаційно-комунікаційних систем та з дотриманням вимог законодавства у сферах захисту інформації в інформаційно-комунікаційних системах, електронних довірчих послуг та електронного документообігу.

2. У заяві платник зазначає назву помилково та/або надміру сплаченого податку, збору, платежу, його суму, дату сплати і реквізити з платіжного документа, за якими кошти перераховано до бюджету (код класифікації доходів бюджету, бюджетний рахунок, на який перераховано кошти, код ЄДРПОУ територіального органу Казначейства, на ім`я якого відкрито рахунок), та визначає напрям перерахування помилково та/або надміру сплачених коштів, що повертаються:

на рахунок платника податків у банку, небанківському надавачу платіжних послуг;

на єдиний рахунок (у разі його використання);

на погашення грошового зобов`язання та/або податкового боргу з інших платежів, контроль за справлянням яких покладено на органи ДПС, незалежно від виду бюджету;

у готівковій формі коштів у разі відсутності у платника податків рахунку в банку, небанківському надавачу платіжних послуг.

Додатково до заяви платник може подати копію платіжного документа, на виконання якого помилково та/або надміру сплачений платіж перераховано до бюджету.

4. Після надходження до територіального органу ДПС подана в електронній формі заява платника про повернення помилково та/або надміру сплачених грошових зобов`язань, пені та перерахування між видами доходів і бюджетів коштів, помилково та/або надміру зарахованих до відповідних бюджетів через єдиний рахунок, автоматично після перевірки засобами антивірусного захисту інформації вноситься до Журналу опрацювання заяв на повернення (далі - Журнал), який ведеться засобами інформаційно-комунікаційної системи органів ДПС.

Заява платника, внесена до Журналу, розглядається структурними підрозділами територіального органу ДПС, що виконують функції з адміністрування відповідного податку, збору, платежу та погашення боргу.

5. Якщо за результатами розгляду заяви підрозділом територіального органу ДПС, що виконує функції з адміністрування відповідного податку, збору, платежу, встановлено правомірність повернення коштів, працівник цього підрозділу вносить до Журналу відмітку про правомірність повернення відповідної суми коштів.

Внесення до Журналу відмітки про правомірність повернення коштів здійснюється не пізніше 18:00:

дев`ятого робочого дня до закінчення двадцятиденного строку з дня подання платником податків заяви у разі повернення платежів, належних державному бюджету;

одинадцятого робочого дня до закінчення двадцятиденного строку з дня подання платником податків заяви у разі повернення платежів, належних місцевим бюджетам, та платежів, які підлягають розподілу між державним та місцевими бюджетами.

У разі якщо за результатами розгляду заяви правомірність повернення коштів не встановлено, у строки, визначені абзацами другим-четвертим цього пункту, підрозділ територіального органу ДПС, що виконує функції з адміністрування відповідного податку, збору, платежу, готує та направляє платнику письмове повідомлення з відмовою у поверненні коштів із зазначенням причини такої відмови.

6. Після внесення до Журналу відмітки підрозділу територіального органу ДПС, що виконує функції з адміністрування відповідного податку, збору, платежу, підрозділ територіального органу ДПС, що виконує функції з погашення боргу, проставляє у Журналі відмітку про наявність або відсутність податкового боргу та правомірність або неправомірність за таких умов повернення коштів.

7. На заяви, щодо яких у Журналі встановлено відмітки підрозділів, що виконують функції з адміністрування відповідних податків, зборів, платежів та погашення боргу, здійснюється накладання кваліфікованих електронних підписів керівників (заступників керівників) цих підрозділів у строки, визначені в абзацах другому-четвертому пунктів 5, 6 цього розділу.

Інформація про повернення, щодо якого у Журналі здійснено накладання кваліфікованих електронних підписів керівників (заступників керівників) підрозділів територіального органу ДПС, що виконують функції з адміністрування відповідних податків, зборів, платежів та погашення боргу, автоматично вноситься до Реєстру узгоджених повернень, який ведеться засобами інформаційно-комунікаційної системи органів ДПС.

Реєстр узгоджених повернень містить, зокрема, дані про податковий номер або серію (за наявності) та номер паспорта (для фізичних осіб, які через свої релігійні переконання відмовляються від прийняття реєстраційного номера облікової картки платника податків та офіційно повідомили про це відповідний територіальний орган ДПС і мають відмітку у паспорті), найменування або прізвище, ім`я, по батькові (за наявності) (для фізичних осіб), дату та номер заяви про повернення коштів, назву помилково та/або надміру сплаченого податку, збору, платежу, суму помилково та/або надміру сплаченого податку, збору, платежу або коштів, сплачених на єдиний рахунок, дату сплати і реквізити, за якими кошти перераховано до бюджету (код класифікації доходів бюджету, бюджетний рахунок, на який перераховано кошти, код ЄДРПОУ територіального органу Казначейства, на ім`я якого відкрито рахунок) або реквізити єдиного рахунку, на який помилково та/або надміру сплачені кошти, напрям перерахування помилково та/або надміру сплачених коштів, що повертаються.

Опрацювання Реєстру узгоджених повернень здійснюється шляхом формування електронних висновків про повернення (перерахування) помилково та/або надміру сплачених грошових зобов`язань та пені (далі - електронні висновки) за формою згідно з додатком 1 до цього Порядку структурним підрозділом територіального органу ДПС, на який покладено функцію з формування таких електронних висновків.

8. Формування електронних висновків здійснюється територіальними органами ДПС щодня (крім вихідних, святкових та неробочих днів) з урахуванням календарної черговості розміщення інформації у Реєстрі узгоджених повернень.

На кожний сформований електронний висновок накладаються кваліфіковані електронні підписи керівника (заступника керівника) структурного підрозділу, що сформував висновок, керівника (заступника керівника або уповноваженої особи) територіального органу ДПС та кваліфікована електронна печатка такого органу.

9. Сформовані електронні висновки про повернення з бюджету помилково та/або надміру сплачених сум грошових зобов`язань, пені та перерахування між видами доходів і бюджетів коштів, помилково та/або надміру зарахованих до відповідних бюджетів через єдиний рахунок, з накладеними кваліфікованими електронними підписами та кваліфікованими електронними печатками територіальних органів ДПС у строк не пізніше 17:00 шостого робочого дня до закінчення двадцятиденного строку з дня подання платником податків заяви ДПС в автоматичному режимі надсилає до Казначейства для виконання.

Сформовані електронні висновки про повернення з єдиного рахунка помилково та/або надміру сплачених грошових зобов`язань та пені з накладеними кваліфікованими електронними підписами та кваліфікованими електронними печатками територіальних органів ДПС у строк не пізніше 17:00 третього робочого дня після надходження заяви ДПС в автоматичному режимі надсилає до Казначейства для виконання.

Електронні висновки про повернення платежів, належних місцевим бюджетам, та платежів, які підлягають розподілу між державним та місцевими бюджетами (крім платежів, які сплачені у 2016 році до місцевих бюджетів населених пунктів Донецької та Луганської областей, на території яких органи державної влади тимчасово не здійснюють своїх повноважень, перелік яких затверджений Кабінетом Міністрів України (далі - непідконтрольні території), та акцизного податку з виробленого в Україні та ввезеного на митну територію України пального, акцизного податку з реалізації виробниками та/або імпортерами, у тому числі в роздрібній торгівлі тютюнових виробів, тютюну та промислових замінників тютюну, рідин, що використовується в електронних сигаретах, що оподатковуються згідно з підпунктом 213.1.14 пункту 213.1 статті 213 розділу VI Податкового кодексу України), направляються до Казначейства для виконання за умови їх погодження з відповідними місцевими фінансовими органами.

Суд установив, що ТОВ "КУА "Партнер-Інвест" є компанію з управління активами створеного ним інституту спільного інвестування - пайового інвестиційного фонду закритого типу недиверсифікованого виду. Позивач є емітентом цінних паперів - інвестиційних сертифікатів, власниками яких є учасники пайового фонду. Особливості функціонування пайового фонду визначені його регламентом, який передбачає порядок виплати дивідендів учасникам пайового фонду.

Позивач, який керує пайовим інвестиційним фондом, виконує усі податкові зобов`язання, пов`язані з діяльністю пайового фонду, зокрема щодо оподаткування пасивних доходів у вигляді дивідендів.

Позивач у спірних правовідносинах прийняв рішення про нарахування учасникам пайового фонду - фізичним особам - дивідендів за інвестиційними сертифікатами як частини накопиченого та нерозподіленого прибутку в минулих періодах.

Згідно з пп. 164.2.8 п.164.2 ст.164 ПК України дохід у вигляді дивідендів включається до загального оподатковуваного доходу фізичної особи та оподатковується податком на доходи фізичних осіб відповідно до норм п. 170.5 ст. 170 ПК України. Обов`язок щодо утримання податку покладається на податкового агента, який нараховує (виплачує, надає) оподатковуваний дохід на користь платника податку, тобто на емітента корпоративних прав (пп. 168.1.1 п.168.1 ст.168, пп. 170.5.1 п.170.1 ст.170 ПК України).

Позивач, діючи як податковий агент, під час нарахування дивідендів на користь фізичних осіб - власників інвестиційних сертифікатів - здійснив нарахування податку на доходи фізичних осіб та військового збору із застосуванням відповідних ставок, визначених пп. 167.5.4 п.167.5 ст.167 ПК України та п.1.4 п. 16-1 підр. 10 розділу ХХ ПК України.

Позивач 30.09.2024 року перерахував до бюджету суми нарахованого ним податку на доходи фізичних осіб та військового збору та згодом відобразив їх в податковому розрахунку 4ДФ за вересень 2024 року, який подав до ГУ ДПС у Кіровоградській області 23.10.2024 року.

Фактично дивіденди власникам іменних сертифікатів виплачені не були, оскільки ті відмовилися від їх отримання.

Позивач здійснив сторнування сум нарахованих дивідендів у внутрішньому обліку пайового інвестиційного фонду та 23.11.2024 року подав до ГУ ДПС у Кіровоградській області уточнюючий податковий розрахунок 4ДФ за вересень 2024 року для виключення показників сум нарахованого доходу та сум нарахованого/перерахованого податку на доходи фізичних осіб та військового збору, як помилкових.

Позивач 06.12.2024 року звернувся до ГУ ДПС у Кіровоградській області із заявами про повернення помилково та/або надміру сплачених сум грошових зобов`язань з податку на доходи фізичних осіб та військового збору. До заяв додав платіжні документи про перерахування ним 30.09.2024 року до бюджету податку на доходи фізичних осіб та військового збору.

Відповідно до Бюджетного кодексу України платежі з податку на доходи фізичних осіб розподіляються між державним та місцевими бюджетами. Платежі з військового збору є доходами загального фонду державного бюджету.

Такі заяви позивача підлягали опрацюванню в ГУ ДПС у Кіровоградській області за алгоритмом і з дотриманням строків, встановлених статтею 43 ПК України, Порядком №787, Порядком №60. Кошти мали б бути повернуті протягом 20 робочих днів з дня подання заяв - не пізніше 03.01.2025 року.

Відповідач як учасник механізму взаємодії, наведеного у Порядку №60, повинен був у визначені строки (не пізніше 27.12.2024 року) сформувати електронні висновки про повернення платежів за формою згідно з додатком 1 до Порядку №60, а у разі, коли правомірність повернення коштів не встановлено - направити платнику письмове повідомлення з мотивованою відмовою, зазначивши конкретні підстави, передбачені податковим законодавством.

Відповідач не надав доказів суду того, що його підрозділи, які виконують функції з адміністрування ПДФО та військового збору, з погашення податкового боргу, перевіряли дотримання позивачем умов повернення йому надміру сплачених грошових зобов`язань, встановлювали правомірність/неправомірність повернення позивачу цих платежів, їх надмірність/помилковість, як того вимагають норми Порядку №60.

Відповідач не вніс вказані суми до Реєстру узгоджених повернень і не сформував електронні висновки про повернення позивачу помилково та/або надміру сплачених грошових зобов`язань.

Відповідач направив позивачу повідомлення №12279/6/11-28-24-08 від 09.12.2024 року, у якому вказав, що сальдо розрахунків з бюджетом по податку на доходи фізичних осіб та військовому збору, що сплачується податковими агентами із доходів платника податку інших, ніж заробітна плата, встановлюється шляхом проведення документальної планової/позапланової перевірки. Запропонував звернутися із відповідною заявою про проведення перевірки до ГУ ДПС у Кіровоградській області.

Суд зазначає, що згідно з пп. 75.1.2 п.75.1 ст.75 ПК України документальною перевіркою вважається перевірка, предметом якої є своєчасність, достовірність, повнота нарахування та сплати усіх передбачених цим Кодексом податків та зборів, а також дотримання валютного та іншого законодавства, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи, дотримання роботодавцем законодавства щодо укладення трудового договору, оформлення трудових відносин з працівниками (найманими особами) та яка проводиться на підставі податкових декларацій (розрахунків), фінансової, статистичної та іншої звітності, регістрів податкового та бухгалтерського обліку, ведення яких передбачено законом, первинних документів, які використовуються в бухгалтерському та податковому обліку і пов`язані з нарахуванням і сплатою податків та зборів, виконанням вимог іншого законодавства, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи, а також отриманих в установленому законодавством порядку контролюючим органом документів та податкової інформації, у тому числі за результатами перевірок інших платників податків.

Серед підстав для проведення документальної перевірки, визначених статтями 77 та 78 ПК України, відсутня така підстава як подання платником податку до територіального органу ДПС заяви про повернення помилково та/або надміру сплачених грошових зобов`язань згідно зі статтею 43 ПК України.

Ні у повідомленні №12279/6/11-28-24-08 від 09.12.2024 року, ні у відзиві на позов відповідач не навів нормативне обґрунтування такої причини відмови платнику податків (податковому агенту) у поверненні коштів сплаченого ПДФО та військового збору як необхідність проведення документальної перевірки.

Норми Податкового кодексу України, Порядку №787, Порядку №60 не містять такої умови/вимоги і не ставлять повернення коштів помилково та/або надміру сплачених грошових зобов`язань в залежність від проведення документальної перевірки.

У відзиві на позов відповідач посилався на особливості бухгалтерського та податкового обліку операцій інститутів спільного інвестування та стверджував про необхідність перевірки первинних документів щодо виплати дивідендів власникам інвестиційних сертифікатів пайового фонду.

Суд зазначає, що відповідно до п.73.3 ст.73 ПК України контролюючі органи мають право звернутися до платників податків та інших суб`єктів інформаційних відносин із письмовим запитом про надання інформації (вичерпний перелік та підстави надання якої встановлено законом), необхідної для виконання покладених на контролюючі органи функцій, завдань, та її документального підтвердження.

Відповідач при опрацюванні заяв позивача від 06.12.2024 року таким правом не скористався і не направляв запити про надання пояснень та інформації ні позивачу, ні фізичним особам - учасникам пайового фонду. Відповідач не надав оцінку діям позивача щодо скасування ним свого рішення про нарахування і виплату дивідендів учасникам пайового фонду і тим наслідкам, які це рішення зумовило в податковому обліку пайового інвестиційного фонду та у податкових зобов`язаннях позивача.

Суд відхиляє доводи відповідача про відсутність в базах даних ДПС інформації про стан розрахунків платників податків (податкових агентів) з ПДФО та військового збору, за якими податковим законодавством не передбачене подання податкових декларацій, та про відсутність в ІКП сальдових показників (недоїмки/переплати) за цими платежами, оскільки такі доводи суперечать нормам чинного законодавства.

Суд зазначає, що факт сплати податковими агентами утриманого податку відображається у податкових розрахунках 4ДФ, які містять персоніфіковані дані про суми нарахованого (виплаченого) на користь фізичних осіб доходу та нарахованих (перерахованих) до бюджету податку на доходи фізичних осіб та військового збору, і які є податковими деклараціями у розумінні п.46.1 ст.46 ПК України. Момент узгодження грошового зобов`язання з податку на доходи фізичних осіб, який утримує та сплачує податковий агент, визначений в п.54.2 ст.54 ПК України. Податковий кодекс України зобов`язує контролюючий орган вести достовірний облік усіх надходжень до бюджету, контроль за справлянням яких покладено на органи ДПС, у тому числі ПДФО та військового збору, утриманих та сплачених податковими агентами. Порядок ведення податковими органами оперативного обліку податків, зборів, платежів та єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування затверджений наказом Міністерства фінансів України від 12.01.2021 року №5, зареєстрованим в Міністерстві юстиції України 15.03.2021 року за №321/35943. Згідно з цим Порядком метою ведення оперативного обліку платежів є забезпечення користувачів повною, достовірною та неупередженою інформацією щодо стану розрахунків платників з бюджетами для прийняття оптимальних управлінських рішень. Інформація про первинні показники оперативного обліку, які характеризують стан розрахунків платника з бюджетами, міститься в ІКП, які відкриваються за відповідним видом платежу. Цей Порядок не передбачає специфічних правил ведення обліку, відображення в ІКП та підтвердження сум помилково та/або надміру сплачених грошових зобов`язань для податку на доходи фізичних осіб та військового збору.

Відповідач не перевіряв стан розрахунків позивача з бюджетом за цими платежами і не надав оцінку діям позивача щодо коригування показників податкового розрахунку 4ДФ за вересень 2024 року, які той вчиняв з метою виправлення помилок і які, на його думку, доводять наявність у нього переплати з ПДФО та військового збору, що виникла внаслідок сплати цих податків у більшому розмірі, ніж належало.

Суд погоджується з доводи позову, що у спірних правовідносинах відповідач діяв протиправно, оскільки належним чином не опрацював заяви позивача від 06.12.2024 року про повернення помилково та/або надміру сплачених сум грошових зобов`язань з податку на доходи фізичних осіб та військового збору.

Суд визнає незаконними мотиви, з яким відповідач у повідомленні №12279/6/11-28-24-08 від 09.12.2024 року відмовив позивачу у поверненні сплачених коштів з бюджету.

Такі дії відповідача унеможливлюють реалізацію ним права на залік або повернення надміру сплачених податків і зборів, передбаченого пп. 17.1.10 п.17.1 ст. 17 ПК України.

Тож такі дії відповідача слід визнати протиправними.

У спірних правовідносинах суд не встановив протиправної бездіяльності відповідача і не вбачає підстав для спонукання ГУ ДПС у Кіровоградській області підготувати висновки про повернення позивачу коштів помилково та/або надміру сплачених коштів, про що він просить у позові, оскільки формуванню такого висновку передує опрацювання заяв в контролюючого органі за алгоритмом, передбаченим Порядком №60, з метою перевірки умов повернення таких коштів, зокрема достовірність облікованих сум, наявність або відсутність податкового боргу, що встановлюється на момент опрацювання заяви.

Частиною 1 статті 2 КАС України передбачено, що завданням адміністративного судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.

Адміністративний суд не обмежений у виборі способів захисту прав та інтересів особи, порушених суб`єктами владних повноважень, а вправі обрати найбільш ефективний спосіб відновлення порушеного права, який відповідає характеру такого порушення та фактичним обставинам справи.

Суд вважає, що позов слід задовольнити частково, а порушене право позивача - захистити, зобов`язавши відповідача повторно опрацювати його заяви від 06.12.2024 року, врахувавши правову оцінку суду у цій справі.

Відповідно до частини 1 статті 139 КАС України при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.

У позовній заяві позивач об`єднав вимоги про вирішення двох публічно-правових спорів щодо невжиття заходів з повернення помилково та/або надміру сплачених коштів за двома заявами. Позовні вимоги про зобов`язання відповідача вчинити певні дії є похідними.

Відтак позивач повинен був сплатити судовий збір за ставкою, визначеною пп.1 п.3 ч.2 ст.4 Закону України "Про судовий збір" - 1 розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб (установлений Законом України "Про Державний бюджет України на 2025 рік" станом на 01.01.2025 року у розмірі 3028 грн.) за кожну основну позовну вимогу немайнового характеру, а загальна сума судового збору за подання цього позову становить 6056 грн. (3028 грн. х 2). Решта 6056 грн. (12112 грн. - 6056 грн.) сплачені позивачем зайво.

Зважаючи на задоволення позову, здійснені позивачем витрати на оплату судового збору у розмірі 6056 грн. слід стягнути на його користь за рахунок бюджетних асигнувань відповідача. Решта 6056 грн. судового збору, сплаченого зайво, можуть бути повернуті позивачу з бюджету за його клопотанням, за ухвалою суду.

Керуючись статтями 9, 90, 139, 242-246, 250, 255, 262, 295 КАС України, суд, -

В И Р І Ш И В:

Адміністративний позов товариства з обмеженою відповідальністю "Компанія з управління активами "Партнер-Інвест" задовольнити частково.

Визнати протиправними дії Головного управління ДПС у Кіровоградській області щодо відмови товариству з обмеженою відповідальністю "Компанія з управління активами "Партнер-Інвест" у поверненні помилково та/або надміру сплачених грошових зобов`язань з податку на доходи фізичних осіб та військового збору за його заявами від 06.12.2024 року.

Зобов`язати Головне управління ДПС у Кіровоградській області повторно опрацювати заяви товариства з обмеженою відповідальністю "Компанія з управління активами "Партнер-Інвест" від 06.12.2024 року про повернення помилково та/або надміру сплачених грошових зобов`язань з податку на доходи фізичних осіб та військового збору, врахувавши висновки суду у цій справі.

У задоволенні решти позовних вимог відмовити.

Стягнути на користь товариства з обмеженою відповідальністю "Компанія з управління активами "Партнер-Інвест" судові витрати на сплату судового збору в сумі 6056 грн. за рахунок бюджетних асигнувань Головного управління ДПС у Кіровоградській області.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Рішення суду може бути оскаржене до Третього апеляційного адміністративного суду у 30-денний строк, установлений статтею 295 КАС України.

Суддя Кіровоградського окружного

адміністративного суду О.А. ЧЕРНИШ