Справа № 935/325/25
Суддя: Сапальова Т.В.
Дата ухвалення: 2025-11-26 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

О К Р Е М А У Х В А Л А
Справа № 935/325/25
Головуючий у 1-й інстанції: Янчука
Суддя-доповідач: Сапальова Т.В.
26 листопада 2025 року
Сьомий апеляційний адміністративний суд у складі колегії:
головуючого судді: Сапальової Т.В.
суддів: Капустинського М.М. Шидловського В.Б.
секретаря судового засідання: Пращерук М. О.,
представника позивача: Кушніренка А.В.
представника відповідача: Макарчук Ю.В.
розглянувши у відкритому судовому засіданні апеляційну скаргу ОСОБА_1 на рішення Коростишівського районного суду Житомирської області від 24 жовтня 2025 року у справі за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Головного управління Національної поліції в Житомирській області про скасування постанови по справі про адміністративне правопорушення,
ОСОБА_1 звернулась до Коростишівського районного суду Житомирської області з адміністративним позовом про скасування постанови серії ЕНА № 3979522 про притягнення ОСОБА_2 до адміністративної відповідальності за ч. 1 ст. 121- 3 КУпАП.
Рішенням Коростишівського районного суду Житомирської області від 24 жовтня 2025 року відмовлено в задоволенні позову ОСОБА_1 до Головного управління Національної поліції в Житомирській області про скасування постанови по справі про адміністративне правопорушення серії ЕНА № 3979522 від 01.02.2025 року.

Не погоджуючись з таким рішенням суду першої інстанції позивач звернулась з апеляційною скаргою, в якій просить його скасувати та прийняти нове рішення, яким задовольнити позовні вимоги.

Постановою Сьомого апеляційного адміністративного суду від 26 листопада 2025 року апеляційну скаргу ОСОБА_1 задоволено повністю, рішення Коростишівського районного суду Житомирської області від 24 жовтня 2025 року у справі за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Головного управління Національної поліції в Житомирській області про скасування постанови по справі про адміністративне правопорушення скасовано, ухвалено постанову, якою позовні вимоги задоволено, визнано протиправною та скасовано постанову про накладення адміністративного стягнення серії ЕНА № 3979522 від 01 лютого 2025 року, складеної відносно ОСОБА_2 за порушення, передбачене ч. 1 ст. 121-3 КУпАП, справу про адміністративне правопорушення закрито.

Під час розгляду апеляційної скарги судом апеляційної інстанції було виявлено порушення чинного законодавства, у зв`язку з чим колегія суддів дійшла висновку про необхідність постановлення окремої ухвали, виходячи з приписів статей 249, 324 Кодексу адміністративного судочинства України (далі КАС України), з огляду на таке.

У ході апеляційного розгляду справи колегією суддів було встановлено неналежне виконання суб`єктом владних повноважень своїх обов`язків при реалізації владно-управлінських функцій.

Суд апеляційної інстанції, переглянувши відеозапис з бодікамери поліцейського, встановив, що інспекторами патрульної поліції не дотримано порядок розгляду справи про адмінправопорушення.

Кодексом України про адміністративні правопорушення встановлюється чітка стадійність притягнення особи до відповідальності: виявлення правопорушення, фіксація правопорушення, формування доказової бази (матеріалів справи), розгляд справи про адміністративне правопорушення.

Відповідно до пунктів 1 та 2 Розділу ІV Інструкції з оформлення поліцейськими матеріалів про адміністративні правопорушення у сфері забезпечення безпеки дорожнього руху, зафіксовані не в автоматичному режимі, затвердженої наказом Міністерства внутрішніх справ від 07.11.2015р. № 1395 (далі - Інструкція) розглянувши справу про адміністративне правопорушення, поліцейський виносить постанову по справі про адміністративне правопорушення. Зміст постанови повинен відповідати вимогам ст. 283 КУпАП.

Пунктом 9 розділу ІІІ Інструкції зазначено, що розгляд справи розпочинається з представлення поліцейського, який розглядає цю справу. Поліцейський, що розглядає справу, оголошує, яка справа підлягає розгляду, хто притягається до адміністративної відповідальності, роз`яснює особам, які беруть участь у розгляді справи, їх права і обов`язки. Після цього оголошується протокол про адміністративне правопорушення (якщо складення протоколу передбачається КУпАП), заслуховуються особи, які беруть участь у розгляді справи, досліджуються докази і вирішуються клопотання. Під час розгляду справи потерпілого може бути опитано як свідка.

Апеляційний суд зауважує, що розгляд справи про адміністративне правопорушення має здійснюватися з дотриманням установленої процедури, яка створює умови об`єктивного і справедливого розгляду справи про адміністративне правопорушення.

Закріплений на законодавчому рівні механізм притягнення особи до адміністративної відповідальності, серед іншого, передбачає, що розгляд справи розпочинається з представлення посадової особи, яка розглядає дану справу; оголошення посадовою особою, яка справа підлягає розгляду, хто притягається до адміністративної відповідальності; роз`яснення особі, яка бере участь у розгляді справи, її прав і обов`язків; заслуховування особи, яка бере участь у розгляді справи; дослідження доказів і вирішення відповідних клопотань.

Разом із цим, з наданого відповідачем відеозапису видно, що поліцейськими не було дотримано процедуру розгляду справи про адміністративне правопорушення відносно позивача, на що власне вказував позивач, обґрунтовуючи позов.

В порушення вимог норм процесуального закону та положень Інструкції поліцейський не представився, не оголосив, що розглядається справа про адміністративне правопорушення, не роз`яснив права та обов`язки, передбачені ст. 63 Конституції України та ст. 268 КУпАП, не з`ясував наявність або відсутність клопотань, не запропонував надати пояснення, чим грубо порушив визначену законом процедуру притягнення особи до адміністративної відповідальності, позбавивши позивача можливості реалізувати свої права зокрема, право на отримання правової допомоги, право надання пояснень, заявлення клопотань, що мало б передувати факту складання постанови.

Повноваження органів публічної влади визначено приписами права. Позаяк законність висунуто щодо дій посадовців публічної влади, вона так само вимагає, щоб посадовці мали дозвіл на вчинення дії і надалі діяли в межах наданих їм повноважень і, як наслідок дотримувалися процесових і матеріальних приписів права.

Принципи «правової процедури» застосовуються не тільки в процесуальному судочинстві, їх також дуже важливо застосовувати у досудовому порядку урегулювання спору (частина четверта статті 124 Конституції України), а також у всіх інших спорах між особою і суб`єктами владних повноважень, у яких здійснюються «правові процедури».

У рішенні Європейського суду з прав людини від 20 жовтня 2011 року у справі «Рисовський проти України» викладено окремі стандарти діяльності суб`єктів владних повноважень, зокрема розкрито елементи змісту принципів «належного врядування», які зобов`язують державні органи запровадити внутрішні процедури, що посилять прозорість і ясність їхніх дій, мінімізують ризик помилок.

Основна мета "правової процедури" щоб суб`єкти права, і передусім державні посадові особи, діяли правомірно, тобто належно, згідно з визначеними нормами права, але такими нормами права, які відповідають критеріям природного права, моральності, розумності, справедливості, а також загальноправовим принципам, що встановлені органами правосуддя.

Тому для правової процедури необхідне встановлення критеріїв належності, тобто послідовності етапів, стадій вчинення окремих юридично значущих дій, дотримання формально закріпленого порядку здійснення відповідного виду юридичної діяльності.

Як зазначено в Рішенні Конституційного Суду України від 13 червня 2019 року № 5-р/2019, Конституція України містить низку фундаментальних положень щодо здійснення державної влади, передбачених статтями 3, 5, 6, 8, 19 Основного Закону. Названі конституційні приписи перебувають у взаємозв`язку, відображають фундаментальне положення конституціоналізму щодо необхідності обмеження державної влади з метою забезпечення прав і свобод людини та зобов`язують наділених державною владою суб`єктів діяти виключно відповідно до усталених Конституцією України цілей їх утворення.

Тому, коли йдеться про вчинення дискреції суб`єктом владних повноважень, такі суб`єкти зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачений Конституцією та законами України (частина друга статті 19 Конституції України).

У постанові Верховного Суду від 25 липня 2019 року у справі № 826/13000/18 зазначено, що правова процедура (fair procedure справедлива процедура) є складовою принципу законності та принципу верховенства права і передбачає правові вимоги до належного прийняття актів органами публічної влади. Правова процедура встановлює чітку послідовність дій проведення такої перевірки із зазначенням способів та методів її здійснення, підстав, порядку, форми та строків такої діяльності.

Правова процедура встановлює межі вчинення повноважень органом публічної влади і, в разі її неналежного дотримання, дає підстави для оскарження таких дій особою, чиї інтереси вона зачіпає, до суду.

Важливі процедурні рішення, як правило, апелюють до самої природи влади чи її органів. Певний орган влади лише тоді має змогу наставляти свою владу громадянам, коли вони вірять, що влада спрямовує свою діяльність на досягнення важливих соціальних цілей, тобто вона повинна мати громадське раціональне визнання. Останнє можливо тоді, коли буде дотримано «правової процедури» в діях органів публічної влади чи суб`єктів владних повноважень, та гарантуватиметься справедливе ставлення до неї, захист її законних інтересів, що загалом становить сутність легітимності дій влади та забезпечує довіру (public trust) до неї.

Інструкція з оформлення поліцейськими матеріалів про адміністративні правопорушення у сфері забезпечення безпеки дорожнього руху, зафіксовані не в автоматичному режимі, затвердженої наказом Міністерства внутрішніх справ від 07.11.2015р. № 1395 деталізує порядок дій з застосування КУпАП в частині розгляду справ про адміністративні правопорушення.

Колегія суддів звертає увагу відповідача на необхідність дотримання його посадовими особами порядку розгляду справ про адміністративне правопорушення та притягнення осіб до адміністративної відповідальності за порушення ПДР.

Керуючись статтею 324 Кодексу адміністративного судочинства України, суд апеляційної інстанції у випадках і в порядку, встановлених статтею 249 цього Кодексу, може постановити окрему ухвалу.

Відповідно до статті 249 Кодексу адміністративного судочинства України суд, виявивши під час розгляду справи порушення закону, може постановити окрему ухвалу і направити її відповідним суб`єктам владних повноважень для вжиття заходів щодо усунення причин та умов, що сприяли порушенню закону.

З метою забезпечення виконання вказівок, що містяться в окремій ухвалі, суд встановлює у ній строк для надання відповіді залежно від змісту вказівок та терміну, необхідного для їх виконання.

Враховуючи викладене, колегія суддів дійшла висновку про наявність правових підстав для постановлення окремої ухвали та направлення її Головному управлінню Національної поліції у м. Києві для вжиття заходів щодо усунення причин та умов, що сприяли порушенню вимог норм процесуального закону та положень Інструкції з оформлення поліцейськими матеріалів про адміністративні правопорушення у сфері забезпечення безпеки дорожнього руху, зафіксовані не в автоматичному режимі, затвердженої наказом Міністерства внутрішніх справ від 07.11.2015р. № 1395.

Керуючись ст.ст. 243, 249, 324, 325, 328, 329 КАС України, суд

У Х В А Л И В :

1. Про встановлені порушення законодавства повідомити Головне управління Національної поліції в Житомирській області для вжиття заходів реагування та з метою усунення причин та умов, що сприяли вчиненню вказаних порушень законодавства.

2. З метою забезпечення виконання вказівок, що містяться в окремій ухвалі, для надання відповіді встановити місячний строк з дня отримання окремої ухвали. Про вжиті заходи повідомити Сьомий апеляційний адміністративний суд.

3. Копію окремої ухвали направити сторонам у справі та Головному управлінню Національної поліції в Житомирській області та Департаменту патрульної поліції для відома, контролю та використання у роботі.

Роз`яснити, що згідно з ч. 1 статті 185-6 Кодексу України про адміністративні правопорушення залишення посадовою особою без розгляду окремої ухвали суду або невжиття заходів до усунення зазначених в ній порушень закону, а так само несвоєчасна відповідь на окрему ухвалу суду тягнуть за собою накладення штрафу від двадцяти до п`ятдесяти неоподатковуваних мінімумів доходів громадян.

Окрема ухвала суду набирає законної сили з моменту проголошення та може бути оскаржена в касаційному порядку згідно зі ст.ст.328, 329 КАС України.

Головуючий Сапальова Т.В.

Судді Капустинський М.М. Шидловський В.Б.