Справа № 120/670/25
Суддя: Смілянець Е. С.
Дата ухвалення: 2025-11-27 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

П О С Т А Н О В А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

Справа № 120/670/25

Головуючий суддя 1-ої інстанції - Слободонюк Михайло Васильович

Суддя-доповідач - Смілянець Е. С.

27 листопада 2025 року

м. Вінниця

Сьомий апеляційний адміністративний суд у складі колегії:

головуючого судді: Смілянця Е. С.

суддів: Полотнянка Ю.П. Драчук Т. О. ,

розглянувши в порядку письмового провадження апеляційну скаргу ОСОБА_1 на рішення Вінницького окружного адміністративного суду від 24 червня 2025 року у справі за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Головного управління Національної поліції у Вінницькій області про визнання протиправними та скасування наказів, поновлення на посаді та стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу,

В С Т А Н О В И В :

позивач, ОСОБА_1 , звернувся в суд із позовом до Головного управління Національної поліції у Вінницькій області ( відповідача), в якому просив:

- визнати протиправним та скасувати п. 1 наказу ГУ НП у Вінницькій області №1836 від 16.12.2024 в частині накладення на поліцейського офіцера громади сектору взаємодії з громадами відділення поліції № 1 Хмільницького районного відділу поліції ГУ НП у Вінницькій області капітана поліції ОСОБА_1 дисциплінарного стягнення у виді звільнення зі служби в поліції;

- визнати протиправним та скасувати наказ ГУ НП у Вінницькій області від 18.12.2024 № 191о/с в частині звільнення поліцейського офіцера громади сектору взаємодії з громадами відділення поліції № 1 Хмільницького районного відділу поліції ГУ НП у Вінницькій області капітана поліції ОСОБА_1 ;

- поновити ОСОБА_1 на посаді поліцейського офіцера громади сектору взаємодії з громадами відділення поліції № 1 Хмільницького районного відділу поліції ГУ НП у Вінницькій області з 19 грудня 2024 року;

- стягнути з ГУ НП у Вінницькій області на користь ОСОБА_1 середній заробіток за час вимушеного прогулу за період з 19 грудня 2024 року до дати ухвалення рішення, з подальшим відрахуванням податків та інших обов`язкових зборів і платежів;

- допустити негайне виконання рішення суду в частині поновлення на займаній посаді.

Вінницький окружний адміністративний суд рішенням від 24.06.2025 в задоволенні позову відмовив. Судове рішення мотивоване тим, що факт порушення позивачем службової дисципліни підтверджено належними та допустимими доказами, які встановлені службовими розслідуваннями, а відтак відповідачем було доведено їх правомірність. Обставин, які вказували б на порушення порядку чи процедури проведення службового розслідування під час розгляду справи встановлено не було.

Не погоджуючись з рішенням суду, позивач подав апеляційну скаргу, в якій посилаючись на порушення судом норм матеріального права просить скасувати рішення суду першої інстанції та ухвалити нове рішення, яким задовольнити позовні вимоги.

Вважає, що висновки службового розслідування не містять посилань на обставини, в чому саме полягало порушення службової дисципліни в його діях та якими доказами це підтверджується. На його думку відеозапис з портативного відеореєстратора лише підтверджує факт проведення профілактичної бесіди з продавцем магазину, проте з його змісту жодним чином не випливає висновок про вчинення будь-якого дисциплінарного проступку.

У відзиві на апеляційну скаргу відповідач зазначає, що судом першої інстанції розгляд справи проведено з дотриманням норм матеріального і процесуального права, повно та всебічно досліджено наявні у справі докази та надано їм належну оцінку, а зроблені висновки у справі є правильними і законними.

Згідно з положеннями ч. 3 ст. 308 Кодексу адміністративного судочинства України (далі-КАС України), суд апеляційної інстанції досліджує докази, що стосуються фактів, на які учасники справи посилаються в апеляційній скарзі та (або) відзиві на неї.

Виходячи з приписів ст.ст. 311, 263 КАС України, вищезазначена апеляційна скарга розглядається в порядку письмового провадження.

Заслухавши доповідь судді, перевіривши матеріали справи та доводи апеляційної скарги, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню з огляду на наступне.

Судом першої інстанції встановлено та підтверджується матеріалами справи, що позивач капітан поліції ОСОБА_1 з 07.11.2015 проходив службу в органах Національної поліції України та з 14.08.2023 займав посаду поліцейського офіцера громади сектору взаємодії з громадами відділення поліції № 1 Хмільницького районного відділу поліції ГУ НП у Вінницькій області.

На підставі доповідної записки начальника УГІ ГУНП у Вінницькій області підполковника поліції О. Китасюка від 09.12.2024 та інформації, викладеної у листі Вінницького управління ДВБ НПУ щодо порушення службової дисципліни поліцейськими відділення поліції №1 Хмільницького РВП, наказом начальника ГУ НП у Вінницькій області від 09.12.2024 № 1735 призначено службове розслідування та утворено дисциплінарну комісію для його проведення.

Зокрема, в ході проведення службового розслідування встановлено, що відповідно до протоколу наради керівництва Міністерства внутрішніх справ України та органів системи МВС від 17.01.2024 № 2 на території держави розпочато проведення заходів щодо протидії кримінальним проявам у сфері обігу підакцизних товарів, а саме тютюнових виробів.

23.01.2024 для організації виконання до ГУНП у Вінницькій області надійшов План спільних заходів з протидії правопорушенням, пов`язаним з нелегальним обігом підакцизних товарів, зокрема тютюнових виробів, затверджений наказом НПУ від 23.01.2024 № 73.

На виконання протоколу наради МВС України від 17.01.2024 N2 та наказу НПУ від 23.01.2024 № 73 ГУНП у Вінницькій області підготовлено План проведення оперативно-профілактичних заходів з протидії кримінальним правопорушенням у сфері обігу фальсифікованих тютюнових виробів, який затверджено спільним наказом ГУНП у Вінницькій області та УСР у Вінницькій області ДСР НПУ від 05.02.2024 № 215/20.

Для організації виконання вказаний План спрямовано до структурних та територіальних підрозділів ГУНП. У свою чергу УПД ГУНП у Вінницькій області щоденно проводиться моніторинг та узагальнення результатів роботи територіальних підрозділів поліції області за напрямом протидії нелегальному ринку підакцизної продукції, формуються відповідні звіти, які направляються до УСР у Вінницькій області ДСР НПУ для подальшого інформування НПУ. Крім того УПД ГУНП направлялися до територіальних підрозділів поліції відповідні директивні документи з вимогою посилити контроль за реалізацією підакцизних товарів на території обслуговування шляхом проведення перевірок мереж оптової та роздрібної торгівлі.

Разом з цим, 07.12.2024 мобільною групою з числа поліцейських УПД ГУНП здійснено виїзд до Хмільницького району Вінницької області, де проведено перевірку стану виконання поліцейськими району заходів з протидії правопорушенням, пов`язаним з нелегальним обігом підакцизних товарів.

Так, під час проведення перевірки магазину « ІНФОРМАЦІЯ_1 », розташованого за адресою: вул. С. Байдалюка, 4, с. Нова Гребля Калинівської територіальної громади Хмільницького району Вінницької області, виявлено факт незаконної реалізації підакцизної групи товарів.

Зокрема, за результатами перевірки працівниками УПД ГУНП було вилучено 150 пачок сигарет та 124 пляшки горілки (по 0,5 л. та 1 л., загальна кількість - 63 л.). Вартість вилученого підакцизного товару - 16 200 грн.

За результатами перевірки відносно продавця магазину ОСОБА_2 , складено протокол про адміністративне правопорушення, передбачене ч. 1 ст. 156 КУпАП (серія ВАД № 1550418).

До того ж було встановлено, що на підставі наказу відділення поліції № 1 Хмільницького РВП «Про проведення оперативно-профілактичного відпрацювання населених пунктів Калинівської та Іванівської ОТГ» від 22.11.2024 № 357 в період з 10.00 по 18.00 23.11.2024 на відпрацювання щодо профілактики та виявлення порушення правил торгівлі алкогольними та слабоалкогольними напоями, тютюновими виробами, електронними сигаретами та рідинами, задіяно три групи із числа шести поліцейських даного відділення поліції.

Зокрема, на відпрацювання маршруту с. Весела - с. Дружне - с. Сальник задіяно поліцейського офіцера громади сектору взаємодії з громадами відділення поліції № 1 Хмільницького районного відділу поліції ГУНП у Вінницькій області капітана поліції ОСОБА_1 та поліцейського офіцера громади сектору взаємодії з громадами відділення поліції № 1 Хмільницького районного відділу поліції ГУНП у Вінницькій області майора поліції ОСОБА_3 .

Дані поліцейські перед заступанням на службу пройшли цільовий інструктаж, отримали вогнепальну зброю, спеціальні засоби та засоби індивідуального захисту. Крім цього, відповідно до журналу обліку видачі, повернення відеоресстраторів та карт пам`яті, копіювання цифрової інформації відділення поліції № 1 Хмільницького РВП 23.11.2024 капітан поліції ОСОБА_4 отримав портативний відеореєстратор.

За результатами відпрацювання майором поліції ОСОБА_5 подано рапорт на ім`я начальника відділення поліції № 1 Хмільницького районного відділу поліції ГУНП у Вінницькій області капітана поліції ОСОБА_6 , який, як виснувала дисциплінарна комісія, містив виключно шаблонні твердження без будь-яких інших матеріалів щодо належного оперативно-профілактичного відпрацювання згаданих населених пунктів, що давало підстави вважати проведення такого заходу відпрацювання вказаними поліцейськими суто формальним.

Наведені сумніви стали підставою для перегляду відеозаписів із портативного відеореєстратора капітана поліції ОСОБА_7 , отриманого ним 23.11.2024.

Зокрема, переглядом відеозапису, знятого на портативний відеореєстратор капітана поліції ОСОБА_7 (початок запису 23.11.2024 12:41:02, кінець 12:45:24, тривалість відеозапису 04:23 хв), дисциплінарною комісією було встановлено, що позивач несвідомо на портативний відеореєстратор задокументував факт ігнорування ним вимог наказу керівництва підрозділу про проведення відпрацювання суб`єктів господарської діяльності за напрямком протидії правопорушенням у сфері обігу підакцизних товарів, який полягав у тому, що під час відвідування магазину в с. Нова Гребля капітан поліції ОСОБА_1 свідомо попередив продавця цього магазину ОСОБА_8 про відпрацювання території громади за напрямком протидії правопорушенням у сфері підакцизних товарів та наказав тимчасово приховати продемонстровані йому наявні безакцизні тютюнові вироби. Наведене, на думку дисциплінарної комісії, є свідченням укриття поліцейським адміністративного правопорушення з метою надання переваги третій особі власнику магазину « ІНФОРМАЦІЯ_1 ».

За результатами службового розслідування дисциплінарною комісією складено висновок від 16.12.2024, щодо можливого порушення службової дисципліни поліцейськими відділення поліції №1 Хмільницького РВП.

В подальшому, наказом начальника ГУНП у Вінницькій області від 16.12.2024 № 1836, за скоєння дисциплінарного проступку, що виразився у порушенні вимог пункту 2 частини 1 статті 18, підпунктів 1, 2, 3 пункту 1 статті 23 Закону України Про Національну поліцію, підпункту 4 частини 3 статті 1 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, статтей 22, 38 та 39 Закону України «Про запобігання корупції», наказу відділенні поліції № 1 Хмільницького РВП «Про проведення оперативно-профілактичного відпрацювання населених пунктів Калинівської та Іванівської ОТГ по операції «Акциз» від 22.11.2024 № 357, пункту 6 розділу ІІ Порядку ведення єдиного обліку в органах (підрозділах) поліції заяв і повідомлень про кримінальні правопорушення та інші події, затвердженого наказом МВС України від 08.02.2019 № 100, абзацу 11 пункту 1 Правил етичної поведінки поліцейських, затверджених наказом МВС України від 09.11.2016 № 1179, пункту 1.3 розділу І, пунктів 2.7, 2.21, 2.34 розділу ІІ, пункту 3.1 розділу ІІІ та пункту 4.2 розділу ІV посадової інструкції, до поліцейського офіцера громади сектору взаємодії з громадами відділення поліції № 1 Хмільницького районного відділу поліції ГУ НП у Вінницькій області капітана поліції ОСОБА_1 застосоване дисциплінарне стягнення у виді звільненні зі служби в поліції.

Наступним наказом відповідача від 18.12.2024 № 1919 о/с у зв`язку з реалізацією накладеного дисциплінарного стягнення, на підставі п. 6 частини 1 статті 77 Закону України Про національну поліцію ОСОБА_1 звільнено зі служби в поліції з 19 грудня 2024 року.

Вважаючи вказані вище накази відповідача протиправними, а своє звільнення з поліції незаконним, позивач звернувся до суду з даним позовом.

Надаючи правову оцінку спірним правовідносинам, що виникли між сторонами та висновкам суду першої інстанції, колегія суддів враховує наступне.

Так, правові засади організації та діяльності Національної поліції України, статус поліцейських, а також порядок проходження служби в Національній поліції України визначено Законом України від 02.07.2015 N 580-VIII "Про Національну поліцію", відповідно до частини першої статті 1 якого Національна поліція України (далі - поліція) - це центральний орган виконавчої влади, який служить суспільству шляхом забезпечення охорони прав і свобод людини, протидії злочинності, підтримання публічної безпеки і порядку.

Згідно статті 18 Закону України "Про Національну поліцію" поліцейський зобов`язаний:

1) неухильно дотримуватися положень Конституції України, законів України та інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції, та Присяги поліцейського;

2) професійно виконувати свої службові обов`язки відповідно до вимог нормативно-правових актів, посадових (функціональних) обов`язків, наказів керівництва;

3) поважати і не порушувати прав і свобод людини;

4) надавати невідкладну, зокрема домедичну і медичну, допомогу особам, які постраждали внаслідок правопорушень, нещасних випадків, а також особам, які опинилися в безпорадному стані або стані, небезпечному для їхнього життя чи здоров`я;

5) зберігати інформацію з обмеженим доступом, яка стала йому відома у зв`язку з виконанням службових обов`язків;

6) інформувати безпосереднього керівника про обставини, що унеможливлюють його подальшу службу в поліції або перебування на займаній посаді.

Статтею 19 Закону України "Про Національну поліцію" встановлено, що у разі вчинення протиправних діянь поліцейські несуть кримінальну, адміністративну, цивільно-правову, матеріальну та дисциплінарну відповідальність відповідно до закону.

Підстави та порядок притягнення поліцейських до дисциплінарної відповідальності, а також застосування до поліцейських заохочень визначаються Дисциплінарним статутом Національної поліції України, що затверджується законом.

Відповідно до ст. ст. 1, 2 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, затвердженого Законом України від 15 березня 2018 року N 2337-VIII (надалі - Дисциплінарний статут), службова дисципліна - дотримання поліцейським Конституції і законів України, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, актів Президента України і Кабінету Міністрів України, наказів Національної поліції України, нормативно-правових актів Міністерства внутрішніх справ України, Присяги поліцейського, наказів керівників.

Службова дисципліна ґрунтується на створенні необхідних організаційних та соціально-економічних умов для чесного, неупередженого і гідного виконання обов`язків поліцейського, повазі до честі і гідності поліцейського, вихованні сумлінного ставлення до виконання обов`язків поліцейського шляхом зваженого застосування методів переконання, заохочення та примусу.

Службова дисципліна, крім основних обов`язків поліцейського, визначених статтею 18 Закону України "Про Національну поліцію", зобов`язує поліцейського, зокрема, бути вірним Присязі поліцейського, мужньо і вправно служити народу України; поважати права, честь і гідність людини, надавати допомогу та запобігати вчиненню правопорушень; вживати заходів до негайного усунення причин та умов, що ускладнюють виконання обов`язків поліцейського, та негайно інформувати про це безпосереднього керівника; утримуватися від дій, що перешкоджають іншим поліцейським виконувати їхні обов`язки, а також які підривають авторитет Національної поліції України; утримуватися від висловлювань та дій, що порушують права людини або принижують честь і гідність людини; знати і виконувати заходи безпеки під час несення служби, дотримуватися правил внутрішнього розпорядку; сприяти керівникові в організації дотримання службової дисципліни, інформувати його про виявлені порушення, у тому числі вчинені іншими працівниками поліції.

Принципи етики для працівників поліції визначають Правила етичної поведінки поліцейських, затверджені наказом Міністерства внутрішніх справ України 09.11.2016 N 1179, відповідно до яких, зокрема, поліцейські повинні неухильно дотримуватись положень Конституції та законів України, інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції, та Присяги поліцейського; поводитися стримано, доброзичливо, відкрито, уважно і ввічливо, викликаючи в населення повагу до поліції і готовність співпрацювати; контролювати свою поведінку, почуття та емоції, не дозволяючи особистим симпатіям або антипатіям, неприязні, недоброму настрою або дружнім почуттям впливати на прийняття рішень та службову поведінку. Також, за будь-яких обставин і відносно будь-якої людини як у робочий, так і в неробочий час поліцейський зобов`язаний дотримуватися норм професійної етики. При зверненні до особи поліцейському заборонено бути зверхнім, погрожувати, іронізувати, використовувати ненормативну лексику. Поліцейський повинен бути коректним та не повинен допускати застосування насильства чи інших негативних дій щодо членів суспільства, а також, незважаючи на провокації, повинен залишатися об`єктивним.

Частиною 1 статті 59 Закону України "Про Національну поліцію" визначено, що служба в поліції є державною службою особливого характеру, яка є професійною діяльністю поліцейських з виконання покладених на поліцію повноважень.

Згідно статті 64 Закону України "Про Національну поліцію" особа, яка вступає на службу в поліції, складає Присягу на вірність Українському народові.

Відповідно до статей 11, 12, 13 Дисциплінарного статуту за порушення службової дисципліни поліцейські незалежно від займаної посади та спеціального звання несуть дисциплінарну відповідальність згідно з цим Статутом.

За вчинення адміністративних правопорушень поліцейські несуть дисциплінарну відповідальність відповідно до цього Статуту, крім випадків, передбачених Кодексом України про адміністративні правопорушення.

Поліцейських, яких в установленому порядку притягнуто до адміністративної, кримінальної або цивільно-правової відповідальності, одночасно може бути притягнуто до дисциплінарної відповідальності згідно з цим Статутом.

Дисциплінарним проступком визнається протиправна винна дія чи бездіяльність поліцейського, що полягає в порушенні ним службової дисципліни, невиконанні чи неналежному виконанні обов`язків поліцейського або виходить за їх межі, порушенні обмежень та заборон, визначених законодавством для поліцейських, а також у вчиненні дій, що підривають авторитет поліції.

Дисциплінарне стягнення є засобом підтримання службової дисципліни, що застосовується за вчинення дисциплінарного проступку з метою виховання поліцейського, який його вчинив, для безумовного дотримання службової дисципліни, а також з метою запобігання вчиненню нових дисциплінарних проступків.

Дисциплінарне стягнення має індивідуальний характер та не застосовується до поліцейського, вина якого у вчиненні дисциплінарного проступку не встановлена у визначеному порядку або який діяв у стані крайньої необхідності чи необхідної оборони.

До поліцейських можуть застосовуватися такі види дисциплінарних стягнень: 1) зауваження; 2) догана; 3) сувора догана; 4) попередження про неповну службову відповідність; 5) пониження у спеціальному званні на один ступінь; 6) звільнення з посади; 7) звільнення із служби в поліції.

Застосування до поліцейського інших видів дисциплінарних стягнень, не передбачених цим Статутом, забороняється.

Згідно статті 14 Дисциплінарного статуту, службове розслідування - це діяльність із збирання, перевірки та оцінки матеріалів і відомостей про дисциплінарний проступок поліцейського.

Службове розслідування проводиться з метою своєчасного, повного та об`єктивного з`ясування всіх обставин вчинення поліцейським дисциплінарного проступку, встановлення причин і умов його вчинення, вини, ступеня тяжкості дисциплінарного проступку, розміру заподіяної шкоди та для підготовки пропозицій щодо усунення причин вчинення дисциплінарних проступків.

Службове розслідування призначається за письмовим наказом керівника, якому надані повноваження із застосування до поліцейського дисциплінарного стягнення.

Порядок проведення службових розслідувань у Національній поліції України встановлюється Міністерством внутрішніх справ України.

У пункті 1 розділу II Порядку проведення службових розслідувань у Національній поліції України, затвердженого Наказом Міністерства внутрішніх справ України 07 листопада 2018 року N 893 (надалі - Порядок N 893) зазначено, що службове розслідування призначається за письмовим наказом керівника, якому надані повноваження із застосування до поліцейського дисциплінарного стягнення.

Підставами для призначення службового розслідування є заяви, скарги та повідомлення громадян, посадових осіб, інших поліцейських, засобів масової інформації, рапорти про вчинення порушення, що має ознаки дисциплінарного проступку, або безпосереднє виявлення ознак такого проступку посадовою особою поліції за наявності достатніх даних, що вказують на ознаки дисциплінарного проступку.

Відповідно до положень п. 1, 4 розділу V Порядку N 893 проведення службового розслідування полягає в діяльності дисциплінарної комісії із збирання, перевірки та оцінки матеріалів і відомостей про дисциплінарний проступок поліцейського з метою своєчасного, повного та об`єктивного з`ясування всіх обставин його вчинення, установлення причин і умов учинення дисциплінарного проступку, вини поліцейського, ступеня тяжкості дисциплінарного проступку, розміру заподіяної шкоди та для підготовки пропозицій щодо усунення причин учинення дисциплінарних проступків.

Службове розслідування має встановити: наявність чи відсутність складу дисциплінарного проступку в діянні (дії чи бездіяльності) поліцейського, з приводу якого (якої) було призначено службове розслідування; наявність чи відсутність порушень положень законів України чи інших нормативно-правових актів, організаційно-розпорядчих документів або посадових інструкцій; ступінь вини кожної з осіб, що вчинили дисциплінарний проступок; обставини, що пом`якшують або обтяжують ступінь і характер відповідальності поліцейського чи знімають безпідставні звинувачення з нього; відомості, що характеризують поліцейського, а також дані про наявність або відсутність у нього дисциплінарних стягнень; вид і розмір заподіяної шкоди; причини та умови, що призвели до вчинення дисциплінарного проступку.

Підсумковим документом службового розслідування є висновок службового розслідування, який складається зі вступної, описової та резолютивної частин. Висновок службового розслідування готує і підписує дисциплінарна комісія (п. 2 розділу VI Порядку N 893).

Положеннями статті 19 Дисциплінарного статуту встановлено, що у висновку за результатами службового розслідування зазначаються, зокрема: документи та матеріали, що підтверджують та/або спростовують факт вчинення дисциплінарного проступку; висновок щодо наявності або відсутності у діянні поліцейського дисциплінарного проступку, а також щодо його юридичної кваліфікації з посиланням на положення закону; вид стягнення, що пропонується застосувати до поліцейського у разі наявності в його діянні дисциплінарного проступку.

Під час визначення виду стягнення дисциплінарна комісія враховує характер проступку, обставини, за яких він був вчинений, особу порушника, ступінь його вини, обставини, що пом`якшують або обтяжують відповідальність, попередню поведінку поліцейського, його ставлення до служби.

Згідно з приписами розділу VI та VII Порядку проведення службових розслідувань у Національній поліції № 893 у разі якщо за результатами розгляду матеріалів службового розслідування (справи) дисциплінарна комісія встановить наявність у діях (бездіяльності) поліцейського дисциплінарного проступку, керівнику, який призначив службове розслідування, вносяться пропозиції щодо накладення на поліцейського дисциплінарного стягнення.

Висновок службового розслідування затверджує керівник, який його призначив, або особа, яка виконує обов`язки керівника.

Застосування до поліцейського, винного в учиненні дисциплінарного проступку, дисциплінарних стягнень та їх виконання здійснюються з урахуванням вимог статей 19-22 Дисциплінарного статуту Національної поліції України.

Згідно статті 21 Дисциплінарного статуту, дисциплінарне стягнення застосовується не пізніше одного місяця з дня виявлення дисциплінарного проступку і не пізніше шести місяців з дня його вчинення шляхом видання дисциплінарного наказу.

Слід також зазначити, що Законом України від 15 березня 2022 року N 2123-IX "Про внесення змін до законів України "Про Національну поліцію" та "Про Дисциплінарний статут Національної поліції України" з метою оптимізації діяльності поліції, у тому числі під час дії воєнного стану" (далі - Закон N 2123-IX) внесено зміни до указаних нормативно-правових актів. Зокрема, Дисциплінарний статут НП України доповнено розділом V "Особливості проведення службового розслідування в період дії воєнного стану", яким з 01 травня 2022 року, запроваджено іншу процедуру ознайомлення поліцейського з наказом про притягнення до дисциплінарної відповідальності та інші строки звернення до суду.

Підстави звільнення зі служби в поліції визначені частиною першою статті 77 Закону України "Про Національну поліцію", відповідно до якої поліцейський звільняється зі служби в поліції, а служба в поліції припиняється, зокрема у зв`язку із реалізацією дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби, накладеного відповідно до Дисциплінарного статуту Національної поліції України (пункт 6).

Як встановлено судом першої інстанції та слідує із матеріалів службового розслідування, підставою для звільнення позивача зі служби в поліції стало вчинення ним дій, сутність яких, за переконанням відповідача, полягає у порушенні службової дисципліни, а саме в укритті адміністративного правопорушення з метою надання переваги третій особі власнику магазину «Продукти» в с. Нова Гребля Калинівської ОТГ, що виразилось у спосіб попередження продавця цього магазину про відпрацювання території громади за напрямком протидії правопорушенням у сфері підакцизних товарів та надання вказівки про тимчасове приховання продемонстрованих йому безакцизних тютюнових виробів.

Так, позивачем, 23.11.2024 разом з іншим поліцейським ОСОБА_9 проводилося відпрацювання щодо виявлення порушень правил торгівлі підакцизними товарами в с. Нова Гребля в магазині « ІНФОРМАЦІЯ_1 », про що на робочому планшеті було створено відповідне службове завдання, як і проведену ним розмову з продавцем цього магазину ОСОБА_8 . При цьому позивач наполягає на тому, що зміст цієї розмови мав виключно профілактичний характер стосовно заборони торгівлі підакцизними товарами без марок акцизного збору та товарами невідомого походження, і в процесі такої профілактичної бесіди жодних порушень виявлено не було.

Втім, такі доводи позивача знайшли своє повне спростування зібраними в ході службового розслідування матеріалами.

А саме, з дослідженого як в ході службового розслідування так і під час судового розгляду справи відеозапису, знятого на портативний відеореєстратор капітана поліції ОСОБА_7 (початок запису 23.11.2024 12:41:02, кінець 12:45:24, тривалість відеозапису 04:23 хв), беззаперечно встановлено, той факт, що позивач:

- був обізнаний про факт наявності у магазині підакцизних товарів невідомого походження (цигарки) та їх можливу реалізацією продавцем цього магазину (про що свідчить його фраза на відеозаписі: «…по поводу сігар цих, щоб їх не було, бо *****, знімають голову, ні одному ні другому немає бути продано, поки воно не втихне, окей? Бо завтра або сьогодні підішлють якогось *****, ні ти ні я цього не знаєш, серйозно кажу, і горілку тоже, але сігарети це вообще *****…»);

- візуально бачив наявність таких товарів у магазині та їх розміщення на полиці стелажу, який стояв позаду прилавку де знаходився продавець, як і те, що продавець ОСОБА_8 в цей час забирає з нижньої полиці ящик, наповнений до середини пачками цигарок та запитує у капітана поліції: «Так?». Він відповідає: «Так, бо це жопа буде, реально жопа»;

- попередив продавця магазину про відпрацювання органами поліції території громади та свідомо наказав тимчасово приховати продемонстровані йому товари (як відображено на відеозаписі об 12:44:45 ОСОБА_10 виносить у інше приміщення ящик з цигарками та повідомляє: «Я ж кажу, там хто там свої, які приходять, ніхто нічого». У свою чергу капітан поліції ОСОБА_4 повідомляє: « ОСОБА_11 , я ж тобі кажу, вони пришлють *** простиш кого, навіть свого, прийдуть перевернуть і тоді будемо мати неприємності».

При цьому, підтвердженням того факту, що в магазині « ІНФОРМАЦІЯ_1 » розташованого в с. Нова Гребля Калинівської ОТГ дійсно знаходилися нелегальні підакцизні товари свідчать результатами здійсненої 07.12.2024 мобільною групою з числа поліцейських УПД ГУНП у Вінницькій області перевіркою, в ході якої було вилучено 150 пачок сигарет та 124 пляшки горілки (по 0,5 л. та 1 л., загальна кількість - 63 л.).

Отже, в даному випадку зі змісту відображеної на дослідженому відеозаписі розмови капітана поліції ОСОБА_1 із продавцем магазину ОСОБА_12 стає чітко зрозуміло, що суть цієї розмови зводилась не до проведення профілактичної роботи, як безпідставно зазначає позивач, а безпосередньо до приховування виявленого факту неправомірної діяльності суб`єкта господарювання щодо обігу підакцизних товарів та попередження щодо можливого виявлення такого порушення зі сторони інших працівників поліції.

Як вірно звертає увагу суд першої інстанції, норми чинного законодавства безальтернативно зобов`язують поліцейських діяти у межах вимог делегованих їм повноважень, зокрема відповідним чином реагувати на виявлені порушення, в тому числі і пов`язаних з нелегальним обігом підакцизних товарів, вживати заходів щодо їх документування.

Зокрема, відповідно до підпунктів 1, 2, 3 пункту 1 статті 23 розділу IV Закону України «Про Національну поліцію», поліція відповідно до покладених на неї завдань здійснює превентивну та профілактичну діяльність, спрямовану на запобігання вчиненню правопорушень, виявлення причин та умов, що сприяють їх вчиненню, а також у межах своєї компетенції вживає заходів для їх усунення та припинення.

Приписами пункту 6 розділу II Порядку ведення єдиного обліку в органах (підрозділах) поліції заяв і повідомлень про кримінальні правопорушення та інші події, затвердженого наказом МВС України від 08.02.2019 № 100, визначено, що поліцейський незалежно від місця свого перебування в разі виявлення або отримання інформації про кримінальне правопорушення та іншу подію чи звернення до нього громадян із заявою (повідомленням) невідкладно повідомляє про це за скороченим номером екстреного виклику поліції «102» і зобов`язаний ужити заходів щодо запобігання правопорушенню, його припинення, рятування людей, надання допомоги особам, які її потребують, установлення і затримання осіб, які вчинили правопорушення, та охорони місця події.

Також, відповідно до пункту 1.3. розділу І власної посадової інструкції капітан поліції ОСОБА_4 повинен здійснювати профілактичну та превентивну діяльність спрямовану на запобігання вчиненню адміністративних правопорушень на території громади, виявляти причини та умови, що призводять до вчинення адміністративних правопорушень, в межах компетенції вживати заходів для їх усунення.

Крім того, відповідно до пункту 2.7 розділу ІІ цієї Інструкції поліцейський повинен складати протоколи про адміністративні правопорушення на громадян, які їх вчинили, відповідно до вимог КУпАП. Згідно із пунктом 2.34 даного розділу повинен дотримуватися норм ділового мовлення, недопущення використання ненормативної лексики. Згідно із пунктом 3.1 розділу ІІІ уживати заходів реагування на усі правопорушення. Згідно із пунктом 4.2 розділу IV за невиконання або неналежне виконання посадової інструкції, порушення службової дисципліни тощо несе відповідальність згідно вимог чинного законодавства.

Дослідивши наявні матеріали дисциплінарного провадження, колегія суддів вважає обґрунтованим висновок суду першої інстанції, що позивач капітан поліції ОСОБА_1 , свідомо попередивши особу, щодо якої проводилося відпрацювання щодо протидії правопорушенням у сфері обігу підакцизних товарів та цілеспрямовано наказав приховати продемонстровані йому безакцизні тютюнові вироби з метою унеможливлення повноцінного виявлення правопорушення, діяв всупереч своїм службовим обов`язкам та інтересам служби, чим фактично сприяв ухиленню від фіксації правопорушення.

Тобто, під час виконання зазначених заходів, позивач навмисно не задокументував виявлені незаконні підакцизні товари, хоча зобов`язаний був вчинити такі дії відповідно до законодавства та службових інструкцій.

Зазначені дії як зі сторони інших працівників поліції так і зі сторони стороннього розсудливого спостерігача очевидно розцінюються як приховування факту правопорушення в інтересах третіх осіб, що може мати ознаки корупційного ризику та свідчить про втрату таким поліцейським професійної доброчесності як і дискредитацію органу поліції загалом.

Колегія суддів зазначає, що зі змісту оскаржуваного наказу ГУНП у Вінницькій області від 16.12.2024 № 1836 слідує, що порушення ОСОБА_1 службової дисципліни пов`язано із скоєнням ним вчинку, яке дискредитує працівника поліції, адже останній замість безумовного виконання закріплених законами перед поліцією завдань, їх проігнорував та вчинив дії спрямовані на укриття дій протиправного характеру зі сторони інших осіб.

Поряд з цим, встановлені в ході службового розслідування обставини дійсно свідчать про вчинення позивачем дій, які, по-перше, здійсненні всупереч інтересам служби та пов`язані із ігноруванням вимог наказів керівництва, а по-друге, знижують авторитет поліції, викликають недовіру до поліцейських, оскільки перебуваючи на службі у поліції, позивач свідомо сприяв вчиненню протиправних дій в сфері обігу підакцизних товарів, з якими органи поліції безпосередньо ведуть боротьбу.

З огляду на високі етичні та професійні стандарти, притаманні службі в поліції, такі дії є свідченням вчинення грубого дисциплінарного проступку, несумісного з подальшим проходженням служби.

Перевіряючи законність та обґрунтованість оскаржуваного рішення суду першої інстанції щодо застосованого відповідачем виду дисциплінарного стягнення згідно статті 13 Дисциплінарного статуту, колегія суддів враховує усталену практику Верховного Суду, зокрема, в постановах від 01.04.2020 у справі № 806/647/15, від 21.01.2021 у справі № 826/4681/18, від 28.10.2021 у справі № 520/1578/2020, від 09.02.2022 у справі № 160/12290/20 та ін., а також вимоги розділу V "Особливості проведення службового розслідування в період дії воєнного стану" Дисциплінарного статуту Національної поліції України та зазначає, що факт порушення позивачем службової дисципліни підтверджено належними та допустимими доказами, які встановлені службовими розслідуваннями, а відтак відповідачем було доведено їх правомірність. Обставин, які вказували б на порушення порядку чи процедури проведення службового розслідування під час розгляду справи встановлено не було.

Також колегія суддів враховує, що звільнення осіб рядового і начальницького складу з органів поліції як вид стягнення є крайнім заходом дисциплінарного впливу, разом з тим, оцінка вчиненого позивачем проступку в аспекті співмірності його тяжкості, що полягає у дискредитації звання поліцейського, є тим проступком, який є несумісним із подальшим проходженням служби.

Вчинки, що дискредитують працівників органів внутрішніх справ та, власне, органи поліції, пов`язані насамперед із низкою моральних вимог, які пред`являються до них під час здійснення службових функцій та у повсякденному житті.

Отже, дискредитація звання рядового і начальницького складу органів внутрішніх справ за своєю суттю полягає у вчиненні такого проступку, що підриває довіру та авторитет органів внутрішніх справ і їх працівників в очах громадськості та є несумісним із подальшим проходженням служби.

Зважаючи на вище викладене, колегія суддів вважає обґрунтованим висновок суду першої інстанції застосоване до позивача дисциплінарне стягнення у вигляді звільнення є правомірним і пропорційним, оскільки під час проведення службового розслідування інформація щодо можливих порушень службової дисципліни знайшла своє підтвердження.

Підсумовуючи викладене, колегія суддів приходить до висновку, що суд першої інстанції при вирішенні даного публічно-правового спору правильно встановив фактичні обставини справи та надав їм належну правову оцінку, а доводи апеляційної скарги висновків суду першої інстанції не спростовують та не дають правових підстав для скасування оскаржуваного судового рішення.

Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 315, 316 КАС України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Керуючись ст.ст. 243, 250, 308, 311, 315, 316, 321, 322, 325, 329 КАС України, суд

П О С Т А Н О В И В :

апеляційну скаргу ОСОБА_1 залишити без задоволення, а рішення Вінницького окружного адміністративного суду від 24 червня 2025 року - без змін.

Постанова суду набирає законної сили з дати її прийняття та оскарженню не підлягає.

Головуючий Смілянець Е. С.

Судді Полотнянко Ю.П. Драчук Т. О.