Справа № 340/5000/25
Суддя: Т.М. КАРМАЗИНА
Дата ухвалення: 2025-11-28 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

КІРОВОГРАДСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

28 листопада 2025 року м. Кропивницький Справа № 340/5000/25

Кіровоградський окружний адміністративний суд у складі судді Кармазиної Т.М., розглянувши за правилами спрощеного позовного провадження в порядку письмового провадження адміністративну справу за позовом Першого заступника керівника Голованівської окружної прокуратури, в інтересах держави до Новоархангельської селищної ради, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні відповідача ОСОБА_1 про визнання протиправної бездіяльності та зобов`язання вчинити певні дії, -

В С Т А Н О В И В:

Перший заступник керівника Голованівської окружної прокуратури звернувся до суду, в інтересах держави з позовом до суду, в якому просить:

- визнати протиправною бездіяльність Новоархангельської селищної ради () щодо невжиття заходів із розробки паспорта водного об`єкта, розташованого на земельній ділянці з кадастровим номером :02:000:7503 площею 21,39 га, комунальної форми власності;

- зобов`язати Новоархангельську селищну раду () розробити паспорт водного об`єкта, розташованого на земельній ділянці з кадастровим номером :02:000:7503 площею 21,39 га, комунальної форми власності.

В обґрунтування позовних вимог позивач посилався на те, що під час вивчення стану законності у сфері земельних відносин встановлено факт порушення вимог земельного законодавства при використанні земель комунальної форми власності. Зокрема, Новоархангельською селищною радою, як уповноваженим органом упродовж тривалого проміжку часу не вжито жодних дієвих заходів, спрямованих на виготовлення (замовлення робіт із розроблення) паспорта водного об`єкта, що розташований на земельній ділянці на території Новоархангельської селищної територіальної громади з кадастровим номером :02:000:7503 площею 21,39 га. Вказує, що зазначена земельна ділянка перебуває в оренді у ОСОБА_1 на підставі укладеного між ним та Новоархангельською районною державною адміністрацією договору оренди землі від 02.06.2005, умовами якого передбачено сплату лише за користування землею. Разом з тим, Законом України Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо уточнення порядку передачі в оренду водних об`єктів у комплексі з земельними ділянками №963-ІХ від 04.11.2020 (пункт 2 розділу II Прикінцеві та перехідні положення) зобов`язано сторони договорів оренди водних об`єктів, договорів оренди земельних ділянок під водними об`єктами, укладених до набрання чинності цим Законом, які не містять умов щодо розміру орендної плати за земельну ділянку, на якій розташований водний об`єкт, або щодо розміру орендної плати за водний об`єкт, визначити такі умови протягом року з дня набрання чинності цим Законом (02.03.2022). У свою чергу, визначення орендної плати за водний об`єкт та внесення змін до діючого договору оренди земельної ділянки неможливе без виготовлення паспорту водного об`єкта. Стверджує, що бездіяльність органу місцевого самоврядування та невиконання покладених законом повноважень щодо розробки паспорта водного об`єкта суперечить інтересам держави, суспільства, конкретної територіальної громади щодо ефективного і раціонального використання природних ресурсів, суперечить інтересам Новоархангельської територіальної громади, адже плата за користування водним об`єктом зараховується до місцевого бюджету.

Ухвалою судді від 28.07.2025 року відкрито спрощене позовне провадження у справі та встановлено відповідачу строк для подання до суду відзиву на позовну заяву - упродовж 15 днів від дня отримання цієї ухвали (а.с.44).

Представником відповідача надано до суду відзив на позов (а.с.51-55), у якому позовні вимоги не визнав та зазначає, що Новоархангельська селищна територіальна громада в особі Новоархангельської селищної ради, відповідно до п. 24 Закону України «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо вдосконалення системи управління та дерегуляції у сфері земельних відносин», є власником земельної ділянки водного фонду з кадастровим номером :02:000:7503 площею 21,39 га, яка розташована у селищі Новоархангельськ, Голованівський район, Кіровоградська область (східня частина селища Новоархангельськ). 02.06.2005 року був укладений договір оренди земельної ділянки між Новоархангельською районною державною адміністрацією (правонаступником є Новоархангельська селищна рада) як орендодавцем та ОСОБА_1 як орендарем про строкове платне користування земельної ділянки для рибогосподарських потреб строком на 5 років. Зазначений договір зареєстрований у Новоархангельському відділі ДП Кіровоградської регіональної філії Центру ДЗК, про що у Державному реєстрі вчинено запис від 10.06.2005 року №537. Додатковою угодою від 17.05.2010 року до зазначеного договору змінено строк дії договору на 25 років та відповідно нормативно грошову оцінку. Вказує, що бездіяльність відповідача не є триваючою або протиправною, оскільки на момент розгляду справи селищна рада вже вчинила дії, спрямовані на виконання вимог законодавства, що підтверджується листом №02-29/395 від 02.07.2025 року направленого орендарю ОСОБА_1 , в якому зазначено, що необхідно у термін до 15.08.2025 року, здійснити заходи щодо виготовлення паспорту водного об`єкту орендованої земельної ділянки з розташованим на ній водним об`єктом. Вважає, що наразі підстави для задоволення позову відсутні, оскільки правові наслідки бездіяльності усунено добровільно до ухвалення судового рішення, а реальна шкода або порушення інтересів держави не настали.

Третя особа правом подання пояснень щодо позовної заяви не скористалася.

Прокурором подано до суду відповідь на відзив (а.с.61-65), в якій підтримав позовні вимоги та зазначив, що лише після запиту прокурора селищна рада скерувала лист до третьої особи щодо необхідності виготовлення паспорту водного об`єкту, проте на думку прокуратури, такі дії не свідчать про виконання закону, оскільки обов`язок виготовлення паспорту водного об`єкту покладено виключно на орган, який уповноважений розпоряджатися земельною ділянкою.

Представником відповідача надані заперечення на відзив прокуратури (а.с.69-70), в яких повністю не погоджується з доводами позивача та зазначає, що на даний час, в результаті звернення селищної ради до орендаря, останнім укладено договір із ТОВ «Проектно-лабораторний центр» про розроблення паспорту водного об`єкту, який розташований на території Новоархангельської сільської ради Голованівського району Кіровоградської області на земельній ділянці з кадастровим номером :02:000:7503, орієнтовною площею 21,39 га. З урахуванням наведеного вважає, що підстави для задоволення позову відсутні.

Дослідивши подані учасниками справи документи і матеріали, судом встановлені наступні обставини.

Між Новоархангельською районною державною адміністрацією (орендодавець) та ОСОБА_1 (орендар) 02.06.2005 укладено договір оренди земельної ділянки строком на п`ять років (а.с.15-20).

Відповідно до пункту 1 цього договору Орендодавець надає, а Орендар приймає в строкове платне користування земельну ділянку для рибогосподарських потре, яка знаходиться на території Новоархангельської селищної ради.

Пунктом 2 Договору визначено, що в оренду передається земельна ділянка загальною площею 21,39 га, у тому числі: під водою (ставок) 18,98 га, під пасовищем 2,41 га, під гідротехнічними спорудами загального користування.

Згідно із пунктом 9 договору орендна плата вноситься орендарем у формі та розмірі 1,5% від нормативної грошової оцінки земельної ділянки з урахуванням індексів інфляції.

Вказаний договір оренди землі зареєстрований у Новоархангельському відділі Кіровоградської регіональної філії Центру ДЗК», про що в Державному реєстрі земель вчинено запис від 10.06.2005 №537.

17.05.2010 між Новоархангельською районною державною адміністрацією (орендодавець) та ОСОБА_1 (орендар) укладено додаткову угоду до договору оренди земельної ділянки №537 від 10.06.2005 (а.с.21), якою зокрема сторони внесли зміни до п.8 встановивши строк оренди 25 років, починаючи від дня державної реєстрації (перереєстрації) договору оренди земельної ділянки. Також внесено зміни до п.9 встановивши щорічну орендну плату у розмірі 3% від нормативної грошової оцінки земельної ділянки, з урахуванням індексів інфляції. Вказана угода зареєстрована у відділі Держкомзему у Новоархангельському районі, про що в Державному реєстрі земель вчинено запис від 02.03.2011 №00.

Згідно інформаційної довідки з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно №434393635 від 07.07.2025 відомості про земельну ділянку з кадастровим номером :02:000:7503 відсутні (а.с.24).

Новоархангельська селищна рада у відповідь на запит позивача листом №02-29/407 від 09.07.2025 повідомила, що було направлено листа повідомлення орендарю земельної ділянки щодо здійснення заходів у термін до 15.08.2025 року віз виготовлення паспорту водного об`єкту (а.с.27)

Листом №709/ЦТ/21-25 від 04.07.2025 Державне агентство водних ресурсів України на запит Голованівської окружної прокуратури Кіровоградської області повідомило, що паспорт водного об`єкта, який розташований на земельній ділянці з кадастровим номером :02:000:7503, не погоджувався (а.с.30-31).

Також судом встановлено, що відповідач 02.07.2025 направив ОСОБА_1 лист №02-29/395, у якому зазначив, що з метою приведення технічної документації до вимог чинного законодавства України, необхідно у термін до 15.08.2025 здійснити заходи щодо виготовлення паспорту водного об`єкту, що розташований на території Новоархангельської селищної ради на земельній ділянці загальною площею 21,3900 га, в тому числі під водою 18,9800 га, кадастровий номер :02:000:7503. (а.с.56-57)

28.07.2025 між Товариством з обмеженою відповідальністю «Проєктно-лабораторний центр» та ОСОБА_2 укладено договір про виконання робіт №195, предметом якого є розроблення паспорту водного об`єкту, який розташований на території Новоархангельської селищної ради на земельній ділянці орієнтовною площею 21,3900 га. Пунктом 6.1. вказаного договору встановлено, що Договір набирає чинності з моменту його підписання та діє до 31.12.2025, а в частині взаєморозрахунків строк дії договору продовжується до повного його виконання зобов`язань. (а.с.72)

Вартість наданих послуг повністю сплачена у сумі 17200,00, що підтверджується платіжною інструкцією (а.с.76).

Вважаючи протиправною бездіяльність Новоархангельської селищної ради щодо невжиття заходів із розробки паспорта водного об`єкта, прокурор звернувся до суду із цим позовом.

Надаючи правову оцінку спірним правовідносинам, суд враховує таке.

Відповідно до приписів статті 131-1 Конституції України на прокуратуру України покладається представництво інтересів держави в суді у виключних випадках і в порядку, що визначені законом.

Право на звернення прокурора або його заступника до суду в інтересах держави передбачене положеннями статті 2, 23 Закону України "Про прокуратуру" від 14.10.2014 №1697-VII (далі - Закон № 1697-VII) та статтею 53 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України).

Згідно з абзацом 1 частини третьої статті 23 Закону №1697-VII прокурор здійснює представництво в суді законних інтересів держави у разі порушення або загрози порушення інтересів держави, якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження, а також у разі відсутності такого органу.

Частиною четвертою статті 53 КАС України передбачено, що прокурор, який звертається до суду в інтересах держави, в позовній чи іншій заяві, скарзі обґрунтовує, в чому полягає порушення інтересів держави, необхідність їх захисту, визначені законом підстави для звернення до суду прокурора, а також зазначає орган, уповноважений державою здійснювати відповідні функції у спірних правовідносинах.

Підставою звернення прокурора до суду з позовом щодо виготовлення облікової документації на щойно виявлений об`єкт культурної спадщини слугувала тривала бездіяльність Департаменту культури та туризму Кіровоградської обласної військової адміністрації, яка призвела до незаконного вибуття з державної власності особливо цінних земель та їх подальшого використання всупереч цільовому призначенню.

Інтереси держави можуть збігатися повністю, частково або не збігатися зовсім з інтересами державних органів, державних підприємств та організацій чи з інтересами господарських товариств з часткою державної власності у статутному фонді. Проте держава може вбачати свої інтереси не тільки в їх діяльності, але й в діяльності приватних підприємств, товариств.

З урахуванням того, що "інтереси держави" є оціночним поняттям, прокурор чи його заступник у кожному конкретному випадку самостійно визначає з посиланням на законодавство, на підставі якого подається позов, в чому саме відбулося чи може відбутися порушення матеріальних або інших інтересів держави, обґрунтовує у позовній заяві необхідність їх захисту та зазначає орган, уповноважений державою здійснювати відповідні функції у спірних відносинах.

Таким чином, "інтереси держави" охоплюють широке і водночас чітко не визначене коло законних інтересів, які не піддаються точній класифікації, а тому їх наявність повинна бути предметом самостійної оцінки суду у кожному конкретному випадку звернення прокурора з позовом. Надмірна формалізація "інтересів держави", особливо у сфері публічних правовідносин, може призвести до необґрунтованого обмеження повноважень прокурора на захист суспільно значущих інтересів там, де це дійсно потрібно (аналогічна позиція викладена у постанові Верховного Суду від 25.04.2018 у справі № 806/1000/17).

В даному випадку, підставою представництва в суді інтересів держави є бездіяльність відповідача, яка сприяє порушенню основних засад державної політики у сфері використання земель та водних ресурсів.

Так, у позовній заяві позивач вказує, що невжиття представницьким органом Новоархангельської селищною радою заходів щодо розроблення паспорту водного об`єкту, отримання якого є підставою для внесення змін до діючого договору оренди земельної ділянки в частині визначення розміру та обов`язку орендаря сплачувати плату за користування водним об`єктом, суперечить інтересам держави, суспільства, конкретної територіальної громади щодо ефективного і раціонального використання природних ресурсів.

Велика Палата Верховного Суду у постанові від 13.02.2019 у справі №826/13768/16, погоджуючись з висновком Верховного Суду, викладеним у постанові від 25.04.2018 у справі №806/1000/17, зазначила, що за змістом ч. 3 ст. 23 Закону України "Про прокуратуру" прокурор може представляти інтереси держави в суді лише у випадках: 1) якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження; 2) у разі відсутності такого органу.

Перший виключний випадок передбачає наявність органу, який може здійснювати захист інтересів держави самостійно, а другий - відсутність такого органу. Однак підстави представництва інтересів держави прокуратурою у цих двох випадках істотно відрізняються.

У першому випадку прокурор набуває право на представництво, якщо відповідний суб`єкт владних повноважень не здійснює захисту або здійснює його неналежно.

Нездійснення захисту виявляється в усвідомленій пасивній поведінці уповноваженого суб`єкта владних повноважень він усвідомлює порушення інтересів держави, має відповідні повноваження для їх захисту, але всупереч цим інтересам за захистом до суду не звертається.

Здійснення захисту неналежним чином виявляється в активній поведінці (сукупності дій та рішень), спрямованій на захист інтересів держави, але яка є неналежною.

Неналежність захисту може бути оцінена з огляду на встановлений порядок захисту інтересів держави, який, зокрема, включає досудове з`ясування обставин порушення інтересів держави, обрання способу їх захисту та ефективне здійснення процесуальних прав позивача.

Верховний Суд звернув увагу на те, що захищати інтереси держави повинні насамперед відповідні суб`єкти владних повноважень, а не прокурор. Щоб інтереси держави не залишилися незахищеними, прокурор виконує субсидіарну роль, замінює в судовому провадженні відповідного суб`єкта владних повноважень, який усупереч вимогам закону не здійснює захисту або робить це неналежно.

При цьому орган, на який покладаються повноваження щодо забезпечення виконання міською радою та її виконавчих органів своїх зобов`язань у спірних правовідносинах, відсутній.

Суд зазначає, що особливістю органів місцевого самоврядування як суб`єктів владних повноважень є те, що кожен з таких суб`єктів, з урахуванням положень Конституції України, є самостійним, автономним та не знаходиться у підпорядкуванні жодного органу.

Позови прокурора до органу місцевого самоврядування, за загальним правилом, подаються з такої підстави, як відсутність суб`єкта, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження. У такій категорії справ орган прокуратури повинен лише довести, що оскаржуваним рішенням, дією або бездіяльністю суб`єкта владних повноважень завдано шкоду інтересам держави.

За приписами статті 2 Закону України "Про місцеве самоврядування" місцеве самоврядування в Україні - це гарантоване державою право та реальна здатність територіальної громади - жителів села чи добровільного об`єднання у сільську громаду жителів кількох сіл, селища, міста - самостійно або під відповідальність органів та посадових осіб місцевого самоврядування вирішувати питання місцевого значення в межах Конституції і законів України.

З огляду на те, що прокурором в адміністративному позові вказано, які саме інтереси держави порушено бездіяльністю відповідача, та враховуючи, що відсутній орган, до компетенції якого належить здійснення нагляду за діяльністю органів місцевого самоврядування, суд вважає, що прокурором доведено підстави для захисту інтересів держави у суді.

Матеріальною і фінансовою основою місцевого самоврядування, відповідно до частини 3 статті 16 Закону №280/97-ВР, є рухоме і нерухоме майно, доходи місцевих бюджетів, інші кошти, земля, природні ресурси, що є у комунальній власності територіальних громад сіл, селищ, міст, районів у містах, а також об`єкти їхньої спільної власності, що перебувають в управлінні районних і обласних рад.

Частиною 5 статті 16 Закону №280/97-ВР передбачено, що від імені та в інтересах територіальних громад права суб`єкта комунальної власності здійснюють відповідні ради.

Відповідно до частини 1 статті 58 Земельного кодексу України від 25.10.2001 №2768-III (далі ЗК України) до земель водного фонду належать землі, зайняті: морями, річками, озерами, водосховищами, іншими водними об`єктами, болотами, а також островами, не зайнятими лісами; прибережними захисними смугами вздовж морів, річок та навколо водойм, крім земель, зайнятих лісами; гідротехнічними, іншими водогосподарськими спорудами та каналами, а також землі, виділені під смуги відведення для них; береговими смугами водних шляхів; штучно створеними земельними ділянками в межах акваторій морських портів.

Частиною 1 статті 59 ЗК України землі водного фонду можуть перебувати у державній, комунальній та приватній власності.

Громадянам та юридичним особам органами виконавчої влади або органами місцевого самоврядування із земель водного фонду можуть передаватися на умовах оренди земельні ділянки прибережних захисних смуг, смуг відведення і берегових смуг водних шляхів, а також озера, водосховища, інші водойми, болота та острови для сінокосіння, рибогосподарських потреб, культурно-оздоровчих, рекреаційних, спортивних і туристичних цілей, проведення науково-дослідних робіт тощо.

Як встановлено судом, 02.06.2005 між Новоархангельською районною державною адміністрацією та ОСОБА_1 укладено договір оренди земельної ділянки строком на п`ять років, предметом якого є земельна ділянка загальною площею 21,39 га, у тому числі: під водою (ставок) 18,98 га, під пасовищем 2,41 га, під гідротехнічними спорудами загального користування, яка знаходиться на території Новоархангельської селищної ради. Додатковою угодою від 17.05.2010 строк дії вказаного договору продовжено на 25 років.

Вказана земельна ділянка водного фонду з кадастровим номером :02:000:7503 на даний час відноситься до земель комунальної власності Новоархангельської територіальної громади.

Згідно з пунктом 24 розділу Х Перехідних положень Земельного кодексу України (набрав чинності 27.05.2021) визначено, що з дня набрання чинності цим пунктом, землями комунальної власності територіальних громад вважаються всі землі державної власності, розташовані за межами населених пунктів у межах таких територіальних громад, крім земель: а) що використовуються органами державної влади, державними підприємствами, установами, організаціями на праві постійного користування (у тому числі земельних ділянок, що перебувають у постійному користуванні державних лісогосподарських підприємств, та земель водного фонду, що перебувають у постійному користуванні державних водогосподарських підприємств, установ, організацій, Національної академії наук України, національних галузевих академій наук); б) оборони; в) природно-заповідного та іншого природоохоронного призначення в межах об`єктів і територій природно-заповідного фонду загальнодержавного значення, лісогосподарського призначення; г) зони відчуження та зони безумовного (обов`язкового) відселення території, що зазнала радіоактивного забруднення внаслідок Чорнобильської катастрофи; ґ) під будівлями, спорудами, іншими об`єктами нерухомого майна державної власності; д) під об`єктами інженерної інфраструктури загальнодержавних та міжгосподарських меліоративних систем державної власності; є) визначених у наданих до набрання чинності цим пунктом дозволах на розроблення проектів землеустрою щодо відведення земельних ділянок, наданих органами виконавчої влади з метою передачі земельних ділянок у постійне користування державним установам природно-заповідного фонду, державним лісогосподарським та водогосподарським підприємствам, установам та організаціям, якщо рішення зазначених органів не прийняті.

Земельні ділянки, що вважаються комунальною власністю територіальних громад сіл, селищ, міст відповідно до цього пункту і право державної власності на які зареєстроване у Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно, переходять у комунальну власність з моменту державної реєстрації права комунальної власності на такі земельні ділянки.

Інші земельні ділянки та землі, не сформовані у земельні ділянки, переходять у комунальну власність з дня набрання чинності цим пунктом.

Перехід земельних ділянок із державної власності у комунальну власність згідно з вимогами цього пункту не є підставою для припинення права оренди та інших речових прав, похідних від права власності, на такі земельні ділянки. Внесення змін до договору оренди, суперфіцію, емфітевзису, земельного сервітуту із зазначенням нового органу, що здійснює розпорядження такою земельною ділянкою, не вимагається і здійснюється лише за згодою сторін договору.

З дня набрання чинності цим пунктом до державної реєстрації права комунальної власності на земельні ділянки державної власності, що передаються у комунальну власність територіальних громад, органи виконавчої влади, що здійснювали розпорядження такими земельними ділянками, не мають права здійснювати розпорядження ними.

Таким чином, з 27.05.2021 землями комунальної власності територіальних громад вважаються всі землі державної власності, розташовані за межами населених пунктів у межах таких територіальних громад (крім наведених винятків), у зв`язку з чим земельна ділянка з кадастровим номером :02:000:7503 водного фонду відноситься до комунальної власності Новоархангельської територіальної громади, а право її розпорядження відповідною місцевою державною адміністрацією припинено.

Відповідно до пункту 2 розділу ІІ Прикінцеві та перехідні положення Закону України Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо уточнення порядку передачі в оренду водних об`єктів у комплексі з земельними ділянками №963-ІХ від 04.11.2020 договори оренди водних об`єктів, укладені в порядку, визначеному законодавством, до набрання чинності цим Законом діють у строки та на умовах, визначених такими договорами. Поновлення таких договорів здійснюється без проведення земельних торгів у порядку укладення договорів оренди землі. Сторони договорів оренди водних об`єктів, договорів оренди земельних ділянок під водними об`єктами, укладених до набрання чинності цим Законом, які не містять умов щодо розміру орендної плати за земельну ділянку, на якій розташований водний об`єкт, або щодо розміру орендної плати за водний об`єкт, зобов`язані визначити такі умови протягом року з дня набрання чинності цим Законом.

Статтею 51 Водного кодексу України визначено, що у користування на умовах оренди для рибогосподарських потреб, культурно-оздоровчих, лікувальних, рекреаційних, спортивних і туристичних цілей, проведення науково-дослідних робіт можуть надаватися водосховища (крім водосховищ комплексного призначення), ставки, озера та замкнені природні водойми.

Водні об`єкти надаються у користування за договором оренди землі в комплексі з розташованим на ній водним об`єктом у порядку, визначеному земельним законодавством України. Право оренди земельної ділянки під водним об`єктом поширюється на такий водний об`єкт.

Водні об`єкти надаються у користування на умовах оренди органами, що здійснюють розпорядження земельними ділянками під водою (водним простором) згідно з повноваженнями, визначеними Земельним кодексом України, відповідно до договору оренди, погодженого з центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері водного господарства.

Надання водних об`єктів у користування на умовах оренди здійснюється за наявності паспорта водного об`єкта. Порядок розроблення та форма паспорта затверджуються центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у сфері охорони навколишнього природного середовища.

Типовий договір оренди землі в комплексі з розташованим на ній водним об`єктом затверджується Кабінетом Міністрів України.

Умови використання водних об`єктів, розмір орендної плати та строк дії договору оренди визначаються у договорі оренди землі в комплексі з розташованим на ній водним об`єктом.

Методика визначення розміру плати за надані в оренду водні об`єкти затверджується центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у сфері охорони навколишнього природного середовища.

За користування водним об`єктом орендар зобов`язаний сплачувати орендну плату за водний об`єкт та орендну плату за земельну ділянку під таким водним об`єктом.

Відповідно до Методики визначення розміру плати за надані в оренду водні об`єкти, затвердженої наказом Міністерства екології та природних ресурсів України від 28.05.2013 №236, розрахунок розміру орендної плати за надані в оренду водні об`єкти здійснюється за формулою із застосуванням відповідних коефіцієнтів та врахуванням цілі використання водного об`єкта, типу водного об`єкта, місцезнаходження водного об`єкта, можливості регулювання водного об`єкта, глибини водного об`єкта, заростання водного об`єкта вищою рослинністю, площі водного дзеркала при нормальному підпірному рівні.

Постановою Кабінету Міністрів України від 02.06.2021 № 572 затверджено Типовий договір оренди землі в комплексі з розташованим на ній водним об`єктом.

Згідно з пунктом 2 вказаної постанови договори оренди водних об`єктів, укладені відповідно до Типового договору оренди водних об`єктів, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 29 травня 2013 р. №420, діють до моменту закінчення строку їх дії.

Поряд з цим за пунктом 48 Типового договору оренди землі в комплексі з розташованим на ній водним об`єктом невід`ємною частиною цього договору є паспорт водного об`єкта, а в разі надання в оренду рибогосподарської технологічної водойми - паспорт та/або технічний проект рибогосподарської технологічної водойми.

Наказом Міністерства екології та природних ресурсів України від 18.03.2013 №99 затверджено Порядок розроблення паспорта водного об`єкта (далі Порядок №99).

Згідно із пунктом 2 Порядку №99 він спрямований на встановлення технічних параметрів водного об`єкта, гідрологічних характеристик річки (водотоку), регламентацію експлуатаційної діяльності на водосховищах, ставках, озерах та замкнених природних водоймах (далі - водний об`єкт) для забезпечення сталого використання (включаючи кількісне та якісне відновлення) усіх ресурсів, пов`язаних з існуванням водойми, надійності функціонування споруд і для підвищення ефективності їх використання.

Пунктом 3 Порядку №99 встановлено, що замовником робіт із розроблення паспорта водного об`єкта є орган, що здійснює розпорядження земельною ділянкою під водою (водним простором) згідно з повноваженнями, визначеними Земельним кодексом України (далі - розпорядник земельної ділянки під водою).

Паспорт водного об`єкта погоджується з Держводагентством у строк, що не перевищує 15 робочих днів з дня його надходження (п. 5 Порядку №99).

Відповідно до пункту 6 Порядку №99 паспорт водного об`єкта розробляється в чотирьох примірниках, які зберігаються по одному: в басейновому управлінні водних ресурсів, Держводагентстві, у розпорядника земельної ділянки під водою, а також надається користувачу. Після закінчення строку оренди орендар повертає свій примірник паспорта водного об`єкта розпоряднику земельної ділянки під водою.

Таким чином, Законом №963-ІХ від 04.11.2020 було зобов`язано сторін діючих договорів оренди земельних ділянок під водними об`єктами, які не містять умов щодо розміру орендної плати за водний об`єкт, визначити такі умови протягом року, тобто до 02.03.2022.

При цьому, договір про внесення змін до договору оренди землі в частині визначення додаткового об`єкта оренди водного об`єкта, та розміру плати за його користування має відповідати Типовому договору оренди землі в комплексі з розташованим на ній водним об`єктом та бути погодженим з центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері водного господарства. Обов`язковою передумовою внесення змін до діючих договорів оренди земель водного фонду є виготовлення паспорта водного об`єкта.

Станом на момент звернення прокурора з цим позовом до суду паспорт водного об`єкта, що розташований на земельній ділянці з кадастровим номером :02:000:7503 Новоархангельською селищною радою не виготовлений, про що було повідомлено позивача листом від 09.07.2025 №02-29/407.

У свою чергу, відсутність паспорту водного об`єкта, яким встановлюються технічні параметри водного об`єкта, його гідрологічні характеристики не дозволяє сторонам договору внести зміни та визначити умови, пов`язані з використанням орендарем водного об`єкта, у тому числі і розмір орендної плати.

Після отримання листа від 09.07.2025 Перший заступник керівника Голованівської окружної прокуратури Кіровоградської області 21.07.2025 звернувся до суду з цим позовом, обґрунтовуючи його бездіяльністю Новоархангельської селищної ради щодо невжиття заходів із розробки паспорта водного об`єкта, розташованого на земельній ділянці комунальної власності.

Розглядаючи адміністративну справу щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: 1) на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; 2) з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; 3) обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); 4) безсторонньо (неупереджено); 5) добросовісно; 6) розсудливо; 7) з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; 8) пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); 9) з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; 10) своєчасно, тобто протягом розумного строку (ч. 2 ст. 2 КАС України).

Критерій прийняття рішення, вчинення (невчинення) дії обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення або вчинення дії - відображає принцип обґрунтованості рішення або дії. Він вимагає від суб`єкта владних повноважень враховувати як обставини, на обов`язковість урахування яких прямо вказує закон, так і інші обставини, що мають значення у конкретній ситуації. Суб`єкт владних повноважень повинен уникати прийняття невмотивованих висновків, обґрунтованих припущеннями, а не конкретними обставинами. Так само недопустимо надавати значення обставинам, які насправді не стосуються справи чи не є суттєвими.

При цьому в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача, якщо він заперечує проти адміністративного позову (ч. 2 ст. 71 КАС України).

Велика Палата Верховного Суду у своїх постановах, зокрема, в постанові від 19.04.2018р. у справі № П/9901/137/18 (800/426/17) та низці інших, неодноразово висновувала, що протиправну бездіяльність суб`єкта владних повноважень потрібно розуміти як зовнішню форму поведінки (діяння) цього органу, що полягає у неухваленні рішення чи у нездійсненні юридично значимих й обов`язкових дій на користь заінтересованих осіб, які на підставі закону та/або іншого нормативно-правового регулювання віднесені до компетенції суб`єкта владних повноважень, були об`єктивно потрібними і реально можливими для реалізації, але фактично не були здійснені. Для визнання бездіяльності протиправною недостатньо одного лише факту несвоєчасного виконання обов`язкових дій, а важливими є також конкретні причини, умови та обставини, через які дії, що підлягали обов`язковому виконанню відповідно до закону, фактично не були вчинені чи були вчинені з порушенням розумних строків. Значення мають юридичний зміст, значимість, тривалість, підстави та межі бездіяльності, а також її шкідливість для прав та інтересів особи.

Відтак, для правильного вирішення спору необхідно перевірити чи дійсно орган місцевого самоврядування допустив протиправну бездіяльність у спірних правовідносин та чи ухиляється від виконання функцій, покладених на нього законом.

Судом встановлено та сторонами не заперечується, що лише після звернення прокурора до селищної ради із запитом, сільська рада 02.07.2025 звернулась до орендаря земельної ділянки ОСОБА_1 із листом №102-29/395, у якому повідомила про необхідність здійснити заходи щодо виготовлення паспорту водного об`єкту. (а.с.56-57)

При цьому, до цього часу жодних дій стосовно реєстрації у Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно права комунальної власності на земельну ділянку з кадастровим номером :02:000:7503 та внесення змін до діючого договору оренди землі в частині визначення орендної плати за водний об`єкт та виготовлення паспорту водного об`єкту не вчиняла.

28.07.2025 між ТОВ «Проєктно-лабораторний центр» та ОСОБА_2 укладено договір про виконання робіт №195, предметом якого є розроблення паспорту водного об`єкту, який розташований на території Новоархангельської селищної ради на земельній ділянці орієнтовною площею 21,3900 га.

Водночас, відповідно до пунктів 3, 5, 7 Порядку №99 замовником робіт із розроблення паспорта водного об`єкта є орган, що здійснює розпорядження земельною ділянкою під водою (водним простором) згідно з повноваженнями, визначеними Земельним кодексом України. Паспорт водного об`єкта погоджується з Держводагентством у строк, що не перевищує 15 робочих днів з дня його надходження. Паспорт водного об`єкта підлягає коригуванню кожні 15 років, а також у разі змін технічних параметрів водного об`єкта і гідротехнічних споруд.

Таким чином, саме на розпорядника земельної ділянки, а не користувача, покладено обов`язок з оформлення, погодження та коригування паспорта водного об`єкта. Можливості бути замовником робіт із виготовлення паспорта водного об`єкта для орендаря Порядок №99 не передбачає.

Оскільки земельна ділянка водного фонду площею 21,39 га з кадастровим номером :02:000:7503, яка є предметом договору оренди землі, згідно з пунктом 24 розділу Х Перехідних положень ЗК України відноситься до земель комунальної власності Кетрисанівської сільської ради, тому її розпорядження з моменту державної реєстрації права комунальної власності відповідно до частини 1 статті 122 ЗК України має здійснюватися відповідачем.

Враховуючи викладене, обов`язок виготовити паспорт водного об`єкта з 27.05.2021 законодавство покладає саме на Новоархангельську селищну раду, яка, як встановлено судом, юридично значимих дій щодо замовлення відповідних робіт (послуг) не вчинила, чим допустила протиправну бездіяльність.

Звернення із листом до орендаря після отримання звернення позивача стосовно виготовлення паспорту водного об`єкта, який розташований на орендованій ним земельній ділянці та укладення останнім договору про виконання робіт №95 щодо розроблення паспорта водного об`єкту, не свідчить про усунення допущеної бездіяльності щодо виконання обов`язку із розробки паспорта водного об`єкта, розташованого на земельній ділянці, яка відноситься до комунальної власності Новоархангельської територіальної громади.

Частиною першою та другою статті 77 КАС України передбачено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу. В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Положеннями статті 90 КАС України визначено, що суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні. Жодні докази не мають для суду наперед встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), що міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів).

Таким чином, за сукупністю наведених обставин та враховуючи наявність письмових доказів, що підтверджують наведені прокурором доводи у позовній заяві та виходячи з системного аналізу вищезазначених норм чинного законодавства України, що регулює спірні правовідносини, суд дійшов висновку про наявність підстав для задоволення позову.

Щодо розподілу судових витрат суд зазначає.

Згідно з ч.2 ст.139 КАС України при задоволенні позову суб`єкта владних повноважень з відповідача стягуються виключно судові витрати суб`єкта владних повноважень, пов`язані із залученням свідків та проведенням експертиз.

У даній справі прокурор є суб`єктом владних повноважень та виконує функції з представництва інтересів держави у суді відповідно до ч.3 ст.23 Закону України Про прокуратуру від 14.10.2014 р. №1697-VII та ч.3 ст.53 КАС України, а тому враховуючи, що витрат, пов`язаних із залученням свідків та проведенням експертиз не понесено, суд дійшов висновку, що відсутні витрати, які б підлягали стягненню з відповідача в порядку розподілу судових витрат.

Керуючись ст.ст.139, 246, 255, 292-297, 325, 382 КАС України, суд, -

В И Р І Ш И В:

Адміністративний позов Першого заступника керівника Голованівської окружної прокуратури (26500, Кіровоградська область, Голованівський район, смт. Голованівськ, вул. Паркова, 13, ), в інтересах держави до Новоархангельської селищної ради (26100, Кіровоградська область, Голованівський район, смт. Новоархангельськ, вул. Центральна, 31, ) третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні відповідача ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 ) про визнання протиправної бездіяльності та зобов`язання вчинити певні дії - задовольнити.

Визнати протиправною бездіяльність Новоархангельської селищної ради щодо невжиття заходів із розробки паспорта водного об`єкта, розташованого на земельній ділянці з кадастровим номером :02:000:7503 площею 21,39 га.

Зобов`язати Новоархангельську селищну раду розробити паспорт водного об`єкта, розташованого на земельній ділянці з кадастровим номером :02:000:7503 площею 21,39 га.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Рішення суду може бути оскаржено в апеляційному порядку до Третього апеляційного адміністративного суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення за правилами, встановленими ст.ст.293, 295 - 297 КАС України.

Суддя Кіровоградського

окружного адміністративного суду Т.М. КАРМАЗИНА