Справа № 420/33877/25
Суддя: Токмілова Л.М.
Дата ухвалення: 2025-11-28 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

24 листопада 2025 року м. Одеса

Одеський окружний адміністративний суд у складі:

Головуючого судді - Токмілової Л.М.

за участі:

секретаря судового засідання Кожухар В.В.

позивача ОСОБА_1

представника позивача Єршова Р.В.

представника відповідача Порохової А.Є.

розглянувши у відкритому судовому засіданні за правилами спрощеного позовного провадження справу за позовом ОСОБА_1 до Одеської митниці про визнання протиправним та скасування наказу,-

ВСТАНОВИВ:

До Одеського окружного адміністративного суду надійшла позовна заява ОСОБА_1 до Одеської митниці, в якій позивач просить суд:

- визнати протиправним та скасувати наказ Одеської митниці від 19.09.2025 №150-дс "Про застосування дисциплінарного стягнення у відношенні ОСОБА_1 "

Ухвалою суду від 13.10.2025 відкрито провадження у справі в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін.

29.10.2025 від представника Одеської митниці надійшло клопотання про розгляд справи за правилами спрощеного позовного провадження з повідомленням (викликом) сторін.

Ухвалою суду від 03.11.2025 клопотання представника Одеської митниці про розгляд справи з викликом (повідомленням) сторін задоволено та вирішено розгляд справи №420/33877/25 проводити в порядку спрощеного позовного провадження у судовому засіданні із викликом сторін. Призначено судове засідання на 17.11.2025 об 12 годині 00 хвилин.

У судовому засіданні 17.11.2025 судом оголошено про перехід до стадії ухвалення судового рішення та відкладено проголошення судового рішення на 24.11.2025 об 11 годині 00 хвилин.

У судовому засіданні 24.11.2025 оголошено вступну та резолютивну частини рішення.

Обґрунтовуючи позовні вимоги позивач зазначив, що наказом начальника Одеської митниці Колівера А. від 19.09.2025 № 150-дс «Про застосування дисциплінарного стягнення у відношенні ОСОБА_1 » за неналежне виконання основних обов`язків державного службовця, передбачених пунктами 1, 6, 7, 8 частини першої статті 8 Закону України «Про державну службу», що призвело до порушення вимог статей 501, 520 та 541 Митного кодексу України, Порядку обчислення сум витрат у справах про порушення митних правил та їх відшкодування, затвердженого наказом Міністерства фінансів України від 15.06.2012 № 731, з урахуванням обставин, що пом`якшують відповідальність державного службовця, а саме: попередньої бездоганної поведінки та відсутності дисциплінарних стягнень, до мене, старшого державного інспектора відділу провадження у справах про порушення митних правил управління боротьби з порушеннями митних правил Одеської митниці ОСОБА_2 , застосовано дисциплінарне стягнення у виді догани. Підставою для винесення спірного Наказу стало подання дисциплінарної комісії з розгляду дисциплінарної справи від 12.09.2025 № 19-02/19-02/45480, матеріали дисциплінарної справи, пояснення ОСОБА_2 16.09.2025. Позивач вважає, що дисциплінарною комісією з розгляду дисциплінарної справи, утвореної наказом Одеської митниці від 14.08.2025 № 118-дс, під час проведення дисциплінарного провадження не надано належної оцінки усім обставинам, не доведено наявність в діях позивача як старшого державного інспектора відділу провадження у справах про порушення митних правил управління боротьби з порушеннями митних правил Одеської митниці складу дисциплінарного проступку, не враховано пояснення, що в сукупності зумовило прийняття незаконного рішення про застосування відносно позивача дисциплінарного стягнення у вигляді догани, яке є протиправним та незаконним, а тому підлягає скасуванню. Так, Наказом не встановлено, які саме рішення державних органів, накази (розпорядження), доручення керівників, надані на підставі та у межах повноважень, передбачених Конституцією та законами України не були виконані позивачем.

Крім того, позивач зазначає, що згідно з частиною 5 статті 74 Закону України «Про державну службу» дисциплінарне стягнення до державного службовця застосовується не пізніше шести місяців з дня виявлення дисциплінарного проступку, без урахування часу тимчасової непрацездатності або перебування у відпустці, а також не застосовується, якщо минув один рік після його вчинення. Вказані обставини зазначались безпосередньо при наданні усних пояснень позивача Комісії від 08.09.2025, а також в поясненнях, що направлялись начальнику Одеської митниці від 16.09.2025. Разом з тим, а ні Комісією, а ні керівником Митниці не було прийнято до уваги вказаний факт до відома, що підтверджується відсутністю зазначених обставин як у Поданні, так і в Наказі. Таким чином, строк притягнення позивача до дисциплінарної відповідальності по справі №0447/50000/24 (судова справа 521/10087/24) сплинув.

Позивач також зазначив, що прийняття рішень щодо стягнення витрат є виключною компетенцією суду. Разом з тим, питання щодо стягнення витрат у справах про порушення митних правил не є пріоритетним оскільки судом розглядаються питання щодо наявності у діях особи ознак порушення митних правил, ступінь вини особи, наявність пом`якшувальних або обтяжувальних обставин, строки притягнення особи до відповідальності, подальша доля затриманих в справі предметів (ст. 487, 527 МК України, ст. 280, 283 КУпАП). Отже, в судовому засіданні повноваження позивача обмежуються правом на подачу клопотань, тоді як рішення, в тому числі про стягнення витрат, ухвалює виключно суд. Враховуючи закріплене законодавством право представника митного органу заявляти усні клопотання та відсутність вимоги щодо їх обов`язкового подання у письмовій формі, будь-які твердження про нібито порушення мною положень ст. 501 МК України є безпідставними та нівелюються наведеними вище обставинами.

Згідно Доповідної записки (Суть питання) тематична перевірка стосувалась матеріалів за період з 01.09.2024 по 19.03.2025 щодо випадків видачі зі складів Одеської митниці товарів, автотранспорту, які були тимчасово вилучені у справах про порушення митних правил. Позивач зауважує, що серед трьох досліджуваних справ, що знаходились у його провадженні, лише справа 0447/50000/24 стосується факту видачі товару транспортного засобу зі складу митниці. Разом з тим, як встановлено тематичною перевіркою та підтверджено Комісією, товари, безпосередні предмети правопорушення тимчасово вилучені по справах № 0619/50000/24, №0831/50000/24, на даний час знаходяться на митних складах, тобто не були видані власнику у період з 01.09.2024 по 19.03.2025. Таким чином, справи № 0619/50000/24, № 0831/50000/24 не могли бути предметом перевірки та, як наслідок, досліджуватись Комісією при здійснені дисциплінарного провадження. Крім того, зазначені дані свідчать про перевищення повноважень комісією з проведення тематичної перевірки, прийняття та винесення завідомо незаконних Акту та Доповідної записки, що стали підставою для порушення відносно мене дисциплінарного провадження. Позивач вважає, що оскільки дисциплінарне провадження порушено на підставі завідомо незаконної Доповідної записки, то й саме дисциплінарне провадження, що порушене наказом Одеської митниці від 14.08.2025 № 118-дс, на підставі вказаної Доповідної записки, є протиправним.

Враховуючи вищевикладене, позивач вважає, що в його діях відсутній будь-який склад інкримінованого правопорушення, а саме порушення вимог статей 501, 520, 541 Митного кодексу України (в редакції, яка діяла до набрання чинності Законом від 25.03.2025 № 4323- ІХ), Наказу Міністерства фінансів України від 15.06.2012 № 731 та інших нормативно правових актів, а Наказ винесено з порушенням норм як матеріального, так і процесуального права.

29.10.2025 до Одеського окружного адміністративного суду надійшов відзив, в якому відповідач не погоджується із заявленими вимогами, з огляду на наступне. Зважаючи на те, що ОСОБА_3 займає посаду старшого державного інспектора відділу провадження у справах про порушення митних правил управління боротьби з порушеннями митних правил Одеської митниці, він є посадовою особою Одеської митниці, а також відповідно до положень ст. 569 Митного кодексу України є державним службовцем, одержує заробітну плату за рахунок коштів державного бюджету та здійснює установлені для цієї посади повноваження, безпосередньо пов`язані з виконанням завдань і функцій митного органу, являється суб`єктом дисциплінарного проступку, визначеного положеннями ч. 2 ст. 65 Закону України «Про державну службу». Зі змісту подання Дисциплінарної комісії з розгляду дисциплінарних справ Одеської митниці та наказу Одеської митниці вбачається, що суб`єктивна сторона дисциплінарного проступку, вчиненого ОСОБА_3 характеризується виною у формі необережності та полягає у тому, що старший державний інспектор відділу провадження у справах про порушення митних правил управління боротьби з порушеннями митних правил Одеської митниці ОСОБА_3 не усвідомлював протиправність свого діяння, хоча повинен був і міг його усвідомити. Об`єктом дисциплінарного проступку, вчиненого ОСОБА_4 є службові обов`язки, визначені пунктами 1, 7, 8 частини 1 статті 8 та пунктом 3 частини 1 статті 62 Закону України «Про державну службу», Положенням про управління боротьби з порушеннями митних правил Одеської митниці, Положенням про відділ провадження у справах про порушення митних правил Управління боротьби з контрабандою та порушеннями митних правил Одеської митниці, Посадової інструкції державного службовця, тобто вчинення дисциплінарного проступку, передбаченого пунктом 5 частини 2 статті 65 Закону України «Про державну службу». Об`єктивна сторона дисциплінарного проступку, щодо можливого вчинення ОСОБА_4 полягає у бездіяльності та неналежному виконанні посадових обов`язків, визначених пунктами 1, 7, 8 частини першої статті 8 та неналежним виконанням обов`язків щодо додержання службової дисципліни, визначених пунктом 3 частини 1 статті 62 Закону України «Про державну службу», Положенням про управління боротьби з порушеннями митних правил Одеської митниці, Положенням про відділ провадження у справах про порушення митних правил Управління боротьби з контрабандою та порушеннями митних правил Одеської митниці, Посадової інструкції державного службовця, а саме можливого не вжиття заходів щодо виконання вимог статей 501, 520 та 541 Кодексу та вимог наказу Міністерства фінансів України від 15.06.2012 № 731 «Порядок обчислення сум витрат у справах про порушення митних правил та їх відшкодування» посадовими особами відділу провадження у справах про порушення митних правил управління боротьби з порушеннями митних правил. Таким чином, зі змісту подання Дисциплінарної комісії та наказу Одеської митниці вбачається, що дисциплінарною комісією були встановлені всі елементи дисциплінарного проступку, а саме: об`єкт, об`єктивна сторона, суб`єкт, суб`єктивна сторона.

Так, в ході спілкування та опитування ОСОБА_5 підтвердив раніше надані письмові пояснення щодо невиконання вимог статей 501, 520 та 541 Кодексу та вимог наказу Міністерства фінансів України від 15.06.2012 № 731 «Порядок обчислення сум витрат у справах про порушення митних правил та їх відшкодування». За результатом дисциплінарного провадження, дисциплінарна комісія дійшла висновку, що відомості та інформація, які були зібрані в ході дисциплінарного провадження свідчить про те, що ОСОБА_4 не вжито достатніх заходів та не дотримано вимоги статей 501, 520 та 541 Кодексу та вимоги наказу Міністерства фінансів України від 15.06.2012 № 731 «Порядок обчислення сум витрат у справах про порушення митних правил та їх відшкодування».

Відповідач також зазначає, що позивач помилково вважає, що Відповідачем порушено строки передбачені частиною 3 статті 65 ЗУ «Про державну службу», оскільки відправною точкою відліку строків є Акт про результати тематичної перевірки від 25.07.2025 року №221, коли керівник дізнався про вчинення дисциплінарного проступку, особи, яке стало відоме під час проведення перевірки на виконання пункту 6 рішення Протоколу 3-П наради керівного складу Одеської митниці від 19.03.2025 та доповідної записки відділу внутрішнього контролю Одеської митниці від 24.03.2025 №25/25/14815.

Таким чином, притягнення старшого державного інспектора відділу провадження у справах про порушення митних правил управління боротьби з порушеннями митних правил Одеської митниці Дмитра Євдокимова до дисциплінарної відповідальності у вигляді оголошення догани на підставі наказу Одеської митниці від 19.09.2025 № 150-дс «Про застосування дисциплінарного стягнення відносно ОСОБА_1 » здійснено обґрунтовано та правомірно, підстав для визнання вказаного наказу незаконним та скасування в частині притягнення до дисциплінарної відповідальності позивача відсутні, а тому вважаємо, що відсутні підстави для задоволення позовних вимог ОСОБА_1

04.11.2025 від позивача надійшла відповідь на відзив, в якій останній не погоджується із відзивом, вважає його необґрунтованим та таким, що не підлягає задоволенню, у зв`язку з наступним. Відзив обмежується переказом змісту Подання та загальним цитування положень Конституції України, Митного кодексу України та інших підзаконних нормативно-правових актів, без наведення будь-якої правової аргументації чи доказів, що підтверджували б причинно-наслідковий зв`язок між моїми діями/ бездіяльністю та нібито виявленими порушеннями встановленими Комісією. Враховуючи таке ставлення до написання відзиву, можна зробити висновок, що відзив наданий чисто формально і без врахування доводів зазначених в позовній заяві, аналогічна ситуація відбулася під час роботи комісії з розгляду дисциплінарних справ, якою жодним чином не були враховані надані мною в рамках дисциплінарного провадження пояснення. Крім того, позивач зазначає, що строк притягнення державного службовця до дисциплінарної відповідальності має присічний характер, і після його спливу застосування дисциплінарного стягнення є неможливим, а поновлення цього строку законодавством не передбачено. Позивач, серед іншого, зауважує, що у відзиві сам Відповідач визнає, що мова йде лише про «можливе» вчинення проступку. Вважає, що такі дії прямо суперечать частині 3 статті 62 Конституції України, згідно з якою обвинувачення не може ґрунтуватися на припущеннях, а всі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачаться на її користь.

10.11.2025 від відповідача надійшли заперечення на відповідь на відзив, в яких він зазначає про правомірність оскаржуваного позивачем наказу.

Заслухавши сторін, розглянувши матеріали справи, всебічно та повно з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, оцінивши надані учасниками судового процесу докази в їх сукупності, суд зазначає наступне.

ОСОБА_1 - старший державний інспектор відділу провадження у справах про порушення митних правил управління боротьби з контрабандою та порушеннями митних правил Одеської митниці з 15.07.2021, радник митної служби ІІІ рангу (наказ Одеської митниці від 15.07.2021 №99-о).

Згідно наказу Одеської митниці від 14.01.2025 №113-о ОСОБА_1 переведено на посаду старшого державного інспектора відділу провадження у справах про порушення митних правил управління боротьби з порушеннями митних правил Одеської митниці.

Наказом Одеської митниці №221 від 01.04.2025 призначено тематичну перевірку щодо дотримання посадовими особами структурних підрозділів Одеської митниці вимог статтей 519-520 Митного кодексу України, наказу Міністерства фінансів України від 15.06.2012 № 731 «Порядок обчислення сум витрат у справах про порушення митних правил та їх відшкодування» за період з 01.09.2024 по 19.03.2025, причини та наслідки яких можуть свідчити про можливе порушення вимог законодавства України, нормативно-правових актів, розпорядчих документів Держмитслужби та Одеської митниці під час виконання своїх посадових обов`язків, визначених Положеннями про структурні підрозділи, посадовими інструкціями та контрактами про проходження державної служби.

Актом про результати тематичної перевірки, проведеної на підставі наказу Одеської митниці від 01.04.2025 №221 "Про призначення та проведення тематичної перевірки", встановлено наступне:

"Справа №00619/50000/24 від 27.05.2024 за ознаками правопорушення, передбаченого ст. 484 Митного кодексу України: провадження здійснено старшим державним інспектором відділу провадження у справах про порушення митних правил управління боротьби з порушеннями митних правил ОСОБА_1 .

Тимчасово вилучений товар (модуль монітору) поміщено 16.08.2024 до митного складу «Сільгосппостач» (Одеська область, с. Усатово, вул. Новомосковська дорога, буд. 23).

Запит про надання довідки про витрати митного органу в справі про порушення митних правил управлінням боротьби з порушеннями митних правил було направлено до управління фінансового забезпечення та бухгалтерського обліку 07.06.2024 (від 07.06.2024 № 20-06/20-06/24374). …Вказана вище справа про порушення митних правил буде направлена для розгляду до Малиновського районного суду м. Одеси не пізніше, ніж 24.06.2024….

Згідно довідці по справі про порушення митних правил № 00619/50000/24 від 27.05.2024 відповідно до статті 519 Митного кодексу України витрати складаються з витрат на зберігання майна та становлять суму 160,83 грн. за весь період зберігання. Комісією встановлено, що довідка про витрати митного органу у зазначеній справі про порушення митних правил подавалась разом з матеріалами на розгляд Малиновського районного суду м. Одеси для здійснення відшкодування понесених витрат митниці, але у постанові Малиновського районного суду м. Одеси від 05.12.2024 відсутні вимоги щодо стягнення витрат митного органу. Рішенням суду особу визнано винною у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 484 Митного кодексу України. Адміністративне стягнення у виді штрафу з конфіскацією безпосередніх предметів правопорушення згідно протоколу № 00619/50000/24 від 27.05.2024.

11.04.2025, тобто після винесення рішення по Протоколу 3-П наради керівного складу Одеської митниці від 19.03.2025, де було наголошено про вказаний недолік, та після розпочатої даної перевірки представником Одеської митниці було направлено клопотання до Малиновського районного суду щодо вирішення питання про стягнення витрат, понесених митним органом за зберігання товарів.

На даний час тимчасово вилучений товар знаходиться у митному складі «Сільгосппостач» (Одеська область, с. Усатово, вул. Новомосковська дорога, буд. 23).

На теперішній час витрати на зберігання товару по вищевказаному протоколу ПМП не стягувалися. Сума яка підлягає поверненню 160,83 гривень.

Справа № 0831/50000/24 від 11.08.2024 за ознаками правопорушення, передбаченого ст. 472 Митного кодексу України: провадження здійснено старшим державним інспектором відділу провадження у справах про порушення митних правил управління боротьби з порушеннями митних правил ОСОБА_1 .

Тимчасово вилучений товар (вологі серветки) поміщено 16.08.2024 до митного складу «Сільгосппостач» (Одеська область, с. Усатово, вул. Новомосковська дорога, буд. 23).

Запит про надання довідки про витрати митного органу в справі про порушення митних правил управлінням боротьби з порушеннями митних правил було направлено до управління фінансового забезпечення та бухгалтерського обліку 17.09.2024 (від 17.09.2024 № 20-06/20-06/42921). …Вказана вище справа про порушення митних правил буде направлена для розгляду до Малиновського районного суду м. Одеси не пізніше, ніж 27.09.2024….

Згідно довідки про витрати митного органу у справі про порушення митних правил № 0831/50000/24 від 11.08.2024 відповідно до статті 519 Митного кодексу України витрати складаються з витрат на зберігання майна та становлять суму 1468,46 грн. за весь період зберігання. Комісією встановлено, що довідка про витрати митного органу у зазначеній справі про порушення митних правил подавалась разом з матеріалами на розгляд Малиновського районного суду м. Одеси для здійснення відшкодування понесених витрат митниці, але у постанові Малиновського районного суду м. Одеси від 05.12.2024 відсутні вимоги щодо стягнення витрат митного органу. Рішенням суду особу визнано винною у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 472 Митного кодексу України. Адміністративне стягнення у виді штрафу з конфіскацією товарів, вилучених згідно протоколу № 0831/50000/24 від 11.08.2024.

11.04.2025, тобто після винесення рішення по Протоколу 3-П наради керівного складу Одеської митниці від 19.03.2025, де було наголошено про вказаний недолік, та після розпочатої даної перевірки, представником Одеської митниці було направлено клопотання до Малиновського районного суду щодо вирішення питання про стягнення витрат, понесених митним органом за зберігання товарів.

На даний час тимчасово вилучений товар знаходиться у митному складі «Сільгосппостач» (Одеська область, с. Усатово, вул. Новомосковська дорога, буд. 23) та 29.05.2025 заарештовано державним виконавцем.

На теперішній час витрати на зберігання товару по вищевказаному протоколу ПМП не стягувалися. Сума яка підлягає поверненню 1468,46 гривень.

Справа № 0447/50000/24 від 19.04.2024 за ознаками правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 483 Митного кодексу України: провадження здійснено старшим державним інспектором відділу провадження у справах про порушення митних правил управління боротьби з порушеннями митних правил ОСОБА_1 .

До матеріалів вищевказаної справи, старшим державним інспектором відділу провадження у справах про порушення митних правил управління боротьби з порушеннями митних правил ОСОБА_1 , не було направлено запиту до управління фінансового забезпечення та бухгалтерського обліку щодо надання довідки про витрати митного органу в справі про порушення митних правил. У зв`язку з чим витрати митного органу у справі про порушення митних правил не обраховувались та не були направлені до суду.

Тимчасово вилучений товар (рідина до електронних цигарок) поміщено 22.04.2024 до митного складу «СКЛАД № 3» (м. Одеса, вул. Лип Івана та Юрія, буд. 21а). Товар який тимчасово вилучено за вищезазначеною справою про порушення митних правил було 14.07.2025 року передано до ТОВ «ПЕРША ПРАВНИЧА ЛІГА». Тимчасово вилучений автомобіль BMW « 525і», реєстраційний номер НОМЕР_1 , країна реєстрації - республіка Молдова поміщено 22.04.2024 до митного складу «ПРОМБАЗА» (Одеська область, м. БілгородДністровський, вул. Шабська, буд. 104а).

06.02.2025 в порушення вимог статей 501, 520, 541 Кодексу та наказу Міністерства фінансів України від 15.06.2012 №731 "Порядок обчислення сум витрат у справах про порушення митних правил та їх відшкодування", автомобіль було повернуто власнику, без обрахування витрат митного органу по справі про порушення митних витрат.

На теперішній час витрати на зберігання товару по вищевказаному протоколу ПМП не стягувалися. Сума, яка підлягає поверненню 102929,29 грн.

Клопотання до суду щодо вирішення питання про стягнення витрат, понесених митним органом за зберігання товарів не направлялось.

Дії або бездіяльність посадових осіб Одеської митниці у справі №0447/50000/24 від 19.04.2024 щодо не обрахування повних витрат,пов`язаних зі зберіганням транспортного засобу, та видача його без стягнення повної суми, з моменту розміщення його на склад митниці, потребують окремої перевірки, у зв`язку з встановленням факту порушення посадовими особами Одеської митниці норм чинного законодавства, які виходять за предмет перевірки визначеним наказом від 01.04.2025 №221."

Вказаним Актом, з метою визначення ступеня вини, характеру і тяжкості вчиненого дисциплінарного проступку, запропоновано порушити дисциплінарне провадження, зокрема, стосовно ОСОБА_6 .

Наказом Одеської митниці №118-дс від 14.08.2025 порушено дисциплінарне провадження стосовно старшого державного інспектора відділу провадження у справах про порушення митних правил управління боротьби з порушеннями митних правил Одеської митниці Дмитра Євдокимова.

Начальником управління боротьби з порушеннями митних правил Одеської митниці надано заперечення щодо результатів тематичної перевірки, затверджених Актом від 28.07.2025 №31/25, у яких, серед іншого зазначено, наступне:

"….в рамках здійснення провадження у справі про порушення митних правил №0619/50000/24 старшим державним інспектором Відділу Дмитром Євдокимовим довідку про витрати митного органу було долучено до матеріалів справи, що направлені до Хаджибейського районного суду м. Одеси. Разом з тим, під час судового засідання посадовими особами Відділу заявлено усне клопотання щодо відшкодування витрат митного органу. Додатково, після винесення рішення Малиновським районним судом м. Одеси у справі №521/10669/24 направлено клопотання про вирішення питання щодо стягнення витрат.

….в рамках здійснення провадження у справі про порушення митних правил №0831/50000/24 старшим державним інспектором Відділу Дмитром Євдокимовим довідку про витрати митного органу було долучено до матеріалів справи, що направлені до Хаджибейського районного суду м. Одеси. Разом з тим, під час судового засідання посадовими особами Відділу заявлено усне клопотання щодо відшкодування витрат митного органу. Додатково, після винесення рішення Малиновським районним судом м. Одеси у справі №521/17648/24 направлено клопотання про вирішення питання щодо стягнення витрат.

… щодо справи про порушення митних правил №0447/50000/24 зазначено, що відповідно до п. 9.1, 9.4 Порядку №731, товари, що зберігаються на складах митних органів під митним контролем, можуть бути видані їх утримувачам лише після митного оформлення зазначених товарів, відшкодування витрат митних органів на їх зберігання та сплати відповідних митних платежів. Так, питання повернення тимчасово вилучених товарів та транспортних засобів, а також визначення витрат на їх зберігання не є виключною компетенцією Відділу провадження у справах про порушення митних правил."

Позивачем було надано письмові пояснення Голові дисциплінарної комісії з розгляду дисциплінарної справи та начальнику Одеської митниці, відповідно до яких позивач категорично не погоджується з обставинами, що ставляться йому у провину. Зазначає, що єдиною правовою вимогою до нього, як посадової особи Відділу в частині відшкодування витрат понесених митним органом є вчасне направлення запитів до управління фінансового забезпечення та бухгалтерського обліку, а також приєднання довідок до матеріалів справи під час направлення до уповноваженого органу для прийняття відповідного рішення. Зазначено також, що під час судового засідання було заявлено усні клопотання щодо відшкодування витрат митного органу. Водночас, питання щодо відсутності у постановах суду вимог про стягнення витрат, понесених митним органом, з особи, яка притягнута до адміністративної відповідальності, належить безпосередньо до компетенції суду.

19.09.2025 Одеською митницею прийнято наказ «Про застосування дисциплінарного стягнення у відношенні ОСОБА_1 » №150-дс, відповідно до якого до старшого державного інспектора відділу провадження у справах про порушення митних правил управління боротьби з порушеннями митних правил Одеської митниці ОСОБА_1 застосовано дисциплінарне стягнення у виді догани за неналежне виконання основних обов`язків державного службовця, передбачених пунктами 1, 6, 7, 8 та останнього абзацу частини першої статті 8 Закону України "Про державну службу", що призвело до порушення вимог статей 501, 520, 541 Митного кодексу України, Порядку обчислення сум витрат у справах про порушення митних правил та їх відшкодування, затвердженого наказом Міністерства фінансів України від 15.06.2012 №731.

Відповідно до вказаного Наказу, під час здійснення провадження у справах про порушення митних правил (протоколи від 27.05.2024 № 0619/50000/24, від 11.08.2024 № 0831/50000/24, від 19.04.2024 № 0447/50000/24) ОСОБА_5 в межах своїх повноважень не заявив клопотання про стягнення митних витрат та не надіслав їх разом з матеріалами до суду, а також не оскаржив зазначені рішення суду з використанням всіх процесуально можливих заходів щодо стягнення митних витрат з визнаних винними осіб у зазначених справах. Крім того ОСОБА_5 не долучив довідку про витрати митного органу в справі про порушення митних правил від 19.04.2024 № 0447/50000/24 при направленні матеріалів справи до суду. У своєму поясненні перед притягненням до дисциплінарної відповідальності від 16.09.2025 б/н ОСОБА_5 свою вину у скоєнні дисциплінарного проступку не усвідомив та не визнав.

Позивач не погоджується із таким наказом Одеської митниці та вважає його протиправним та безпідставним, з огляду на що звернувся до суду з даним адміністративним позовом.

Вирішуючи даний публічно-правовий спір, суд виходить з наступного.

Частиною 2 статті 19 Конституції України встановлено, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Суспільні відносини з приводу проходження громадянами України публічної служби в органах Державної митної служби України регламентовані, насамперед, приписами глави 79 Митного кодексу України (далі - МК України).

Відповідно до частин першої та третьої статті 569 МК України, працівники митних органів, на яких покладено виконання завдань, зазначених у статті 544 цього Кодексу, здійснення організаційного, юридичного, кадрового, фінансового, матеріально-технічного забезпечення діяльності цих органів, є посадовими особами. Посадові особи митних органів є державними службовцями. Правове становище посадових осіб митних органів визначається цим Кодексом, а в частині, не врегульованій ним, - законодавством про державну службу та іншими актами законодавства України.

Принципи, правові та організаційні засади забезпечення публічної, професійної, політично неупередженої, ефективної, орієнтованої на громадян державної служби, яка функціонує в інтересах держави і суспільства, а також порядок реалізації громадянами України права рівного доступу до державної служби, що базується на їхніх особистих якостях та досягненнях, визначено Законом України "Про державну службу" від 10.12.2015 №889-VIII (далі - Закон №889-VIII).

Згідно з статтею 1 Закону № 889-VIII державна служба - це публічна, професійна, політично неупереджена діяльність із практичного виконання завдань і функцій держави, зокрема щодо:

1) аналізу державної політики на загальнодержавному, галузевому і регіональному рівнях та підготовки пропозицій стосовно її формування, у тому числі розроблення та проведення експертизи проектів програм, концепцій, стратегій, проектів законів та інших нормативно-правових актів, проектів міжнародних договорів;

2) забезпечення реалізації державної політики, виконання загальнодержавних, галузевих і регіональних програм, виконання законів та інших нормативно-правових актів;

3) забезпечення надання доступних і якісних адміністративних послуг;

4) здійснення державного нагляду та контролю за дотриманням законодавства;

5) управління державними фінансовими ресурсами, майном та контролю за їх використанням;

6) управління персоналом державних органів;

7) реалізації інших повноважень державного органу, визначених законодавством.

Державний службовець - це громадянин України, який займає посаду державної служби в органі державної влади, іншому державному органі, його апараті (секретаріаті) (далі - державний орган), одержує заробітну плату за рахунок коштів державного бюджету та здійснює встановлені для цієї посади повноваження, безпосередньо пов`язані з виконанням завдань і функцій такого державного органу, а також дотримується принципів державної служби.

Відповідно до частини 1 статті 3 Закону №889-VIII цей Закон регулює відносини, що виникають у зв`язку із вступом на державну службу, її проходженням та припиненням, визначає правовий статус державного службовця.

За змістом частини 3 статті 5 Закону №889-VIII дія норм законодавства про працю поширюється на державних службовців у частині відносин, не врегульованих цим Законом.

Відповідно до статті 8 Закону №889-VIII державний службовець зобов`язаний: 1) дотримуватися Конституції та законів України, діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України; 2) дотримуватися принципів державної служби та правил етичної поведінки; 3) поважати гідність людини, не допускати порушення прав і свобод людини та громадянина; 4) з повагою ставитися до державних символів України; 5) обов`язково використовувати державну мову під час виконання своїх посадових обов`язків, не допускати дискримінацію державної мови і протидіяти можливим спробам її дискримінації; 6) забезпечувати в межах наданих повноважень ефективне виконання завдань і функцій державних органів; 7) сумлінно і професійно виконувати свої посадові обов`язки та умови контракту про проходження державної служби (у разі укладення); 8) виконувати рішення державних органів, накази (розпорядження), доручення керівників, надані на підставі та у межах повноважень, передбачених Конституцією та законами України; 9) додержуватися вимог законодавства у сфері запобігання і протидії корупції; 10) запобігати виникненню реального, потенційного конфлікту інтересів під час проходження державної служби; 11) постійно підвищувати рівень своєї професійної компетентності та удосконалювати організацію службової діяльності; 12) зберігати державну таємницю та персональні дані осіб, що стали йому відомі у зв`язку з виконанням посадових обов`язків, а також іншу інформацію, яка відповідно до закону не підлягає розголошенню; 13) надавати публічну інформацію в межах, визначених законом.

Державні службовці виконують також інші обов`язки, визначені у положеннях про структурні підрозділи державних органів та посадових інструкціях, затверджених керівниками державної служби в цих органах, та контракті про проходження державної служби (у разі укладення).

Відповідно до частин 1 та 2 статті 64 Закону №889-VIII за невиконання або неналежне виконання посадових обов`язків, визначених цим Законом та іншими нормативно-правовими актами у сфері державної служби, посадовою інструкцією, а також порушення правил етичної поведінки та інше порушення службової дисципліни державний службовець притягається до дисциплінарної відповідальності у порядку, встановленому цим Законом.

Для державних службовців можуть встановлюватися особливості притягнення до дисциплінарної відповідальності у випадках, визначених законом.

Згідно з частиною 1 статті 65 Закону №889-VIII підставою для притягнення державного службовця до дисциплінарної відповідальності є вчинення ним дисциплінарного проступку, тобто протиправної винної дії або бездіяльності чи прийняття рішення, що полягає у невиконанні або неналежному виконанні державним службовцем своїх посадових обов`язків та інших вимог, встановлених цим Законом та іншими нормативно-правовими актами, за яке до нього може бути застосоване дисциплінарне стягнення.

Відповідно до пункту 5 частини 2 статті 65 Закону №889-VIII дисциплінарними проступками є невиконання або неналежне виконання посадових обов`язків, актів органів державної влади, наказів (розпоряджень) та доручень керівників, прийнятих у межах їхніх повноважень.

Згідно з положеннями частини 1 статті 66 Закону № 889-VIII до державних службовців застосовується один із таких видів дисциплінарного стягнення: 1) зауваження; 2) догана; 3) попередження про неповну службову відповідність; 4) звільнення з посади державної служби.

Відповідно до частини 3 статті 66 Закону № 889-VIII у разі допущення державним службовцем дисциплінарних проступків, передбачених пунктами 4, 5, 12 та 15 частини другої статті 65 цього Закону, суб`єктом призначення або керівником державної служби такому державному службовцю може бути оголошено догану.

Частиною 1 статті 67 Закону № 889-VIII обумовлено, що дисциплінарне стягнення має відповідати характеру і тяжкості вчиненого дисциплінарного проступку та ступеню вини державного службовця. Під час визначення виду дисциплінарного стягнення необхідно враховувати характер дисциплінарного проступку, обставини, за яких він був вчинений, настання тяжких наслідків, добровільне відшкодування заподіяної шкоди, попередню поведінку державного службовця та його ставлення до виконання посадових обов`язків.

Згідно з частиною 2 статті 67 Закону №889-VIII, обставинами, що пом`якшують відповідальність державного службовця, є: 1) усвідомлення та визнання своєї провини у вчиненні дисциплінарного проступку; 2) попередня бездоганна поведінка та відсутність дисциплінарних стягнень; 3) високі показники виконання службових завдань; 4) вжиття заходів щодо попередження, відвернення або усунення настання тяжких наслідків, які настали або можуть настати в результаті вчинення дисциплінарного проступку, добровільне відшкодування заподіяної шкоди; 5) вчинення проступку під впливом погрози, примусу або через службову чи іншу залежність; 6) вчинення проступку внаслідок неправомірних дій керівника.

Рішення про накладення на державного службовця дисциплінарного стягнення чи закриття дисциплінарного провадження приймає суб`єкт призначення протягом 10 календарних днів з дня отримання пропозицій Комісії, подання дисциплінарної комісії у державному органі. Рішення оформляється відповідним актом суб`єкта призначення (частина 1 статті 77 Закону № 889-VIII).

Процедура здійснення дисциплінарними комісіями з розгляду дисциплінарних справ дисциплінарних проваджень стосовно державних службовців встановлена Порядком здійснення дисциплінарного провадження (затверджений постановою КМУ від 04.12.2019 №1039; далі - Порядок №1039) пунктом 4 якого визначено, що дисциплінарне провадження розпочинається з дати видання наказу (розпорядження) про порушення дисциплінарного провадження та завершується виданням наказу (розпорядження) про накладення на державного службовця, стосовно якого здійснюється дисциплінарне провадження (далі - державний службовець), дисциплінарного стягнення чи закриття дисциплінарного провадження.

Пунктом 7 Порядку №1039 встановлено, що для здійснення дисциплінарного провадження з метою визначення ступеня вини, характеру і тяжкості вчиненого дисциплінарного проступку утворюється дисциплінарна комісія.

За приписами частини 2 статті 73 Закону №889-VII та пункту 25 Порядку №1039 на стадії формування дисциплінарної справи доповідач повинен отримати від державного службовця, щодо якого порушене дисциплінарне провадження, пояснення щодо обставин, які стали підставою для порушення дисциплінарного провадження, а також пояснення інших осіб, яким відомі обставини, які стали підставою для порушення дисциплінарного провадження та підготувати подання з висновком про наявність чи відсутність у діях державного службовця дисциплінарного проступку.

Відповідно до пункту 33 Порядку № 1039 Комісія, дисциплінарна комісія розглядає належним чином сформовану дисциплінарну справу та за результатами такого розгляду приймає рішення про наявність чи відсутність у діях державного службовця дисциплінарного проступку та підстав для його притягнення до дисциплінарної відповідальності, про що зазначається у протоколі засідання.

Комісія, дисциплінарна комісія повинна встановити:

чи мали місце обставини, на підставі яких порушено дисциплінарне провадження;

чи містять дії державного службовця ознаки дисциплінарного проступку;

чим характеризується дисциплінарний проступок, обставини, за яких він був вчинений, обставини, що пом`якшують чи обтяжують відповідальність, результати оцінювання службової діяльності державного службовця, наявність заохочень, стягнень та його ставлення до державної служби;

чи підлягає державний службовець притягненню до дисциплінарної відповідальності;

який вид дисциплінарного стягнення може бути застосований до державного службовця.

Відповідно до частин 5-7 статті 74 Закону №889-VIII дисциплінарне стягнення до державного службовця застосовується не пізніше шести місяців з дня виявлення дисциплінарного проступку, без урахування часу тимчасової непрацездатності або перебування у відпустці, а також не застосовується, якщо минув один рік після його вчинення. Державний службовець має право на ознайомлення з матеріалами дисциплінарної справи та на оскарження застосованого до нього дисциплінарного стягнення у визначеному цим Законом порядку. Державний службовець може користуватися правовою допомогою адвоката або іншого уповноваженого ним представника.

Частиною 1 статті 74 Закону №889-VII визначено, що дисциплінарне стягнення має відповідати ступеню тяжкості вчиненого проступку та вини державного службовця. Під час визначення виду стягнення необхідно враховувати характер проступку, обставини, за яких він був вчинений, обставини, що пом`якшують чи обтяжують відповідальність, результати оцінювання службової діяльності державного службовця, наявність заохочень, стягнень та його ставлення до служби.

Згідно із частиною 1 статті 77 Закону №889-VII рішення про накладення на державного службовця дисциплінарного стягнення чи закриття дисциплінарного провадження приймає суб`єкт призначення протягом 10 календарних днів з дня отримання пропозицій Комісії, подання дисциплінарної комісії у державному органі. Рішення оформляється відповідним актом суб`єкта призначення.

Підставою для застосування дисциплінарного стягнення може бути вчинення особою дисциплінарного проступку, тобто протиправної винної дії або бездіяльності чи прийняття рішення, що полягає у невиконанні або неналежному виконанні державним службовцем своїх посадових обов`язків та інших вимог, встановлених цим Законом та іншими нормативно-правовими актами.

Ці обставини, як і характер дисциплінарного проступку, обставини, за яких він учинений, настання тяжких наслідків, добровільне відшкодування заподіяної шкоди, попередню поведінку державного службовця та його ставлення до виконання посадових обов`язків з`ясовуються під час службового розслідування та/або прийняття рішення про накладення дисциплінарного стягнення чи закриття дисциплінарного провадження. Рішення суб`єкта призначення про накладення дисциплінарного стягнення має ґрунтуватись на матеріалах дисциплінарної справи.

Згідно з правовим висновком постанови Верховного Суду від 28.04.2020 у справі №822/46/18 об`єктивною стороною дисциплінарного проступку є вчинення державним службовцем дій чи бездіяльності, або прийняття рішення, що містять ознаки протиправності, тобто суперечать вимогам законодавства. Водночас, з суб`єктивної сторони дисциплінарний проступок характеризується наявністю вини державного службовця, під чим розуміється ставлення останнього до своїх протиправних дій чи бездіяльності, або рішення і їх шкідливих наслідків.

За правовою позицією постанови Верховного Суду від 10.12.2020 у справі № 812/831/16 складовими дисциплінарного проступку є дії (бездіяльність) працівника; порушення або неналежне виконання покладених на працівника трудових обов`язків; вина працівника; наявність причинного зв`язку між діями (бездіяльністю) і порушенням або неналежним виконанням покладених на працівника трудових обов`язків. Недоведеність хоча б одного з цих елементів виключає наявність дисциплінарного проступку.

Застосування вимог статті 66 Закону №889-VII «Про державну службу» має бути здійснене із обов`язковим врахуванням принципу індивідуалізації покарання, що випливає із норм статтей 67, 74 Закону №889-VII.

Словосполучення "може бути оголошено догану" вказує на те, що при виборі виду стягнення, яке може бути застосоване у разі допущення державним службовцем дисциплінарних проступків, передбачених пунктами 4, 5, 12 та 15 частини 2 статті 65 Закону №889-VII суб`єкт призначення або керівник державної служби має виходити із того, що догана в даному випадку є видом більш суворого стягнення, ніж зауваження, що може застосовуватися до державного службовця.

Відповідна правова позиція викладена у постанові Верховного Суду від 01.03.2018р. у справі № 804/8684/16.

З матеріалів справи вбачається, що позивача притягнуто до дисциплінарної відповідальності у вигляді догани за неналежне виконання основних обов`язків державного службовця, передбачених пунктами 1, 6, 7, 8 та останнього абзацу частини першої статті 8 Закону України «Про державну службу», що призвело до порушення вимог статей 501, 520 та 541 Митного кодексу України, Порядку обчислення сум витрат у справах про порушення митних правил та їх відшкодування, затвердженого наказом Міністерства фінансів України від 15.06.2012 № 731.

Так, згідно статті 201 МК України, представник митного органу, посадові особи якого здійснювали провадження у справі про порушення митних правил, підтримує позицію цього органу щодо притягнення до адміністративної відповідальності особи, яка вчинила правопорушення, під час розгляду зазначеної справи судом.

Представник митного органу здійснює свої повноваження в суді на підставі належно оформленої довіреності, виданої митним органом.

Представник митного органу має право ознайомлюватися з документами, долученими до справи, робити з них витяги або знімати копії, одержувати копії рішень, постанов, ухвал суду, брати участь у судових засіданнях, подавати докази, брати участь у дослідженні доказів, ставити запитання іншим особам, які беруть участь у справі, заявляти клопотання та відводи, давати усні та письмові пояснення суду, подавати свої доводи, міркування щодо питань, які виникають під час судового розгляду, і заперечення проти клопотань, доводів і міркувань інших осіб, які беруть участь у справі, ознайомлюватися з журналом судового засідання, знімати з нього копії та подавати письмові зауваження з приводу його неправильності чи неповноти, прослуховувати запис фіксування судового засідання технічними засобами, робити з нього копії, подавати письмові зауваження з приводу його неправильності чи неповноти, оскаржувати рішення, постанови і ухвали суду, користуватися іншими процесуальними правами, встановленими законом.

Статтею 520 МК України встановлено, що витрати у справі про порушення митних правил відшкодовуються особою, щодо якої винесено постанову про накладення адміністративного стягнення. Витрати на оплату послуг перекладача відшкодовуються з державного бюджету.

Посадова особа митного органу, в провадженні якої знаходиться справа про порушення митних правил, а також посадова особа, яка здійснює розгляд цієї справи, зобов`язані зібрати та додати до справи документи про понесені у справі витрати.

Порядок відшкодування витрат у справі про порушення митних правил, обчислення сум, що підлягають відшкодуванню, а також порядок розпорядження отриманими коштами встановлюються центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну фінансову політику.

Згідно частини 3 статті 541 МК України, витрати митного органу, пов`язані із зберіганням товарів, транспортних засобів, щодо яких прийнято постанову про конфіскацію, до моменту винесення такої постанови повинні бути відшкодовані особою, яка вчинила порушення митних правил. Порядок відшкодування зазначених витрат встановлюється центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну фінансову політику. Розмір суми, що підлягає відшкодуванню, розраховується в порядку, передбаченому законодавством України для визначення собівартості платних послуг.

Відповідно до розділу ІІ Порядку обчислення сум витрат у справах про порушення митних правил та їх відшкодування та розмірів відшкодувань за зберігання на складах митних органів товарів і транспортних засобів затвердженого наказом Міністерства фінансів України від 15.06.2012 №731 (далі - Порядок №731) обчислення сум витрат у справі про порушення митних правил здійснюється відповідно до цього Порядку й оформлюється шляхом заповнення довідки про витрати митного органу у справі про порушення митних правил (далі - Довідка) за формою, встановленою в додатку до цього Порядку.

Довідка готується вповноваженою посадовою особою бухгалтерської служби митного органу на запит посадової особи митного органу, в провадженні якої перебуває справа про порушення митних правил.

Запит на отримання Довідки направляється посадовою особою митного органу, в провадженні якої перебуває справа про порушення митних правил, до бухгалтерської служби митного органу завчасно, але не пізніше ніж за п`ять робочих днів до дати направлення матеріалів у цій справі до суду або дати розгляду справи митним органом.

Дата направлення матеріалів справи про порушення митних правил до суду чи дата розгляду цієї справи митним органом зазначається у запиті посадовою особою митного органу, в провадженні якої перебуває справа.

Довідка та Документи надаються посадовій особі митного органу, в провадженні якої перебуває справа про порушення митних правил, відповідальною посадовою особою бухгалтерської служби митного органу не пізніше ніж за добу до дати направлення матеріалів у цій справі до суду або дати розгляду справи митним органом.

Згідно пункту 1 розділу ІІІ Порядку №731, витрати в справі про порушення митних правил відшкодовуються особою, щодо якої винесено постанову про накладення адміністративного стягнення (далі - винна особа). Суми витрат, що підлягають відшкодуванню, зазначаються у постанові про накладення стягнення.

Відповідно до пункту 12 Порядку №731, при розгляді справ про порушення митних правил орган, який розглядає справу, вирішує питання щодо відшкодування витрат та їх сум.

Згідно статті частини 2 522 МК України, справи про порушення митних правил, передбачені частиною шостою статті 470, частиною третьою статті 471, статтями 472, 473, 476, частиною шостою статті 481, статтею 481-1, статтями 482-485 цього Кодексу, а також усі справи про порушення митних правил, вчинені особами, які не досягли 18-річного віку, розглядаються місцевими загальними судами.

З урахуванням вищенаведеного, посадова особа митного органу, в провадженні якої знаходиться справа про порушення митних правил, а також посадова особа, яка здійснює розгляд цієї справи, зобов`язані зібрати та додати до справи документи про понесені у справі витрати, тоді як рішення про їх відшкодування належить виключно до компетенції органу, що уповноважений розглядати справу про порушення митних правил.

Як було встановлено судом, провадження по справі №00619/50000/24 від 27.05.2024 здійснювалось старшим державним інспектором відділу провадження у справах про порушення митних правил управління боротьби з порушеннями митних правил ОСОБА_1 .

В рамках здійснення вищевказаного провадження старшим державним інспектором Відділу Дмитром Євдокимовим, серед іншого, здійснено направлення запиту до управління фінансового забезпечення та бухгалтерського обліку щодо надання довідки про витрати митного органу.

Отримана довідка була долучена старшим державним інспектором Відділу Дмитром Євдокимовим до матеріалів справи, що направлені до Хаджибейського районного суду м. Одеси, однак у постанові Малиновського районного суду м. Одеси відсутні вимоги щодо стягнення витрат митного органу.

Провадження по справі №00831/50000/24 від 11.08.2024 здійснювалось старшим державним інспектором відділу провадження у справах про порушення митних правил управління боротьби з порушеннями митних правил ОСОБА_1 .

В рамках здійснення провадження у справі про порушення митних правил № 0831/50000/24 старшим державним інспектором Відділу Дмитром Євдокимовим, серед іншого, здійснено направлення запиту до управління фінансового забезпечення та бухгалтерського обліку щодо надання довідки про витрати митного органу. Отримана довідка долучена старшим державним інспектором Відділу Дмитром Євдокимовим до матеріалів справи, що направлені до Хаджибейського районного суду м. Одеси, однак у постанові Малиновського районного суду м. Одеси відсутні вимоги щодо стягнення витрат митного органу.

Таким чином, під час здійснення провадження у справі про порушення митних правил №0619/50000/24 та №0831/50000/24 старшим державним інспектором Відділу Дмитром Євдокимовим виконано посадові обов`язки в повному обсязі, у тому числі в частині відшкодування витрат, шляхом надання довідки про витрати.

Суд зауважує, що у свої письмових поясненнях позивач зазначав, що під час судових засідань посадові особи Відділу провадження у справах про порушення митних правил, що приймали безпосередню участь в судовому засіданні, заявляли усні клопотання щодо відшкодування витрат митного органу.

Натомість відповідачем не взято до уваги такі доводи позивача та жодним чином їх не спростовано, зокрема в судовому засіданні.

Разом з тим, суд бере до уваги те, що постановою Малиновського районного суду м. Одеси від 22.05.2025 №521/10669/24 в клопотанні про вирішення питання щодо стягнення витрат по справі №0619/50000/24 було відмовлено так як витрати по даній справі були сплачені у повному обсязі.

Постановою Малиновського районного суду м. Одеси від 20.05.2025 №521/17648/24 у задоволенні клопотання Одеської митниці про вирішення питання про стягнення витрат, понесених митним органом за зберігання товарів за результатами розгляду матеріалів справи про порушення митних правил №0831/50000/24 відмовлено.

Тобто, після винесення рішення Малиновським районним судом м. Одеси у справі №521/10669/24 та № 521/17648/24 постанов про накладення штрафу за порушення митних правил, посадовими особами митниці направлено клопотання про вирішення питання щодо стягнення витрат.

При цьому, вжиття додаткових заходів, зокрема подання клопотання про вирішення питання щодо стягнення витрат у справі про порушення митних правил після набрання постановою законної сили, не може бути кваліфіковане як неналежне виконання службових обов`язків.

З наведеного вбачається, що позивачем були вчинені всі передбачені його посадовою інструкцією та не було вчинено порушення вимог статей 501, 520 та 541 Митного кодексу України, Порядку обчислення сум 2 витрат у справах про порушення митних правил та їх відшкодування, затвердженого наказом Міністерства фінансів України від 15.06.2012 № 731 по справах №0619/50000/24 та №0831/50000/24.

Разом з тим, підставою для притягнення до дисциплінарної відповідальності є дисциплінарний проступок, сутність якого полягає у невиконанні чи неналежному виконанні особою посадових обов`язків, актів органів державної влади, наказів (розпоряджень) та доручень керівників, прийнятих у межах їх повноважень. Такими обставинами є виключно фактичні дані, що свідчать про реальну наявність у діях особи ознак дисциплінарного проступку, зокрема, протиправної поведінки, шкідливих наслідків та причинного зв`язку між ним і дією (бездіяльністю) порушника дисципліни, свідоме допущення настання несприятливих наслідків внаслідок вчинення особою певних дій чи бездіяльності.

Відтак, юридична відповідальність особи, в тому числі і за порушення державного службовця, настає лише у випадку вчинення ним правопорушення.

При цьому, відповідно до частини 2 статті 61 Конституції України юридична відповідальність особи має індивідуальний характер.

Однак, в контексті спірних правовідносин, це, зокрема, означає, що позивач повинен відповідати за порушення, які вчинені ним особисто, а не іншими посадовими особами митниці.

При цьому відповідач, доводячи правомірність накладення на позивача дисциплінарного стягнення, не довів, в чому конкретно полягає вина саме позивача, оскільки відповідачем не заперечується надання довідок про витрати митного органу до суду разом із матеріалами справ №0619/50000/24 та №0831/50000/24.

Щодо провадження №0447/50000/24 від 19.04.2024, яке здійснювалось старшим державним інспектором відділу провадження у справах про порушення митних правил управління боротьби з порушеннями митних правил ОСОБА_1 , суд зазначає наступне.

Судом встановлено та не заперечується сторонами, що тимчасово вилучений автомобіль було повернуто власнику, без обрахування витрат митного органу.

Відповідно до пункту 9.1 Порядку роботи складу митного органу, затвердженого наказом Міністерств фінансів України від 30.05.2012 № 627 (далі Порядок №627, в редакції чинній на момент виникнення спірних правовідносин) Товари, що зберігаються на складах митних органів під митним контролем, можуть бути видані їх власникам або уповноваженим ними особам, а також особам, до яких протягом строку зберігання перейшло право власності на ці товари або право володіння ними, лише після митного оформлення зазначених товарів, відшкодування витрат митних органів на їх зберігання та сплати відповідних митних платежів.

Заява/звернення та додані до неї документи розглядаються підрозділом/спеціалістом зі складського обліку вилученого майна та розпорядження ним, а у випадках повернення товарів, транспортних засобів комерційного призначення, тимчасово вилучених у справі про порушення митних правил, чи предметів, вилучених відповідно до кримінального процесуального законодавства, також керівниками юридичної служби та підрозділу протидії митним правопорушенням (пункт 9.4 Порядку №627).

Відповідно до пункту 9.8 Порядку № 627 залежно від підстави розміщення та мети видачі товарів і транспортних засобів комерційного призначення до митниці подаються, зокрема документи, що підтверджують відшкодування витрат митниці на зберігання товарів і транспортних засобів на складі митниці.

23.12.2024 на адресу Одеської митниці надійшла заява гр. Молдови Botezat Serghei щодо повернення транспортного засобу, вилученого за протоколом про порушення митних правил № 0447/50000/24, головним виконавцем якого є управління адміністративно-господарської діяльності.

За результатами опрацювання зазначеної заяви, було повідомлено, що заперечення щодо виконання постанови Малиновського районного суду м. Одеси відсутні за умови додержання вимог чинного законодавства.

Згідно з службовою запискою юридичного управління від 24.12.2024 зазначено, що товари, що зберігаються на складах митних органів під митним контролем, можуть бути видані їх утримувачу лише після митного оформлення зазначених товарів, відшкодування витрат митних органів на їх зберігання та сплати відповідних митних платежів.

Таким чином, питання повернення тимчасово вилучених товарів та транспортних засобів, а також визначення витрат на їх зберігання не є виключною компетенцією Відділу провадження у справах про порушення митних правил.

Разом з тим, саме на управління адміністративно-господарської діяльності покладено прямий обов`язок здійснювати контроль видачі тимчасово вилученого майна, а тому уповноважений структурний підрозділ зобов`язаний неухильно дотримуватись незмінних норм щодо порядку видачі товарів, транспортних засобів зі складу митниці. Тоді як, Відділ провадження у справах про порушення митних правил не наділений повноваженнями відстеження коли саме та у якому порядку фактично повертаються товари, що підтверджується також Положенням про управління боротьби з контрабандою та порушеннями митних правил Одеської митниці.

При цьому, судом встановлено, що Наказом №221 від 01.04.2025 Одеською митницею було призначено тематичну перевірку щодо дотримання посадовими особами структурних підрозділів Одеської митниці вимог статтей 519-520 Митного кодексу України, наказу Міністерства фінансів України від 15.06.2012 № 731 «Порядок обчислення сум витрат у справах про порушення митних правил та їх відшкодування» за період з 01.09.2024 по 19.03.2025.

Згідно зазначеного Акту, було проведено перевірку, зокрема по матеріалах справи №0447/5000/24 від 19.04.2024.

За наведеного, суд погоджується із доводами позивача щодо того, що матеріали справи №0447/50000/24 направлені до Малиновського районного суду м. Одеси 17.06.2025 (без відповідної довідки), тобто за межами періоду за який було здійснено тематичну перевірку (з 01.09.2024 по 19.03.2025), оскільки запит на отримання Довідки направляється посадовою особою митного органу, в провадженні якої перебуває справа про порушення митних правил, до бухгалтерської служби митного органу завчасно, але не пізніше ніж за п`ять робочих днів до дати направлення матеріалів у цій справі до суду або дати розгляду справи митним органом (пункт 3 розділу ІІ Порядку №731), а довідка та Документи надаються посадовій особі митного органу, в провадженні якої перебуває справа про порушення митних правил, відповідальною посадовою особою бухгалтерської служби митного органу не пізніше ніж за добу до дати направлення матеріалів у цій справі до суду або дати розгляду справи митним органом (пункт 4 розділу ІІ Порядку №731).

Вказані обставини зазначались позивачем при наданні пояснень Комісії, а також в поясненнях, що направлялись начальнику Одеської митниці. Разом з тим, а ні Комісією, а ні керівником Митниці не було прийнято до уваги вказаний факт до відома, що підтверджується відсутністю зазначених обставин як у матеріалах дисциплінарної справи.

Разом з тим, суд звертає увагу, що згідно оскаржуваного Наказу, дисциплінарне стягнення накладено відповідно до статті 64, пункту 5 частини другої статті 65, пункту 1 частини першої статті 66, частини другої статті 67 Закону України від 10 грудня 2015 року № 889-VIII «Про державну службу». Разом з тим, пунктом 1 частини 1 статті 66 Закону України від 10 грудня 2015 року № 889-VIII «Про державну службу» передбачено такий вид дисциплінарного стягнення як зауваження, а не догана.

Отже, судом встановлено, що спірний наказ Одеської митниці від 19.09.2025 №150-дс "Про застосування дисциплінарного стягнення у відношенні ОСОБА_1 " прийнято відповідачем необґрунтовано, тобто без урахуванням усіх обставин, що мають значення для застосування дисциплінарного стягнення.

Решта доводів та заперечень учасників справи висновків суду по суті позовних вимог не спростовують. Слід зазначити, що згідно практики Європейського суду з прав людини та зокрема, рішення у справі Серявін та інші проти України від 10 лютого 2010 року, заява 4909/04, відповідно до п.58 якого суд повторює, що згідно з його усталеною практикою, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (рішення у справі Руїс Торіха проти Іспанії від 9 грудня 1994 року, серія A, N 303-A, п.29).

З огляду на зазначене, оцінивши докази, які є у справі, проаналізувавши положення законодавства, яким врегульовані спірні правовідносини, суд вважає необхідним задовольнити адміністративний позов та визнати протиправним та скасувати наказ Одеської митниці від 19.09.2025 №150-дс "Про застосування дисциплінарного стягнення у відношенні ОСОБА_1 ".

Згідно частини 1 статті 77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

За правилами частини 2 статті 77 КАС України в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Відповідно до статті 90 КАС України, суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні. Жодні докази не мають для суду наперед встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності.

Статтею 242 КАС України визначено, що рішення суду повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права при дотриманні норм процесуального права. Обґрунтованим є рішення, ухвалене судом на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин в адміністративній справі, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні, з наданням оцінки всім аргументам учасників справи. Судове рішення має відповідати завданню адміністративного судочинства, визначеному цим Кодексом.

Суд також вважає необхідним у відповідності до вимог статті 139 КАС України стягнути з відповідача за рахунок його бюджетних асигнувань на користь позивача судовий збір в розмірі 968,96 грн.

На підставі викладеного, керуючись статтями 9, 12, 139, 242-246, 255, 262, 295, 297 КАС України, суд,-

ВИРІШИВ:

Адміністративний позов ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_2 ) до Одеської митниці (65078, м. Одеса, вул. Івана та Юрія Лип, буд. 21А, ) про визнання протиправним та скасування наказу задовольнити.

Визнати протиправним та скасувати наказ Одеської митниці від 19.09.2025 №150-дс "Про застосування дисциплінарного стягнення у відношення ОСОБА_1 ".

??? ???Стягнути з Одеської митниці (65078, м.Одеса, вул. Івана та Юрія Лип, буд.21А, ) за рахунок бюджетних асигнувань на користь ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_2 ) судовий збір у сумі 968,96 грн.

Рішення набирає законної сили в порядку і строки, встановлені статтею 255 КАС України.

Рішення може бути оскаржено в порядку та строки встановлені статтями 293, 295 КАС України.

Повний текст рішення виготовлено та підписано 28 листопада 2025 року.

Суддя Токмілова Л.М.