Справа № 320/33839/25
Суддя: Білоус А.Ю.
Дата ухвалення: 2025-11-27 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

КИЇВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

27 листопада 2025 року місто Київ № 320/33839/25

Київський окружний адміністративний суд у складі судді Білоус А.Ю. розглянув у спрощеному позовному провадженні без виклику (повідомлення) сторін адміністративну справу за позовом ОСОБА_1 до Вищої кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури, Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Київської області про визнання протиправними та скасування рішень,

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом, відповідно до якого просив:

- скасувати протиправне рішення Вищої кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури від 06.06.2025 №VI-037/2025, згідно з яким відмовлено у задоволенні скарги адвоката ОСОБА_1 на рішення Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Київської області від 27.02.2025 №28/2025;

- скасувати протиправне рішення Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Київської області від 27.02.2025 №28/2025 про порушення дисциплінарної справи стосовно адвоката ОСОБА_1 .

В обґрунтування позовних вимог позивач посилається на те, що ВКДКА та КДКА Київської області вчинили порушення правил процедури розгляду дисциплінарної справи, що, на думку позивача, унеможливило ухвалення законних та обґрунтованих рішень про порушення дисциплінарної справи і рішення ВКДКА за результатами розгляду скарги позивача.

Позивач вважає оскаржувані рішення незаконними, необґрунтованими та такими, що підлягають скасуванню, оскільки такі прийняті: з порушенням принципу презумпції невинуватості адвоката; внаслідок небезсторонності голови та членів КДКА Київської області, упередженості та необ`єктивності по відношенню до адвоката та обставин справи; з порушенням правил процедури щодо належної перевірки дисциплінарної скарги та доданих до неї матеріалів; на підставі неналежних і недопустимих доказів на підтвердження фактів порушення адвокатом правил адвокатської етики та чинних норм процесуального законодавства; ????за відсутності дослідження та оцінки фактичних даних як доказів на підтвердження доводів адвоката про відсутність ознак дисциплінарного проступку; з метою злочинного впливу на адвоката; ??за відсутності належних і достатніх мотивів та підстав на підтвердження висновку про наявність ознак дисциплінарного проступку.

Ухвалою Київського окружного адміністративного суду від 08.07.2025 відкрито провадження, постановлено здійснювати судовий розгляд справи в спрощеному позовному провадженні без повідомлення учасників справи.

Представниками Вищої кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури та Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Київської області подано клопотання про залишення позовної заяви без розгляду в частині позовних вимог до КДКА Київської області, у зв`язку з пропущенням строку на звернення до адміністративного суду.

Ухвалою Київського окружного адміністративного суду від 27.11.2025 залишено без розгляду позовну заяву у справі №320/33839/25 за позовом ОСОБА_1 до Вищої кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури, Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Київської області про визнання протиправними та скасування рішень у частині позовних вимог про скасування рішення Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Київської області від 27.02.2025 №28/2025 про порушення дисциплінарної справи стосовно адвоката ОСОБА_1 .

КДКА Київської області надала до суду відзив на позовну заяву, в якому заперечила проти задоволення позовних вимог та вказала, що з аналізу дослідженої скарги судді Деснянського районного суду міста Києва та наданих судом документів, вбачається наявність ознак дисциплінарного проступку адвоката ОСОБА_1 у вигляді порушення ст. 42 Правил адвокатської етики, положення якої, зобов`язують адвоката дотримуватися вимог чинного процесуального законодавства, законодавства про адвокатуру та адвокатську діяльність, про судоустрій і статус суддів, іншого законодавства, що регламентує поведінку учасників судового процесу, а також вимог Правил під час представництва інтересів клієнта або виконання функції захисника в суді та, недотримання адвокатом принципу порядності під час здійснення професійної діяльності в суді, чим порушено ч. 3 ст. 44 Правил адвокатської етики, відповідно до положень якої, адвокат не повинен вчиняти дій, спрямованих на невиправдане затягування судового розгляду справи. Зазначено, що в результаті перевірки відомостей, викладених у скарзі судді Деснянського районного суду міста Києва від 06 листопада 2024 року, виявлені ознаки дисциплінарного проступку, передбаченого п. 3 ч. 2 ст. 34 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність», що полягають у порушенні адвокатом ОСОБА_1 ст. 42, ч. 3 ст. 44 Правил адвокатської етики, а відтак у КДКА Київської області були наявні підстави для порушення дисциплінарної справи стосовно позивача.

КДКА Київської області вважає оскаржуване рішення дисциплінарної палати КДКА Київської області від 27.02.2025 № 28/2025 про порушення дисциплінарної справи стосовно адвоката ОСОБА_1 обґрунтованим, вмотивованими і законними, а поданий ОСОБА_1 позов безпідставним.

ВКДКА надала до суду відзив на позовну заяву, в якому заперечила проти задоволення позовних вимог та вказала, що мотивом та підставами для прийняття рішення ВКДКА, в якому комісія залишила без змін рішення КДКА регіону про порушення дисциплінарної справи, стало те, що у поведінці адвоката вбачалася наявність ознак в контексті можливого порушення адвокатом ОСОБА_1 вимог Закону України «Про адвокатуру» та Правил адвокатської етики, а тому оскаржуване рішення ВКДКА прийняте з повним з`ясуванням обставин, які мали місце.

Також відповідачем наголошено, що рішення ВКДКА, яким залишене в силі рішення КДКА Київської області про порушення дисциплінарної справи, є рішенням, яке приймається на попередніх стадіях дисциплінарного провадження. Вказаним рішенням встановлюються лише ознаки дисциплінарного проступку в поведінці адвоката та не надається юридична оцінка його діям на предмет наявності чи відсутності в них складу дисциплінарного проступку. У зв`язку з тим, що оскаржуване рішення ВКДКА за своєю юридичною суттю не є рішенням про притягнення до дисциплінарної відповідальності, юридична оцінка діям позивача на предмет наявності чи відсутності в них складу дисциплінарного проступку не надавалась, а також, виходячи з послідовності стадій дисциплінарного провадження, враховуючи мету і завдання проведення перевірки відомостей про дисциплінарний проступок адвоката, можна зробити висновок, що рішення ВКДКА, яке оскаржується у цій справі, є проміжним та не створює для позивача юридичних наслідків та не обмежує позивача в здійсненні професійної адвокатської діяльності.

Позивачем подано відповідь на відзив Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Київської області, в якій зазначено, що відзив на позовну заяву подано неуповноваженим представником КДКА Київської області. Також у відповіді додатково наголошено на обґрунтованості позовних вимог.

Суд відхиляє доводи позивача щодо подання КДКА Київської області відзиву на позовну заяву неуповноваженим представником, оскільки на підтвердження повноважень представника Каланчі Ю.А. суду надано довіреність від 03.12.2024 (сформовану в підсистемі «Електронний суд»), видану керівником КДКА Київської області Поліщуком В.А.

Суд вважає за необхідне зазначити, що у постанові від 30 червня 2021 року у справі №380/830/21 Касаційний адміністративний суд у складі Верховного Суду зазначав, що особливості подання до суду довіреності для цілей підтвердження повноважень представника у разі звернення до суду в електронній формі встановлені у частині сьомій статті 59 КАС України та пункті 9 Положення про АСДС, зі змісту яких випливає, що учасник справи може уповноважити представника на подання документів від свого імені шляхом формування, підписання та направлення до підсистеми «Електронний суд» електронного доручення за формою, установленою адміністратором системи, примірник якого додається підсистемою до кожного відправленого (підписаного) представником документу автоматично.

Довіреність, видана з дотриманням зазначених правил, як електронний документ, не вимагає будь-якого засвідчення і є належним документом, що підтверджує повноваження представника у суді (також постанова ВС від 10 лютого 2022 року в справі № 560/11791/21).

Щодо доводів позивача в частині наявності ознак кримінального правопорушення як підстави для постановлення окремої ухвали, суд зазначає, що зазначені позивачем доводи щодо неналежного представництва відповідача не є підставою для постановлення окремої ухвали в розумінні статті 249 КАС України.

Суд звертає увагу, що якщо, на думку позивача, у діях посадових (службових) осіб КДКА Київської області наявні ознаки кримінальних правопорушень, передбачених статтями 382, 400-1 КК України, позивач має право звернутися до відповідних територіальних органів досудового розслідування із заявою (повідомленням) про вчинення діяння, що має ознаки кримінального правопорушення.

Позивачем подано відповідь на відзив Вищої кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури, в якій зазначено, що відповідачем не спростовано доводів позивача щодо порушення його прав та законних інтересів, а також щодо порушення правил процедури розгляду дисциплінарної справи. Також вказано, що відповідачі помилково перебирають на себе функції судового органу.

ВКДКА подано заперечення на відповідь на відзив, в яких вказано, що доводи про привласнення, на думку позивача, КДКА та ВКДКА функцій судового органу не стосуються предмету позову та є безпідставними, оскільки Дисциплінарна палата КДКА регіону є дисциплінарним органом в системі органів адвокатського самоврядування, а ВКДКА є апеляційним дисциплінарним органом в системі органів адвокатського самоврядування, який розглядає скарги на рішення, дії чи бездіяльність КДКА.

Позивачем 13.11.2025 (зареєстровано судом 21.11.2025) направлено заяву, в якій в прохальній частині заявлено клопотання про розгляд справи за правилами загального позовного провадження. Обґрунтувань щодо необхідності розгляду справи в порядку загального позовного провадження в заяві не зазначено.

Суд зазначає, що згідно з ухвалою про відкриття провадження у цій справі сторонам була надана можливість повною мірою скористатися своїми процесуальними правами, у тому числі, але не виключно, надати суду відзив на позовну заяву, відповідь на відзив, заперечення, пояснення з приводу заявлених позовних вимог, а також докази, які заздалегідь надсилаються або надаються особою, яка їх подає, іншим учасникам справи.

Крім того, кожен з учасників справи мав право безпосередньо знайомитися з її матеріалами, зокрема, з аргументами іншої сторони, та реагувати на ці аргументи відповідно до вимог КАС України.

Бажання сторони у справі викласти під час публічних слухань свої аргументи, які висловлені нею в письмових та додаткових поясненнях, не зумовлюють необхідність призначення до розгляду справи з викликом її учасників.

З огляду зазначеного, суд відмовляє в задоволенні заяви про розгляд справи за правилами загального позовного провадження.

Розглянувши матеріали справи, дослідивши та оцінивши надані сторонами належні та допустимі докази окремо та в їх сукупності, встановивши фактичні обставини справи, проаналізувавши законодавство, що регулює спірні правовідносини між сторонами, суд встановив таке.

20.11.2024 суддя Деснянського районного суду міста Києва звернулася до Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Київської області зі скаргою щодо вчинення адвокатом ОСОБА_1 (свідоцтво про право на зайняття адвокатською діяльністю № 5638/10 від 24.04.2016, видане Радою адвокатів Київської області) дисциплінарного проступку.

25.11.2024 року голова дисциплінарної палати КДКА доручив члену дисциплінарної палати Бірюковій А.М. провести перевірку відомостей, викладених у скарзі.

У ході перевірки відомостей, викладених у скарзі, адвокату ОСОБА_1 за адресою, зазначеною в Єдиному реєстрі адвокатів України, була надіслана копія скарги з пропозицією ознайомитись з матеріалами та надати письмові пояснення по суті скарги.

03.01.2025 до дисциплінарної палати КДКА Київської області надійшли письмові пояснення від адвоката ОСОБА_1 .

Рішенням Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Київської області у складі дисциплінарної палати № 28/2025 від 27 лютого 2025 року порушено дисциплінарну справу відносно адвоката ОСОБА_1 (свідоцтво про право на зайняття адвокатською діяльністю № 5638/10 від 24.04.2016 року, видане Радою адвокатів Київської області) у зв`язку з наявністю в діях адвоката ознак дисциплінарного проступку.

Рішення КДКА Київської області від 27.02.2025 року було доведене до відома скаржника 07.03.2025 шляхом надіслання копії рішення на електронну адресу адвоката.

Не погоджуючись з рішенням КДКА Київської області № 28/2025 від 27 лютого 2025 року, адвокат ОСОБА_1 звернувся до Вищої кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури зі скаргою від 23.03.2025 (подана до ВКДКА та зареєстрована 25.03.2025 за вхід. № 26946).

Листом за вих. № 2093 від 03.04.2025 ВКДКА витребувала у КДКА Київської області матеріали відносно адвоката ОСОБА_1

29.04.2025 за вхід. № 27808 матеріали відносно адвоката ОСОБА_1 надійшли до ВКДКА.

Листом за вих. № 2820 від 30.04.2025 т.в.о. голови ВКДКА доручив члену ВКДКА ОСОБА_2 провести перевірку відомостей та фактів, які викладені в скарзі адвоката на рішення КДКА Київської області у складі дисциплінарної палати від 27.02.2025.

Листом ВКДКА за вих. № 3375 від 23.05.2025 повідомлено ОСОБА_1 про засідання з розгляду його скарги на рішення КДКА Київської області, яке відбудеться 06.06.2025 о 18:30 за адресою: смт. Сатанів, Хмельницької області, вул. Курортна, 40, роз`яснено, що відповідно до пунктів 3.2.1, 3.14.2. Регламенту ВКДКА та статті 38-2 Положення про порядок прийняття та розгляду скарг засідання відбудеться без участі сторін та надіслано посилання на проект порядку денного.

Рішенням Вищої кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури від 06.06.2025 №VI-037/2025 скаргу адвоката ОСОБА_1 залишено без задоволення, а рішення Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Київської області від 27.02.2025 №28/2025 без змін.

Листом ВКДКА за вих. № 3800 від 24.06.2025 направлено копію рішення ВКДКА від 06.06.2025 № VІ-037/2025 ОСОБА_1 , яку ним отримано 27.06.2025.

Вважаючи протиправними рішення Вищої кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури від 06.06.2025 №VI-037/2025 та рішення Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Київської області від 27.02.2025 №28/2025, позивач звернувся до суду з цим позовом.

Вирішуючи спір, суд виходить з такого.

Судом не досліджується правомірність прийняття рішення Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Київської області від 27.02.2025 №28/2025 про порушення дисциплінарної справи стосовно адвоката ОСОБА_1 , оскільки ухвалою Київського окружного адміністративного суду від 27.11.2025 позовну заяву в цій частині залишено без розгляду у зв`язку з пропуском строку звернення до суду.

Правові засади організації і діяльності адвокатури та здійснення адвокатської діяльності в Україні визначено Законом України від 05 липня 2012 року за № 5076-VI "Про адвокатуру та адвокатську діяльність" (далі - Закон № 5076-VI).

Частинами першою, третьою статті 2 Закону № 5076-VI передбачено, що адвокатура України - це недержавний самоврядний інститут, що забезпечує здійснення захисту, представництва та надання інших видів правової допомоги на професійній основі, а також самостійно вирішує питання організації і діяльності адвокатури в порядку, встановленому цим Законом. З метою забезпечення належного здійснення адвокатської діяльності, дотримання гарантій адвокатської діяльності, захисту професійних прав адвокатів, забезпечення високого професійного рівня адвокатів та вирішення питань дисциплінарної відповідальності адвокатів в Україні діє адвокатське самоврядування.

Відповідно до приписів статті 4 Закону № 5076-VI адвокатська діяльність здійснюється на принципах верховенства права, законності, незалежності, конфіденційності та уникнення конфлікту інтересів.

Відповідно до статті 33 Закону № 5076-VI адвоката може бути притягнуто до дисциплінарної відповідальності у порядку дисциплінарного провадження з підстав, передбачених цим Законом.

Дисциплінарне провадження - процедура розгляду письмової скарги, яка містить відомості про наявність у діях адвоката ознак дисциплінарного проступку.

Дисциплінарне провадження стосовно адвоката здійснюється кваліфікаційно-дисциплінарною комісією адвокатури за адресою робочого місця адвоката, зазначеною в Єдиному реєстрі адвокатів України.

Статтею 34 Закону № 5076-VI передбачено, що підставою для притягнення адвоката до дисциплінарної відповідальності є вчинення ним дисциплінарного проступку.

Дисциплінарним проступком адвоката є: 1) порушення вимог несумісності; 2) порушення присяги адвоката України; 3) порушення правил адвокатської етики; 4) розголошення адвокатської таємниці або вчинення дій, що призвели до її розголошення; 5) невиконання або неналежне виконання своїх професійних обов`язків; 6) невиконання рішень органів адвокатського самоврядування; 7) порушення інших обов`язків адвоката, передбачених законом.

Не є підставою для притягнення адвоката до дисциплінарної відповідальності винесення судом або іншим органом рішення не на користь його клієнта, скасування або зміна судового рішення або рішення іншого органу, винесеного у справі, в якій адвокат здійснював захист, представництво або надавав інші види правової допомоги, якщо при цьому не було вчинено дисциплінарного проступку.

Види дисциплінарних стягнень, які можуть застосовуватися до адвоката визначені статтею 35 Закону №5076-VI, відповідно до частини 1 якої за вчинення дисциплінарного проступку до адвоката може бути застосовано одне з таких дисциплінарних стягнень: 1) попередження; 2) зупинення права на заняття адвокатською діяльністю на строк від одного місяця до одного року; 3) для адвокатів України - позбавлення права на заняття адвокатською діяльністю з наступним виключенням з Єдиного реєстру адвокатів України, а для адвокатів іноземних держав - виключення з Єдиного реєстру адвокатів України.

За приписами частини другої статті 35 Закону №5076-VI, а також пункту 13 Положення про порядок прийняття та розгляду скарг щодо неналежної поведінки адвоката, яка може мати наслідком його дисциплінарну відповідальність, затвердженого Рішенням Ради адвокатів України № 120 від 30.08.2014, адвокат може бути притягнутий до дисциплінарної відповідальності протягом року з дня вчинення дисциплінарного проступку.

Згідно зі статтею 36 Закону № 5076-VI право на звернення до кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури із заявою (скаргою) щодо поведінки адвоката, яка може бути підставою для дисциплінарної відповідальності, має кожен, кому відомі факти такої поведінки.

Не допускається зловживання правом на звернення до кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури, у тому числі ініціювання питання про дисциплінарну відповідальність адвоката без достатніх підстав, і використання зазначеного права як засобу тиску на адвоката у зв`язку із здійсненням ним адвокатської діяльності.

Дисциплінарну справу стосовно адвоката не може бути порушено за заявою (скаргою), що не містить відомостей про наявність ознак дисциплінарного проступку адвоката, а також за анонімною заявою (скаргою).

Статтею 37 Закону № 5076-VI встановлено, що дисциплінарне провадження складається з таких стадій:

1) проведення перевірки відомостей про дисциплінарний проступок адвоката;

2) порушення дисциплінарної справи;

3) розгляд дисциплінарної справи;

4) прийняття рішення у дисциплінарній справі.

Порядок розгляду скарг на дії адвоката передбачений статтями 38, 39 Закону № 5076-VI.

Згідно з частинами першою, другою статті 38 Закону № 5076-VI заява (скарга) щодо поведінки адвоката, яка може мати наслідком його дисциплінарну відповідальність, реєструється кваліфікаційно-дисциплінарною комісією адвокатури та не пізніше трьох днів з дня її надходження передається до дисциплінарної палати.

Член дисциплінарної палати кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури за дорученням голови палати проводить перевірку відомостей, викладених у заяві (скарзі), та звертається до адвоката для отримання письмового пояснення по суті порушених питань.

Під час проведення перевірки член дисциплінарної палати кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури має право опитувати осіб, яким відомі обставини вчинення діяння, що має ознаки дисциплінарного проступку, отримувати за письмовим запитом від органів державної влади та органів місцевого самоврядування, їх посадових та службових осіб, керівників підприємств, установ, організацій незалежно від форми власності та підпорядкування, громадських об`єднань, фізичних осіб необхідну для проведення перевірки інформацію, крім інформації з обмеженим доступом.

За результатами перевірки відомостей членом дисциплінарної палати кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури складається довідка, яка має містити викладення обставин, виявлених під час перевірки, висновки та пропозиції щодо наявності підстав для порушення дисциплінарної справи.

Заява (скарга) про дисциплінарний проступок адвоката, довідка та всі матеріали перевірки подаються на розгляд дисциплінарної палати кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури.

Згідно з частиною 3 статті 38 Закону №5076-VI заява (скарга) про дисциплінарний проступок адвоката, довідка та всі матеріали перевірки подаються на розгляд дисциплінарної палати кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури.

Частиною 1 статті 39 Закону №5076-VI передбачено, що за результатами розгляду заяви (скарги) про дисциплінарний проступок адвоката, довідки та матеріалів перевірки дисциплінарна палата кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури більшістю голосів членів палати, які беруть участь у її засіданні, вирішує питання про порушення або відмову в порушенні дисциплінарної справи стосовно адвоката.

Частиною 2 статті 39 Закону №5076-VI встановлено, що рішення про порушення дисциплінарної справи з визначенням місця, дня і часу її розгляду чи про відмову в порушенні дисциплінарної справи надсилається або вручається під розписку адвокату та особі, яка ініціювала питання про дисциплінарну відповідальність адвоката, протягом трьох днів з дня прийняття такого рішення. До рішення про порушення дисциплінарної справи, яке надсилається або вручається адвокату, додається довідка члена дисциплінарної палати кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури, складена за результатами перевірки.

Відповідно до частин 1, 2 статті 40 Закону №5076-VI дисциплінарна справа стосовно адвоката розглядається дисциплінарною палатою кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури протягом тридцяти днів з дня її порушення.

Розгляд дисциплінарної справи здійснюється на засадах змагальності. Під час розгляду справи дисциплінарна палата заслуховує повідомлення члена дисциплінарної палати, який проводив перевірку, про результати перевірки, пояснення адвоката, стосовно якого порушено дисциплінарну справу, особи, яка ініціювала питання про дисциплінарну відповідальність адвоката, та пояснення інших заінтересованих осіб.

Адвокат, стосовно якого порушено дисциплінарну справу, та особа, яка ініціювала питання про дисциплінарну відповідальність адвоката, мають право надавати пояснення, ставити питання учасникам провадження, висловлювати заперечення, подавати докази на підтвердження своїх доводів, заявляти клопотання і відводи, користуватися правовою допомогою адвоката.

У разі неможливості з поважних причин брати участь у засіданні кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури адвокат, стосовно якого розглядається справа, може надати по суті порушених питань письмові пояснення, які додаються до матеріалів справи.

Письмові пояснення адвоката оголошуються на засіданні дисциплінарної палати кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури.

Неявка адвоката чи особи, яка ініціювала питання дисциплінарної відповідальності адвоката, на засідання дисциплінарної палати кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури без поважних причин за умови наявності доказів завчасного повідомлення зазначених осіб про місце, день і час засідання не перешкоджає розгляду дисциплінарної справи.

У разі повторної неявки зазначених осіб на засідання палати розгляд справи здійснюється за їх відсутності незалежно від причин неявки. Розгляд справи про дисциплінарну відповідальність адвоката є відкритим, крім випадків, якщо відкритий розгляд справи може призвести до розголошення адвокатської таємниці. Під час засідання дисциплінарної палати кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури ведеться протокол, який підписується головуючим та секретарем засідання.

Відповідно до приписів ст. 41 Закону №5076-VI за результатами розгляду дисциплінарної справи дисциплінарна палата кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури приймає рішення про притягнення адвоката до дисциплінарної відповідальності за вчинення дисциплінарного проступку і застосування до нього дисциплінарного стягнення або про закриття дисциплінарної справи.

Рішення дисциплінарної палати приймається більшістю голосів від її загального складу, крім рішення про припинення права на заняття адвокатською діяльністю, яке приймається двома третинами голосів від її загального складу. Рішення у дисциплінарній справі має бути вмотивованим. Під час обрання виду дисциплінарного стягнення враховуються обставини вчинення проступку, його наслідки, особа адвоката та інші обставини.

Рішення у дисциплінарній справі приймається за відсутності адвоката, стосовно якого порушено дисциплінарну справу, та особи, яка ініціювала питання про дисциплінарну відповідальність адвоката. Член дисциплінарної палати кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури, який проводив перевірку відомостей про дисциплінарний проступок адвоката, не бере участь у голосуванні. Рішення оголошується на засіданні дисциплінарної палати кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури. Копія рішення надсилається або вручається під розписку адвокату та особі, яка ініціювала питання про дисциплінарну відповідальність адвоката, протягом трьох робочих днів з дня прийняття рішення.

Згідно з п. 2, п. 3 Положення про порядок прийняття та розгляду скарг щодо неналежної поведінки адвоката, яка може мати наслідком його дисциплінарну відповідальність, що затверджене рішенням Ради адвокатів України від 30.08.2014 за №120 (далі - Положення №120) дисциплінарним провадженням визнається процедура розгляду письмової скарги, яка містить відомості про наявність у діях адвоката ознак дисциплінарного проступку.

Адвоката може бути притягнуто до дисциплінарної відповідальності лише в порядку дисциплінарного провадження з підстав вчинення ним дисциплінарного проступку, види якого передбачені ст. 34 Закону України "Про адвокатуру та адвокатську діяльність".

Як передбачено приписами п. 9 Положення №120, право на звернення до кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури із заявою (скаргою) щодо поведінки адвоката, яка може бути підставою для дисциплінарної відповідальності, має кожен, кому відомі факти такої поведінки.

Відповідно до п. 12 Положення №120 дисциплінарну справу стосовно адвоката не може бути порушено за заявою (скаргою), що не містить відомостей про наявність ознак дисциплінарного проступку адвоката, а також за анонімною заявою (скаргою).

Вимоги до заяви (скарги) визначені п. 14 Положення №120.

Згідно з п. 31 Положення №120 за результатами розгляду заяви (скарги) про дисциплінарний проступок адвоката, довідки та матеріалів перевірки дисциплінарна палата кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури не пізніше тридцяти днів з дня отримання матеріалів перевірки більшістю голосів членів палати, які беруть участь у її засіданні, вирішує питання про порушення або відмову в порушенні дисциплінарної справи стосовно адвоката. Перевищення зазначеного строку допускається виключно у виняткових випадках.

Відповідно до п. 39 Положення №120 дисциплінарна справа стосовно адвоката має бути розглянута дисциплінарною палатою кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури не пізніше тридцяти днів з дня її порушення. До строку розгляду дисциплінарної справи не включається і перебіг строків зупиняється на термін хвороби чи відпустки адвоката, стосовно якого порушено дисциплінарне провадження, а також термін, на який розгляд справи було зупинено.

Пунктом 40 Положення №120 визначено, що розгляд питання, справи, віднесених до порядку денного засідання дисциплінарної палати кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури, може бути відкладений або зупинений у разі: 1) неявки на засідання учасників; 2) необхідності витребування нових матеріалів (доказів); 3) необхідності проведення додаткової комісійної перевірки; 4) залучення до участі у розгляді питання інших заінтересованих осіб; 5) відсутності кворуму після задоволення відводу (самовідводу) члена (членів) палати; 6) з інших підстав, за рішенням дисциплінарної палати кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури.

Як передбачено у п. 43 Положення №120 розгляд дисциплінарної справи здійснюється на засадах змагальності. Під час розгляду справи дисциплінарна палата заслуховує повідомлення члена дисциплінарної палати, який проводив перевірку, про результати перевірки, пояснення адвоката, стосовно якого порушено дисциплінарну справу, особи, яка ініціювала питання про дисциплінарну відповідальність адвоката, та пояснення інших заінтересованих осіб.

Пунктом 44 Положення №120 передбачено, що адвокат, стосовно якого порушено дисциплінарну справу, та особа, яка ініціювала питання про дисциплінарну відповідальність адвоката, повідомляються про проведення засідання дисциплінарної палати кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури не пізніше як за п`ять днів до дня його проведення, та мають право брати участь у засіданні, надавати пояснення, ставити питання учасникам провадження, висловлювати заперечення, подавати докази на підтвердження своїх доводів, заявляти клопотання і відводи, користуватися правовою допомогою адвоката.

Згідно зі статтею 70 Правил адвокатської етики, затверджених Звітно-виборним з`їздом адвокатів України 2017 року від 09.06.2017, при застосуванні дисциплінарних стягнень за порушення Правил адвокатської етики, дисциплінарні органи адвокатури України мають виходити із загальних засад юридичної відповідальності, зокрема, повинні застосовувати дисциплінарні стягнення лише за винні порушення. Адвокат вважається невинуватим у вчиненні дисциплінарного проступку і не може бути підданий дисциплінарному покаранню, доки його вину не буде доведено в законному порядку і встановлено рішенням дисциплінарної палати кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури про притягнення адвоката до дисциплінарної відповідальності. Адвокат не зобов`язаний доводити свою невинуватість у вчиненні дисциплінарного проступку. Обов`язок доказування вини адвоката у вчиненні дисциплінарного проступку покладається на особу, яка ініціює дисциплінарне провадження стосовно адвоката. Звинувачення адвоката не може ґрунтуватися на припущеннях. Усі сумніви щодо доведеності вини адвоката тлумачяться на його користь.

Аналіз наведених норм законодавства свідчить, що проведення перевірки відомостей про дисциплінарний проступок адвоката та порушення дисциплінарної справи є лише першою стадією дисциплінарного провадження, за результатом якої (розгляду заяви (скарги) про дисциплінарний проступок адвоката, довідки та матеріалів перевірки) дисциплінарна палата кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури більшістю голосів членів палати, які беруть участь у її засіданні, вирішує питання про порушення або про відмову в порушенні дисциплінарної справи стосовно адвоката.

Отже, завданням першої стадії дисциплінарного провадження є проведення перевірки відомостей про дисциплінарний проступок адвоката та встановлення наявності або ж відсутності ознак вчинення адвокатом дисциплінарного проступку. При цьому висновок щодо наявності ознак вчинення адвокатом дисциплінарного проступку не є свідченням факту його вчинення, а є лише констатацією обставин, які свідчать про можливий факт цього, що, у свою чергу, потребує більш детального дослідження відповідних обставин, з метою підтвердження або спростування наявності відповідних дій, що може бути здійснено лише під час розгляду дисциплінарної справи. Разом з цим оцінка дій адвоката на даній стадії дисциплінарного провадження не надається, а аналіз та оцінка доказів, дотримання належних процедур при фіксуванні та формуванні доказової бази щодо оскаржуваної поведінки адвоката, яка може мати наслідком його дисциплінарну відповідальність, відноситься до такої стадії дисциплінарного провадження як розгляд дисциплінарної справи.

На етапі вирішення питання про відкриття дисциплінарної справи КДКА не дає правової оцінки діям адвоката, з приводу яких надійшла скарга. На цій стадії КДКА з`ясовує наявність ознак дисциплінарного проступку як підстави для відкриття дисциплінарної справи, тоді як під час розгляду дисциплінарної справи КДКА вже надаватиме правову кваліфікацію того, що адвокату поставлено за провину. Тож сам факт відкриття дисциплінарної справи не вказує, що адвокат вчинив дисциплінарний проступок; для такого висновку (чи для спростування того, що адвокат вчинив дисциплінарний проступок) КДКА повинна з`ясувати всі обставини, що на етапі відкриття дисциплінарної справи КДКА зробити не може.

Такий висновок щодо застосування норм матеріального права викладений в постанові Верховного Суду від 20.02.2019 у справі № 822/570/17.

Верховний Суд неодноразово викладав висновок щодо меж оцінки рішень кваліфікаційно-дисциплінарних комісій адвокатури, прийнятих за наслідками розгляду скарг щодо адвокатів. Так, у постановах Верховного Суду від 25 червня 2018 року у справі №810/1972/17, від 24 червня 2020 року у справі №813/2639/18, від 14 грудня 2020 року у справі №821/1030/17, від 10 червня 2021 року у справі №826/15590/15 сформовано правову позицію, відповідно до якої адвокатура в Україні - це недержавний самоврядний інститут, який самостійно вирішує питання своєї організації та діяльності. Вирішення питань, що стосуються дисциплінарної відповідальності адвокатів в Україні, законом віднесено до виключної компетенції адвокатського самоврядування в особі відповідної кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури.

Водночас правомочність відповідної кваліфікаційно-дисциплінарної комісії на власний розсуд за наслідками оцінки обставин і фактів прийняти рішення за правовою природою є дискреційним повноваженням, під яким розуміється можливість суб`єкта владних повноважень самостійно (на власний розсуд) обрати один з кількох юридично допустимих варіантів управлінського рішення.

Суд перевіряє рішення, дію чи бездіяльність суб`єкта владних повноважень на відповідність, закріпленими частиною другою статті 2 КАС України критеріям.

Отже, правову оцінку рішенню органів адвокатського самоврядування в питанні притягнення адвокатів до дисциплінарної відповідальності суди мають надавати виключно у контексті дотримання відповідної процедури, не втручаючись у надану КДКА/ВКДКА юридичну оцінку доказам, зібраним у ході процедури проведення перевірки відомостей про дисциплінарний проступок адвоката на предмет їхньої достатності/недостатності.

Такий висновок викладений у постанові Верховного Суду від 10.11.2022 у справі №826/14291/17 та підтриманий у постановах 26.01.2023 у справі № 420/5597/19 та від 19.10.2023 у справі № 280/1396/22, від 21.02.2024 у справі № 640/33374/21.

У контексті наведених вище правових позицій Верховного Суду щодо меж судового контролю за рішеннями органів адвокатського самоврядування суд зазначає, що ВКДКА є органом адвокатського самоврядування, на який законом покладено виключну компетенцію з розгляду скарг на рішення КДКА

Суд не вправі підмінювати собою ВКДКА, переоцінювати дисциплінарні ризики чи ступінь вини адвоката, а може перевірити лише законність процедури, дотримання компетенції, форми та способу реалізації повноважень.

Відповідно до пункту 32 Положення №120 дисциплінарна справа стосовно адвоката порушується за наявності в діях адвоката ознак дисциплінарного проступку.

Згідно з пунктом 34 Положення №120 рішення про порушення дисциплінарної справи або про відмову в порушенні дисциплінарної справи може бути оскаржено протягом тридцяти днів з дня його прийняття до Вищої кваліфікаційно - дисциплінарної комісії адвокатури або до суду. Строк на оскарження до Вищої кваліфікаційно - дисциплінарної комісії адвокатури може бути поновлено за рішенням цієї Комісії згідно заяви скаржника про поважність причин його пропуску.

Відповідно до пункту 35 Положення №120 Вища кваліфікаційно-дисциплінарна комісія адвокатури протягом трьох днів з дня отримання скарги на рішення про порушення дисциплінарної справи або про відмову в порушенні дисциплінарної справи витребує матеріали дисциплінарної справи у відповідної кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури та забезпечує розгляд скарги протягом тридцяти днів з дня одержання матеріалів дисциплінарної справи. Кваліфікаційно-дисциплінарна комісія адвокатури зобов`язана не пізніше трьох календарних днів з дня отримання листа ВКДКА про витребування зазначених матеріалів направити їх до ВКДКА.

Згідно з п. 3.2. Регламенту Вищої кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури, затвердженого рішенням Ради адвокатів України від 13.12.2024 №87 (далі Регламент №87) члени ВКДКА та учасники засідання повідомляються про місце, день, час засідання ВКДКА та проект порядку денного не пізніше ніж за десять днів до дня проведення засідання. Повідомлення, надсилається засобами поштового зв`язку, кур`єром aбo електронною поштою та шляхом оприлюднення проекту порядку денного на сайті ВКДКА.

Відповідно до п. 3.2.1. Регламенту №87 розгляд скарг на рішення КДКА регіону про порушення дисциплінарної справи, про відмову в порушенні дисциплінарної справи; скарг на дії чи бездіяльність КДКА регіону; клопотання адвоката про вжиття заходів забезпечення розгляду скарги у ВКДКА, відбувається на засіданні ВКДКА без участі сторін. Сторони за даними категоріями скарг повідомляються про розгляд їх скарг шляхом розміщення інформації на офіційному сайті ВКДКА.

Згідно з пунктом 38 Положення №120 скарги на рішення дії чи бездіяльність дисциплінарної палати КДКА розглядаються ВКДКА відповідно до положень Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність», цього Положення, Регламенту ВКДКА, інших актів ВКДКА та актів РАУ. Під час прийняття рішення ВКДКА ніхто не має права перебувати в приміщенні, у якому приймається таке рішення («нарадча кімната»), крім складу ВКДКА, який приймає таке рішення, та працівників Секретаріату ВКДКА. Члени ВКДКА та працівники Секретаріату ВКДКА не мають права розголошувати хід обговорення та прийняття рішення в приміщенні, у якому ухвалювалося таке рішення («таємниця нарадчої кімнати»). Виключенням з правила, встановленого у цій статті Положення, становить необхідність захисту Головою та членами ВКДКА, працівниками Секретаріату ВКДКА своїх прав та інтересів. Копії вступної та резолютивної частини рішення ВКДКА підписуються Головою ВКДКА та секретарем засідання ВКДКА шляхом накладення електронного підпису та невідкладно, але не пізніше трьох днів з дня прийняття рішення, направляються на офіційні електронні адреси адвоката, особи, яка ініціювала питання про дисциплінарну відповідальність адвоката, ради адвокатів регіону та Ради адвокатів України. Копія рішення ВКДКА надсилається засобами поштового зв`язку або електронною поштою або вручається під розписку адвокату та особі, яка ініціювала питання про дисциплінарну відповідальність адвоката, протягом 7 10 робочих днів з дня прийняття рішення. З об`єктивних, обґрунтованих підстав зазначені строки можуть бути продовжені.

Відповідно до частини першої статті 52 Закону №5076-VI Вища кваліфікаційно-дисциплінарна комісія адвокатури є колегіальним органом, завданням якого є розгляд скарг на рішення, дії чи бездіяльність кваліфікаційно-дисциплінарних комісій адвокатури.

Згідно з частиною четвертою статті 52 Закону №5076-VI Вища кваліфікаційно-дисциплінарна комісія адвокатури: 1) розглядає скарги на рішення, дії чи бездіяльність кваліфікаційно-дисциплінарних комісій адвокатури; 2) узагальнює дисциплінарну практику кваліфікаційно-дисциплінарних комісій адвокатури; 3) виконує інші функції відповідно до цього Закону.

Частиною п`ятою статті 52 Закону №5076-VI передбачено, що Вища кваліфікаційно-дисциплінарна комісія адвокатури за результатами розгляду скарги на рішення, дії чи бездіяльність кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури має право: 1) залишити скаргу без задоволення, а рішення кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури без змін; 2) змінити рішення кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури; 3) скасувати рішення кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури та ухвалити нове рішення; 4) направити справу для нового розгляду до відповідної кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури та зобов`язати кваліфікаційно-дисциплінарну комісію адвокатури вчинити певні дії.

Відповідно до частини сьомої статті 52 Закону №5076-VI рішення Вищої кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури може бути оскаржено до суду протягом тридцяти днів з дня його прийняття.

У цій справі позов мотивований незгодою позивача з рішенням Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Київської області від 27.02.2025 №28/2025, зокрема, щодо прийняття до розгляду, на думку позивача, неналежних та недопустимих доказів, відсутності належних та достатніх мотивів для прийняття рішення про порушення дисциплінарної справи.

Дослідивши матеріали справи, суд зазначає, що позивач не навів конкретних, переконливих доводів та не подав належних і допустимих доказів того, що при ухваленні рішення ВКДКА було порушено встановлений Законом № 5076-VI та Положенням № 120 порядок розгляду скарг, позбавлено його процесуальних прав як особи, стосовно якої здійснюється дисциплінарне провадження, чи допущено відхилення від Регламенту ВКДКА, які могли б вплинути на зміст прийнятого рішення.

З аналізу матеріалів справи вбачається, що під час розгляду скарги ВКДКА витребувала матеріали дисциплінарної справи з КДКА Київської області; доручила конкретному члену ВКДКА проведення перевірки та підготовку доповіді; належним чином повідомила учасників про призначення розгляду скарги; забезпечила розгляд скарги протягом тридцяти робочих днів з дня одержання матеріалів дисциплінарної справи; відобразила мотиви прийнятого рішення в письмовому акті; вручило рішення особі, стосовно якої здійснюється дисциплінарне провадження.

Будь-яких доказів, які б свідчили про недотримання ВКДКА вимог щодо повідомлення учасників, строку розгляду скарги, надання можливості реалізувати процесуальні права особи, стосовно якої порушена дисциплінарна справа, позивачем до суду не подано.

Процедурних порушень з боку ВКДКА під час прийняття оскаржуваного рішення судом не встановлено.

Водночас суд зауважує, що незначний пропуск строку, за відсутності обґрунтованих підстав вважати, що це вплинуло на сам процес перевірки, його результат, не може слугувати достатнім свідченням того, що спірне рішення неправомірне.

Суд також зазначає, що оскаржуване рішення Вищої кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури від 06.06.2025 №VI-037/2025 за своєю юридичною суттю не є рішенням про притягнення до дисциплінарної відповідальності, ним не надавалась юридична оцінка діям позивача на предмет наявності чи відсутності в них складу дисциплінарного проступку.

Виходячи з послідовності стадій дисциплінарного провадження, ураховуючи мету і завдання проведення перевірки відомостей про дисциплінарний проступок адвоката, можна зробити висновок, що рішення ВКДКА, яке оскаржується у цій справі, є проміжним та не створює для позивача юридичних наслідків, не впливає на обсяг його правоздатності і дієздатності, та не обмежує позивача в здійсненні професійної адвокатської діяльності.

З урахуванням викладеного, суд дійшов висновку про відсутність підстав для скасування рішення Вищої кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури від 06.06.2025 №VI-037/2025, згідно з яким відмовлено у задоволенні скарги адвоката ОСОБА_1 на рішення Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Київської області від 27.02.2025 №28/2025.

Згідно з частинами першою та другою статті 77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу. В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

З огляду на викладене, суд дійшов до висновку про необґрунтованість позовних вимог, відповідно в їх задоволенні суд відмовляє.

Відповідно до статті 139 КАС України у зв`язку з відмовою в задоволенні позову судові витрати розподілу та присудженню не підлягають.

Керуючись статтями 2-3, 5-15, 72-77, 90, 122, 132, 139, 242-246, 250-251, 255, 295, 297 КАС України, суд

ВИРІШИВ:

У задоволенні позову відмовити повністю.

Судові витрати розподілу та присудженню не підлягають.

Відомості про сторін та інших учасників справи:

позивач ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_1 , адреса: АДРЕСА_1 );

відповідач Вища кваліфікаційно-дисциплінарна комісія адвокатури (ідентифікаційний код 26080214, місцезнаходження: 04070, місто Київ, вулиця Борисоглібська, будинок 3);

відповідач - Кваліфікаційно-дисциплінарна комісія адвокатури Київської області (ідентифікаційний код 23243231, місцезнаходження: 04080, місто Київ, вулиця Кирилівська, будинок 15).

Рішення суду може бути оскаржено до Шостого апеляційного адміністративного суду шляхом подання апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня складення повного рішення.

Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження рішення суду, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Суддя Білоус А.Ю.