Справа № 340/3461/25
Суддя: Р.І. БРЕГЕЙ
Дата ухвалення: 2025-11-28 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

КІРОВОГРАДСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А

про залишення позову без розгляду

28 листопада 2025 року справа № 340/3461/25

Кіровоградський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Брегея Р.І., розглянувши в м.Кропивницький у порядку спрощеного позовного провадження без виклику сторін (у порядку письмового провадження) адміністративний позов ОСОБА_1 до військової частини НОМЕР_1 (далі військова частина) про визнання протиправною бездіяльності і зобов`язання вчинити певні дії,

В С Т А Н О В И В:

Позивач звернувся до суду зі заявою до відповідача про визнання протиправною бездіяльності щодо індексації грошового забезпечення за період з вересня 2022 року по березень 2023 року із застосуванням індексу споживчих цін з наростаючим підсумком, починаючи з базового місяця.

Водночас просив суд зобов`язати військову частину нарахувати і виплатити індексацію грошового забезпечення та компенсацію втрати частини доходу у зв`язку з порушенням строку виплати.

Заявив клопотання про поновлення строку звернення до суду.

Зазначає, що в період дії воєнного стану суворе застосування адміністративними судами процесуальних строків щодо звернення до суду із позовними заявами може мати ознаки невиправданого обмеження доступу до суду.

Стверджує, що у разі порушення роботодавцем законодавства про оплату праці працівник не обмежується будь-яким строком звернення до суду з позовом про стягнення належної йому заробітної плати.

27 травня 2025 року суд відкрив спрощене позовне провадження без виклику сторін (а.с.17-18).

Суд пояснив, що вирішить питання про поновлення строку звернення до суду після отримання відзиву на позов.

10 червня 2025 року військова частина подала відзив на позов (а.с.32-36).

Зазначила, що ОСОБА_1 у період з 22 вересня по 15 жовтня 2022 року проходив службу у її частині.

З 15 жовтня 2022 року позивач був виключений зі списків особового складу військової частини у зв`язку із переведенням до іншої військової частини НОМЕР_2 (а.с.27).

Військова частина повідомила суд, що військова частина НОМЕР_2 перебуває на її фінансовому утриманні (а.с.21-24).

Суд, дослідивши матеріали справи, зробив висновок про залишення позовної заяви без розгляду з таких підстав.

Так, ОСОБА_1 проходив військову службу у відповідача і військовій частині НОМЕР_2 у період з 22 вересня 2022 року по березень 2023 року (а.с.32-36).

Позов подано до суду 24 травня 2025 року (а.с.1-5).

Висновок про пропущення строку звернення до суду.

Перш за все, за правовим висновком Верховного Суду у постанові від 21 березня 2025 року у справі №460/21394/23 не поширюється строк звернення до суду стосовно розгляду вимог, право на які виникли до 19 липня 2022 року.

Стосовно розгляду позовних вимог, право на які виникло після 19 липня 2022 року, поширюється строк звернення до суду.

Спір стосується питань проходження публічної (військової) служби.

Отже, відноситься до компетенції адміністративного суду.

Висновок рішення Конституційного Суду України у справі №1-18/2013 від 15 жовтня 2013 року №9-рп/2013.

В аспекті конституційного звернення положення частини другої статті 233 Кодексу законів про працю України слід розуміти так, що у разі порушення законодавства про оплату праці працівник має право звернутися до суду з позовом про стягнення сум індексації заробітної плати та компенсації втрати частини заробітної плати у зв`язку з порушенням строків її виплати як складових належної працівнику заробітної плати без обмеження будь-яким строком незалежно від того, чи були такі суми нараховані роботодавцем.

Таким чином індексація заробітку і компенсація втрати частини доходів у зв`язку із порушенням строків їх виплати складові заробітної плати, різновидом якої є грошове забезпечення військовослужбовців.

Приписами частини 2 статті 233 КЗпП України (в редакції з 19 липня 2022 року) встановлено, що зі заявою про вирішення трудового спору у справах про звільнення працівник має право звернутися до суду в місячний строк з дня вручення копії наказу (розпорядження) про звільнення, а у справах про виплату всіх сум, що належать працівникові при звільненні, у тримісячний строк з дня одержання ним письмового повідомлення про суми, нараховані та виплачені йому при звільненні (стаття 116).

Отже, на день звернення до суду до правовідносин стосовно виплати коштів при звільненні поширюється строк звернення до суду.

Приписами частини 5 статті 122 КАС України передбачено, що для звернення до суду у справах щодо прийняття громадян на публічну службу, її проходження, звільнення з публічної служби встановлюється місячний строк.

Питання стосовно строку звернення до суду у справах щодо виплати заборгованості з грошового забезпечення військовослужбовців при звільненні зі служби досліджував Верховний Суд і зробив такий висновок (постанова від 25 квітня 2023 року у справі №380/15245/22).

38. Вирішуючи питання про те, якою нормою закону слід керуватися при розгляді цієї справи, Верховний Суд, зважаючи на гарантування конституційного права на своєчасне одержання винагороди за працю та рівність усіх працівників у цьому праві, наголошує, що положення статті 233 КЗпП України в частині, що стосуються строку звернення до суду у справах, пов`язаних з недотриманням законодавства про оплату праці, мають перевагу в застосуванні перед частиною п`ятою статті 122 КАС України.

39. Відповідно до частини другої статті 233 КЗпП України (у редакції, чинній до змін, внесених згідно із Законом України від 01.07.2022 №2352-IX) у разі порушення законодавства про оплату праці працівник має право звернутися до суду з позовом про стягнення належної йому заробітної плати без обмеження будь-яким строком.

40. Законом України від 01.07.2022 №2352-IX, який набрав чинності з 19 липня 2022 року, частини першу і другу статті 233 КЗпП України викладено в такій редакції:

Працівник може звернутися із заявою про вирішення трудового спору безпосередньо до суду в тримісячний строк з дня, коли він дізнався або повинен був дізнатися про порушення свого права, крім випадків, передбачених частиною другою цієї статті.

40.1. Із заявою про вирішення трудового спору у справах про звільнення працівник має право звернутися до суду в місячний строк з дня вручення копії наказу (розпорядження) про звільнення, а у справах про виплату всіх сум, що належать працівникові при звільненні, у тримісячний строк з дня одержання ним письмового повідомлення про суми, нараховані та виплачені йому при звільненні (стаття 116).

42. Отже, до 19 липня 2022 року КЗпП України не обмежував будь-яким строком право працівника на звернення до суду з позовом про стягнення належної йому заробітної плати. Після цієї дати строк звернення до суду з трудовим спором, у тому числі про стягнення належної працівнику заробітної плати, обмежений трьома місяцями з дня, коли працівник дізнався або повинен був дізнатися про порушення свого права.

Суд погоджується з правовим висновком Верховного Суду стосовно 3 місячного строку звернення до суду.

ОСОБА_1 звільнений зі служби у військовій частині НОМЕР_2 , яка перебувала на фінансовому утриманні військової частини, у березні 2023 року.

У наказі про звільнення зазначено про виплату коштів.

Тому, проаналізувавши наказ про звільнення, мав і міг визначитися з ознаками порушеного права.

Отже, строк звернення до суду стосовно розгляду позовних вимог розпочав відлік з 01 квітня 2023 року.

Позов подано до суду 24 травня 2025 року.

Заява про поновлення строку звернення до суду не містить причин, які заважали звернутися до суду.

Позивач жодним чином не пояснює, що обмежило у праві звернення до суду вчасно.

Про проведення індексації грошового забезпечення не в повному обсязі позивач дізнався в день звільнення з військової служби, оскільки в наказі про звільнення зазначається заборгованість.

Підсумовуючи, суд зробив висновок, що ОСОБА_1 пропустив строк звернення до суду.

Зазначені позивачем причини пропуску строку звернення до суду суд не визнає поважними.

Водночас суд звертає увагу на приписи частини 1 статті 234 КЗпП України.

Цією нормою права встановлено, що у разі пропуску з поважних причин строків, установлених статтею 233 цього Кодексу, суд може поновити ці строки, якщо з дня отримання копії наказу (розпорядження) про звільнення або письмового повідомлення про суми, нараховані та виплачені працівникові при звільненні (стаття 116), минуло не більше одного року.

З дня отримання наказу про звільнення до дня звернення до суду минуло більше одного року.

Тому суду заборонено поновлювати строк звернення до суду, навіть, якщо би і існували поважні причини його пропуску.

Приписами частини 3 статті 123 КАС України визначено, що, якщо факт пропуску позивачем строку звернення до адміністративного суду буде виявлено судом після відкриття провадження в адміністративній справі і позивач не заявить про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані ним у заяві, будуть визнані судом неповажними, суд залишає позовну заяву без розгляду.

Таким чином суд залишає позовну заяву без розгляду.

Керуючись ст.123 КАС України, суд

У Х В А Л И В :

Відмовити ОСОБА_1 у задоволенні клопотання про поновлення строку звернення до суду.

Залишити позовну заяву без розгляду.

Апеляційна скарга на ухвалу суду може бути подана до Третього апеляційного адміністративного суду в апеляційному окрузі, що включає Дніпропетровську, Запорізьку та Кіровоградську області, протягом 15 днів з дня її складення.

Ухвала набирає законної сили після підписання суддею.

Суддя Кіровоградського

окружного адміністративного суду Р.І. БРЕГЕЙ