Справа № 300/6905/25
Суддя: Матуляк Я.П.
Дата ухвалення: 2025-11-28 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ІВАНО-ФРАНКІВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
РІШЕННЯ
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
"28" листопада 2025 р. справа № 300/6905/25
Івано-Франківський окружний адміністративний суд в складі головуючого судді Матуляка Я.П., розглянувши в порядку письмового провадження за правилами спрощеного позовного провадження адміністративну справу за позовом товариства з обмеженою відповідальністю "Армстронг" в інтересах якої діє Москаленко Олена Василівна до Головного управління Держпродспоживслужби в Івано-Франківській області про визнання протиправними та скасування рішення про вжиття обмежувальних (коригувальних) заходів від 15.05.2025 за № 01-02/408 та постанови про накладення штрафу від 07.08.2025 за № 01-01/114,
ВСТАНОВИВ:
Москаленко Олена Василівна звернулась до суду в інтересах товариства з обмеженою відповідальністю "Армстронг" з позовом до Головного управління Держпродспоживслужби в Івано-Франківській області про визнання протиправними та скасування рішення про вжиття обмежувальних (коригувальних) заходів від 15.05.2025 за № 01-02/408 та постанови про накладення штрафу від 07.08.2025 за № 01-01/114.
Позовні вимоги мотивовані тим, що як планова перевірка так і позапланова перевірка стану виконання рішення про вжиття обмежувальних (корегувальних) заходів, проведені з грубими порушеннями порядку їх проведення, документи, які складені за їх результатами, складені з порушенням вимог законодавства України, а тому прийняті за наслідком проведення таких перевірок рішення про вжиття обмежувальних (коригувальних) заходів від 15.05.2025 за № 01-02/408 та постанова про накладення штрафу від 07.08.2025 за № 01-01/114 підлягають визнанню протиправними та такими, що підлягають скасуванню.
Одночасно з поданням позову, представником позивача подано заяву про забезпечення позову, яка згідно ухвали Івано-Франківського окружного адміністративного суду від 26.09.2025 задоволена частково.
Ухвалою Івано-Франківського окружного адміністративного суду від 01.10.2025 відкрито провадження в даній адміністративній справі за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи, згідно із правилами, встановленими статтею 262 Кодексу адміністративного судочинства України.
Відповідач скористався правом на подання відзиву на позовну заяву, який надійшов на адресу суду 16.10.2025 (т.1 а.с.52-55). Представник відповідача проти заявлених позовних вимог заперечив з підстав, наведених у відзиві та просив суд в задоволенні позову відмовити, одночасно вказуючи на те, що оскаржувані рішення прийнято з дотриманням встановлених законодавством вимог.
27.10.2025 на адресу суду від представника позивача надійшла відповідь на відзив, в якій позовні вимоги підтримує в повному обсязі, просить задовольнити (т.1 а.с.118-120).
04.11.2025 представником відповідача подано до суду заперечення, в яких просить відмовити в задоволенні позовних вимог позивача (т.1 а.с.127-129).
Розглянувши матеріали адміністративної справи в порядку письмового провадження за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами у відповідності до вимог статті 262 КАС України, дослідивши в сукупності письмові докази, якими сторони обґрунтовують позовні вимоги та заперечення на позов, судом встановлено таке.
З 08.05.2025 по 13.05.2025 на підставі наказу про направлення на проведення державного ринкового нагляду і контролю нехарчової продукції №426 від 08 травня 2025 року, направлення на проведення перевірки №274 від 08 травня 2025 року, секторального плану ринкового нагляду на 2025 рік та квартального плану здійснення діяльності з ринкового нагляду на І квартал 2025 року, відділом ринкового нагляду Головного управління Держпродспоживслужби в Івано-Франківській області проведено планову перевірку характеристик продукції в магазині "YABLUKA" за адресою: вул. Вовчинецька, 225а, м. Івано-Франківськ, а саме: перевірка характеристик продукції електричного та електронного обладнання, в тому числі низьковольтного та обладнання щодо електромагнітної сумісності (т.1 а.с.101, 103,151-157).
На вказану вимогу позивачем надано накладну на переміщення за №26 від 08.05.2025 та відомість товарних залишків "Армстронг" (т.1 а.с.96, 97).
За результатами перевірки характеристик продукції посадовими особами відповідача складено Акт перевірки характеристик продукції за №031 від 09.05.2025 (т.1 а.с.88-90).
12.05.2025 позивачем направлено відповідачу Декларацію про відповідність мережевих зарядних пристроїв UGREEN моделей CD226, CD289, CD161, CD314 в різному кольорі від ТОВ "Нетворкінг" (т.1 а.с.98).
Наказом начальника Головного управління Держпродспоживслужби в Івано-Франківській області від 21.07.2025 №988 доручено провести позапланову перевірку стану виконання суб`єктом господарювання рішень про вжиття обмежувальних (корегувальних) заходів на предмет дотримання вимог законодавства України "Про державний ринковий нагляд і контроль нехарчової продукції" та Порядку здійснення контролю стану виконання рішень про вжиття обмежувальних (корегувальних) заходів, затвердженого постановою КМУ від 05.10.2011 № 1017 (т.1 а.с.100).
На підставі зазначеного наказу та направлення від 21.07.2025 №432 посадовою особою Головного управління Держпродспоживслужби в Івано-Франківській області 22.07.2025 проведено перевірку стану виконання суб`єктом господарювання рішень про вжиття обмежувальних (корегувальних) заходів за результатами якої складено акт за №002 та Протоколи №003 та №004 про виявлене(і) порушення вимог Закону України "Про державний ринковий нагляд і контроль нехарчової продукції" та Закону України "Про загальну безпечність нехарчової продукції" (т.1 а.с.104,133-136).
Вважаючи рішення про вжиття обмежувальних (коригувальних) заходів від 15.05.2025 за № 01-02/408 та постанову про накладення штрафу від 07.08.2025 за № 01-01/114 протиправними, представник позивача звернулася з даним позовом до суду.
Надаючи оцінку спірним правовідносинам, суд зазначає таке.
Правові та організаційні засади здійснення державного ринкового нагляду і контролю нехарчової продукції встановлені Законом України "Про державний ринковий нагляд і контроль нехарчової продукції" від 2 грудня 2010 року № 2735-VI (далі Закон № 2735-VI).
За визначеннями понять, наведених у статті 1 Закону № 2735-VI, державний ринковий нагляд (далі ринковий нагляд) діяльність органів ринкового нагляду з метою забезпечення відповідності продукції встановленим вимогам, а також забезпечення відсутності загроз суспільним інтересам; орган державного ринкового нагляду центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері державного ринкового нагляду у межах сфери своєї відповідальності, що визначається відповідно до цього Закону (далі орган ринкового нагляду).
Відповідно частини 1 статті 4 Закону № 2735-VI метою здійснення ринкового нагляду є вжиття обмежувальних (корегувальних) заходів з відповідним інформуванням про це громадськості щодо продукції, яка при її використанні за призначенням або за обґрунтовано передбачуваних умов і при належному встановленні та технічному обслуговуванні становить загрозу суспільним інтересам чи яка в інший спосіб не відповідає встановленим вимогам.
До основних принципів ринкового нагляду і контролю продукції статтею 5 Закону № 2735-VI віднесено, зокрема, пропорційність заходів ринкового нагляду, що вживаються органами ринкового нагляду, рівню загрози суспільним інтересам, об`єктивність, неупередженість та компетентність органів ринкового нагляду і митних органів при здійсненні ринкового нагляду і контролю продукції, результативність та пропорційність відповідальності суб`єктів господарювання за порушення вимог цього Закону, Закону України "Про загальну безпечність нехарчової продукції" та інших встановлених вимог, її спрямованість на попередження вчинення суб`єктами господарювання порушень, а також можливість посилення санкцій у разі повторного вчинення суб`єктом господарювання того самого порушення.
Статтею 22 Закону № 2735-VI передбачено, що заходами ринкового нагляду є:
1) перевірки характеристик продукції, у тому числі відбір зразків продукції та їх експертиза (випробування); 2) обмежувальні (корегувальні) заходи, що включають: а) обмеження надання продукції на ринку; б) заборону надання продукції на ринку; в) вилучення продукції з обігу; г) відкликання продукції; 3) контроль стану виконання рішень про вжиття обмежувальних (корегувальних) заходів; 4) попередження органами ринкового нагляду споживачів (користувачів) про виявлену цими органами небезпеку, що становить продукція.
Згідно з частиною 3 статті 23 Закону № 2735-VI органи ринкового нагляду проводять планові та позапланові перевірки характеристик продукції. Планові перевірки характеристик продукції проводяться у розповсюджувачів цієї продукції, а позапланові у розповсюджувачів та виробників такої продукції.
Відповідно до частин 1, 2 статті 29 Закону № 2735-VI у разі якщо органом ринкового нагляду встановлено, що продукція не відповідає встановленим вимогам (крім випадків. передбачених статтею 28 цього Закону, та формальної невідповідності), орган ринкового нагляду невідкладно вимагає від відповідного суб`єкта господарювання вжити протягом визначеного строку заходів щодо приведення такої продукції у відповідність із встановленими вимогам.
У разі якщо органом ринкового нагляду встановлено, що продукція не відповідає встановленим вимогам та одночасно становить серйозний ризик, орган ринкового нагляду вживає обмежувальних (корегувальних) заходів, передбачених частиною першою статті 28 цього Закону.
Відповідно до частини 1 статті 28 Закону № 2735-VI якщо орган ринкового нагляду встановив, що продукція становить серйозний ризик, він невідкладно вимагає відповідно до методики вжиття обмежувальних (корегувальних) заходів, затвердженої Кабінетом Міністрів України, від відповідного суб`єкта господарювання вилучити таку продукцію з обігу та/або відкликати її чи забороняє надання такої продукції на ринку.
Оцінка ризику проводиться органом ринкового нагляду відповідно до методики вжиття обмежувальних (корегувальних) заходів, затвердженої Кабінетом Міністрів України.
За змістом частин 1, 2 статті 32 Закону № 2735-VI вилучення продукції з обігу чи її відкликання застосовується у випадках, передбачених цим Законом та Законом України «Про загальну безпечність нехарчової продукції», щодо продукції, яка відповідно надається на ринку або вже надана споживачам (користувачам).
Вилучення продукції з обігу передбачає повернення розповсюджувачами всіх одиниць відповідної продукції, що перебуває у їх розпорядженні, виробнику цієї продукції та припинення ними будь-якого демонстрування, пропонування такої продукції споживачам (користувачам).
Частиною 3 статті 29 Закону № 2735-VI встановлено, що орган ринкового нагляду невідкладно вимагає від відповідного суб`єкта господарювання вжити протягом визначеного строку заходів щодо усунення формальної невідповідності, якщо цей орган встановить будь-яку таку невідповідність:
знак відповідності технічним регламентам було нанесено з порушенням вимог. визначених у відповідному технічному регламенті;
- не було нанесено знак відповідності технічним регламентам, якщо його нанесення передбачено відповідним технічним регламентом;
- не було складено декларацію про відповідність або декларація про відповідність (її копія чи спрощена декларація про відповідність) не супроводжує продукцію, якщо це передбачено відповідним технічним регламентом;
- декларацію про відповідність було складено з порушенням вимог;
- органу ринкового нагляду не надано доступу до технічної документації або вона с неповною;
- вчинено інші порушення встановлених вимог, визначені у відповідному технічному регламенті як формальна невідповідність.
Перелік порушень встановлених вимог, які вважаються формальною невідповідністю, уточняється у відповідних технічних регламентах.
Відповідно до частин 4 статті 29 Закону № 2735-VI у разі якщо органом ринкового нагляду за результатами аналізу повідомлення відповідного суб`єкта господарювання про виконання ним рішення про приведення продукції у відповідність із встановленими вимогами чи усунення формальної невідповідності та/або перевірки стану виконання суб`єктом господарювання цього рішення, проведених відповідно до статті 34 цього Закону, встановлено, що невідповідність продукції встановленим вимогам не усунено або усунено частково, орган ринкового нагляду відповідно до затвердженої Кабінетом Міністрів України методики вжиття обмежувальних (корегувальних) заходів вживає таких обмежувальних (корегувальних) заходів: обмеження, заборона надання продукції на ринку, вилучення продукції з обігу, відкликання продукції.
Обґрунтовуючи заявлений позов, представник позивача вказує на те, що позивачу не були надіслані проекти рішень про вжиття обмежувальних (корегувальних) заходів, а також недотримання відповідачем порядку проведення перевірки.
З цього приводу суд зазначає таке.
Відповідно до ч.5 ст.23-1 Закону № 2735-VI, за результатами здійснення планової або позапланової перевірки характеристик продукції посадова особа органу ринкового нагляду складає акт. В останній день перевірки два примірники акта підписуються посадовими особами органу ринкового нагляду, які здійснювали перевірку, та суб`єктом господарювання або уповноваженою ним особою, якщо інше не передбачено законом. Якщо суб`єкт господарювання не погоджується з актом,він підписує акт із зауваженнями. Зауваження суб`єкта господарювання або уповноваженої ним особи щодо здійснення перевірки є невід`ємною частиною акта органу ринкового нагляду. У разі відмови суб`єкта господарювання або уповноваженої ним особи підписати акт посадова особа органу ринкового нагляду вносить до такого акта відповідний запис. Один примірник акта вручається керівнику чи уповноваженій особі суб`єкта господарювання - юридичної особи, її відокремленого підрозділу, фізичній особі, у тому числі фізичній особі - підприємцю, або уповноваженій нею особі в останній день перевірки, а другий зберігається в органі ринкового нагляду.
Відповідно до частини 6 статті 44 Закону № 2735-VI, справи про накладення штрафів за порушення, визначені цією статтею, розглядаються керівниками органів ринкового нагляду або їх заступниками відповідно до їх компетенції.
Про вчинення порушень, зазначених у цій статті, посадові особи органів ринкового нагляду, що виявили правопорушення, складають протокол на підставі документів, що містять інформацію про походження продукції та її обіг.
Протокол складається у двох примірниках, які підписуються посадовими особами органу ринкового нагляду та фізичною особою, у тому числі фізичною особою-підприємцем, чи керівником юридичної особи або уповноваженою ним особою.
У разі відмови фізичної особи, у тому числі фізичної особи - підприємця, чи керівника юридичної особи або уповноваженої ним особи підписати протокол посадова особа органу ринкового нагляду вносить до такого протоколу відповідний запис.
Один примірник протоколу вручається фізичній особі, у тому числі фізичній особі - підприємцю, чи керівнику юридичної особи або уповноваженій ним особі, а другий - зберігається в органі ринкового нагляду.
Протокол разом з актом перевірки, поясненнями фізичної особи, у тому числі фізичної особи - підприємця, чи керівника юридичної особи або уповноваженої ним особи (у разі їх наявності) та документами, що стосуються справи, не пізніше наступного робочого дня за днем його складання передається керівнику чи заступнику керівника органу ринкового нагляду, які розглядають справу протягом 15 календарних днів з дня отримання протоколу та відповідних документів і приймають рішення про накладення штрафу. Кожний штраф оформляється окремою постановою.
Постанова надсилається суб`єкту господарювання не пізніше наступного робочого дня за днем її оформлення.

Таким чином, державний ринковий нагляд може проводитися посадовими особами відповідача шляхом проведення планових перевірок характеристик продукції з дотриманням вимог Закону № 2735-VI щодо призначення, безпосереднього проведення перевірки та прийняття рішення за результатами перевірки.

При проведенні планових перевірок характеристик продукції посадові особи відповідача зобов`язані дотримуватися встановлених цим Законом принципів ринкового нагляду, вимог та порядку здійснення заходів ринкового нагляду, в тому числі принципу з додержання прав і захисту інтересів суб`єктів господарювання, споживачів (користувачів) під час здійснення ринкового нагляду і контролю продукції, зокрема додержання права суб`єктів господарювання бути присутніми під час здійснення всіх заходів ринкового нагляду, як це передбачено пунктом 4 частини 1 статті 7 Закону № 2735-VI, в тому числі при складанні акта перевірки за результатами ринкового нагляду, складання протоколу про вчинення порушень та прийнятті компетентною особою постанови про накладення штрафу.

Як встановлено судом, акт перевірки, протоколи та постанови направлено на адресу позивача рекомендованим поштовим відправленням.

Водночас, як надані позивачем так і відповідачем, копії акту, протоколів та постанов не містять підпису уповноваженого представника позивача та його зауваження, або відмітки, від отримання примірника акту уповноважені особи товариства відмовилися, що, на думку суду, свідчить про порушення вищезазначених норм Закону про державний нагляд.

Наведене вказує на порушенням відповідачем одного із основних принципів проведення ринкового нагляду, а також права позивача щодо присутності його уповноваженої особи під час здійснення всіх заходів ринкового нагляду, оскільки ринковий нагляд включає також заходи із складання відповідних документів за результатами проведення перевірки, в тому числі акта перевірки, протоколу про виявленні порушення та постанови.

Крім того, зазначена обставина свідчить про ненадання представнику товариства (якими є керівник або уповноважена ним особа) можливості скористатись правом бути присутнім під час здійснення всіх заходів ринкового нагляду.

Аналогічна позиція викладена у постанові Верховного Суду від 31.07.2020 у справі №815/4129/17.

Слід також зазначити, що порядок прийняття рішень про вжиття обмежувальних (корегувальних) заходів визначено статтею 33 Закону № 2735-VI, згідно з частиною 1 якої обмежувальні (корегувальні) заходи запроваджуються відповідними рішеннями органів ринкового нагляду.

Частиною 3 статті 33 Закону № 2735-VI передбачено, що рішення про вжиття обмежувальних (корегувальних) заходів можуть бути змінені чи скасовані відповідними органами ринкового нагляду за результатами аналізу повідомлень суб`єктів господарювання про виконання ними рішень про вжиття обмежувальних (корегувальних) заходів та/або за результатами перевірок стану виконання суб`єктами господарювання цих рішень, проведених відповідно до статті 34 цього Закону. Зазначені рішення також можуть бути змінені за результатами розгляду органами ринкового нагляду клопотань, пояснень, заперечень та інформації, наданих суб`єктами господарювання відповідно до частин десятої і п`ятнадцятої цієї статті.

За змістом частин 11-15 статті 33 Закону № 2735-VI до прийняття рішення про вжиття обмежувальних (корегувальних) заходів орган ринкового нагляду надає (надсилає) суб`єкту господарювання, щодо якого передбачається прийняти рішення, проект відповідного рішення з пропозицією надати в письмовій формі свої пояснення, заперечення до проекту рішення, інформацію про вжиття ним заходів, спрямованих на запобігання або уникнення ризиків суспільним інтересам, усунення невідповідності продукції, що є предметом проекту рішення, встановленим вимогам.

Суб`єкт господарювання, якого стосується проект рішення, має право надати (надіслати) органу ринкового нагляду свої пояснення, заперечення та/або інформацію до проекту такого рішення протягом десяти робочих днів з дня одержання проекту. Цей строк може бути продовжено органом ринкового нагляду за обґрунтованим клопотанням відповідного суб`єкта господарювання.

До своїх пояснень, заперечень та/або інформації суб`єкт господарювання може додавати документи чи їх копії, що обґрунтовують його позицію та підтверджують наведені ним дані.

Пояснення, заперечення та інформація до проекту рішення про вжиття обмежувальних (корегувальних) заходів, надані (надіслані) суб`єктом господарювання, підлягають обов`язковому розгляду органом ринкового нагляду та зберігаються в органі ринкового нагляду.

У разі необхідності термінового вжиття обмежувальних (корегувальних) заходів з метою запобігання або уникнення ризиків суспільним інтересам орган ринкового нагляду може прийняти рішення про вжиття відповідних обмежувальних (корегувальних) заходів без надання (надіслання) суб`єкту господарювання проекту такого рішення. У такому разі суб`єкт господарювання, якого стосується рішення, має право надати (надіслати) свої пояснення. заперечення та/або інформацію до такого рішення в будь-який час після його прийняття, але до закінчення визначеного строку виконання такого рішення. Орган ринкового нагляду маг негайно розглянути одержані пояснення, заперечення та інформацію суб`єкта господарювання та за результатами такого розгляду оцінити адекватність і пропорційність прийнятого ним рішення.

Таким чином, приписами ст. 33 Закону № 2735-VI передбачено межі дискреційних повноважень суб`єкта владних повноважень у визначенні порядку та способу прийняття рішення про обмежувальні (корегувальні) заходи.

Водночас, відповідачем не наведено жодних пояснень за яким критерієм вказана продукція віднесена ним до підвищеного ступеня ризику, а відтак і необґрунтовано необхідності термінового вжиття обмежувальних (корегувальних) заходів з метою запобігання або уникнення ризиків суспільним інтересам орган ринкового нагляду без дотримання вимог частини 3 статті 33 Закону № 2735-VI.

Окремо слід зазначити, що загальними вимогами, які висуваються до актів індивідуальної дії, як акта правозастосування, є його обґрунтованість та вмотивованість, тобто наведення контролюючим органом конкретних підстав його прийняття (фактичних і юридичних), а також переконливих і зрозумілих мотивів його прийняття, в іншому випадку порушується принцип правової визначеності та передбачуваності.

У постанові від 19.01.2023 по справі №520/6006/21 Верховний Суд сформував правову позицію щодо розуміння приписів ч.8 ст.34 Закону України "Про державний ринковий нагляд і контроль нехарчової продукції", згідно якої: у випадку встановлення невиконання або неналежного виконання обмежувальних заходів орган ринкового нагляду зобов`язаний чітко вказати, у чому саме полягає неповнота виконаних заходів, які саме заходи ще мали бути виконані; у цьому випадку орган ринкового нагляду може вжити нові обмежувальні (корегувальні) заходи, а також застосувати до розповсюджувача штрафні санкції (п.76 постанови). Належність виконання рішення про вжиття обмежувальних (коригувальних) заходів оцінюється органом ринкового нагляду на підставі, зокрема здійснення аналізу повідомлення суб`єкта господарювання про виконання ним рішень про вжиття обмежувальних заходів та поданих на підтвердження цього документів, проведення моніторингу результативності вжитих обмежувальних (корегувальних) заходів та застосування інших засобів перевірки повноти та достовірності поданих розповсюджувачем доказів на підтвердження виконання ним вимог рішення про вжиття обмежувальних заходів (зокрема, у разі необхідності проведення перевірки постачальника або імпортера товарів).

Особливістю адміністративного судочинства є те, що обов`язок (тягар) доказування в спорі покладається на відповідача - орган публічної влади, який повинен надати докази, що свідчать про правомірність його дій, законність прийнятих рішень.

Відповідно до п.17 ч.1 ст.5 Закону 2735-VI одним із основних принципів ринкового нагляду і контролю продукції є результативність та пропорційність відповідальності суб`єктів господарювання за порушення вимог цього Закону, Закону України "Про загальну безпечність нехарчової продукції" та інших встановлених вимог. Отже, застосування адміністративно-господарських санкцій у вигляді штрафу має відповідати принципу результативності та пропорційності відповідальності суб`єктів господарювання за порушення вимог закону.

Згідно ст. 8 Закону України "Про адміністративну процедуру", принцип обґрунтованості передбачає, що адміністративний орган забезпечує належність та повноту з`ясування обставин справи, безпосередньо досліджує докази та інші матеріали справи (ч. 1). Адміністративний орган під час здійснення адміністративного провадження враховує всі обставини, що мають значення для вирішення справи (ч. 2).

Відповідно до ст. 11 Закону України "Про адміністративну процедуру", принцип пропорційності передбачає, що адміністративний орган повинен дотримуватися принципу пропорційності під час: 1) прийняття адміністративних актів; 2) прийняття процедурних рішень і вчинення процедурних дій. Адміністративний акт повинен прийматися з дотриманням необхідного балансу між несприятливими наслідками для права, свободи чи законного інтересу особи і цілями, на досягнення яких спрямований адміністративний акт. Негативні наслідки для особи та публічних інтересів повинні бути найменшими. Адміністративний орган зобов`язаний використовувати свої повноваження з метою, з якою такі повноваження надані. Мета, з якою надано повноваження, визначається законом або випливає з його положень.

Відповідно до ст. 11 Закону України "Про адміністративну процедуру", принцип гарантування права особи на участь в адміністративному провадженні передбачає, що особа має право бути заслуханою адміністративним органом, надавши пояснення та/або заперечення у визначеній законом формі до прийняття адміністративного акта, який може негативно вплинути на право, свободу чи законний інтерес особи. Адміністративний орган зобов`язаний здійснювати інформування та консультування учасників адміністративного провадження з питань, що стосуються адміністративного провадження, а також щодо змісту їхніх прав та обов`язків. Особа має право у передбаченому законом порядку витребовувати та/або надавати документи, а також інші докази, що стосуються обставин адміністративної справи.

Верховний Суд у постановах від 31.03.2021 у справі №676/752/17, від 21.03.2019 у справі №489/1004/17, від 30.01.2020 у справі №308/12552/16-а та у справі №482/9/17, від 06.02.2020 у справі №205/7145/16-а, від 25.05.2022 у справі №465/5145/16-а зробив наступні висновки: закріплюючи процесуальні гарантії прав особи, що притягається до адміністративної відповідальності, у тому числі й на участь у розгляді її справи, положення КУпАП містять й певні застереження, націлені на забезпечення належної реалізації компетентними органами (особами) наданих їм повноважень, зокрема, передбачені щодо розгляду справи про адміністративне правопорушення за відсутності особи, яка притягується до адміністративної відповідальності, лише у випадку наявності даних, що підтверджують належне повідомлення такої особи про місце і час розгляду справи.

Слід зазначити, що як під час перевірки, так і при прийнятті оскаржуваних рішень, відповідачем не надано належної оцінки наданої позивачем Декларації про відповідність мережевих зарядних пристроїв UGREEN моделей CD226, CD289, CD161, CD314 в різному кольорі від ТОВ "Нетворкінг", що в свою чергу вказує на незабезпечення ним повноти з`ясування обставин справи (т.1 а.с.98)

Враховуючи наведене, а також висновки суду щодо допущення відповідачем порушень під час проведення перевірки, суд дійшов висновку щодо протиправності оскаржуваних рішень.

Решта доводів учасників справи на спірні правовідносини не впливають та висновків суду по суті спору не змінюють.

Статтею 17 Закону України "Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини" суд при вирішенні справи керується принципом верховенства права та застосовує цей принцип з урахуванням судової практики Європейського суду з прав людини, рішення якого є джерелом права та обов`язковими для виконання Україною відповідно до статті 46 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод (надалі по тексту також - Конвенція).

Так, Європейський Суд з прав людини (надалі по тексту також - Суд) у своєму рішенні по справі "Руїс Торіха проти Іспанії" (від 9 грудня 1994 року №18390/91), вказав, що статтю 6 Конвенції не можна розуміти як таку, що вимагає пояснень, детальної відповіді на кожний аргумент сторін. Міра цього обов`язку може варіюватися залежно від характеру рішення. Необхідно також враховувати численність різноманітних тверджень, з якими сторона у справі може звернутися до судів, та відмінності, наявні в Договірних державах, стосовно передбачених законом положень, звичаєвих норм, правових висновків, викладення та підготовки рішень. Відповідно, питання, чи дотримався суд свого обов`язку обґрунтовувати рішення може розглядатися лише в світлі обставин кожної справи

В рішенні "Салов проти України" (заява №65518/01; від 6 вересня 2005 року) Суд також звернув увагу на те, що статтю 6 параграф 1 Конвенції не можна розуміти як таку, що вимагає пояснень детальної відповіді на кожний аргумент сторін.

У своїх рішеннях Європейський Суд з прав людини неодноразово зазначав, що рішення національних судів мають бути обґрунтованими, зрозумілими для учасників справ та чітко структурованими; у судових рішеннях має бути проведена правова оцінка доводів сторін, однак, це не означає, що суди мають давати оцінку кожному аргументу та детальну відповідь на нього. Тобто мотивованість рішення залежить від особливостей кожної справи, судової інстанції, яка постановляє рішення, та інших обставин, що характеризують індивідуальні особливості справи.

Разом з цим, згідно з пунктом 41 висновку №11 (2008) Консультативної ради європейських суддів до уваги Комітету Міністрів Ради Європи щодо якості судових рішень, обов`язок суддів наводити підстави для своїх рішень не означає необхідності відповідати на кожен аргумент захисту на підтримку кожної підстави захисту. Обсяг цього обов`язку може змінюватися залежно від характеру рішення.

Відповідно до статті 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Згідно з частиною 1 статті 2 Кодексу адміністративного судочинства України завданням адміністративного судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.

Частиною 2 статті 2 Кодексу адміністративного судочинства України передбачено, що у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: 1) на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; 2) з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; 3) обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); 4) безсторонньо (неупереджено); 5) добросовісно; 6) розсудливо; 7) з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; 8) пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); 9) з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; 10) своєчасно, тобто протягом розумного строку.

Як наслідок, заявлені позовні вимоги підлягають до задоволення.

Відповідно до ч.1 ст.139 КАС України, при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.

Позивачем сплачено 6056,00 грн. судового збору за подання позовної заяви, що підтверджується платіжними інструкціями від 22.09.2025 (а.с.7,8).

Враховуючи те, що позовні вимоги підлягають до задоволення, то слід стягнути за рахунок бюджетних асигнувань відповідача на користь позивача сплачений судовий збір в розмірі 6056,00 грн.

На підставі статті 129-1 Конституції України, керуючись статтями 139, 241-246, 250 Кодексу адміністративного судочинства України, суд,

ВИРІШИВ:

Позов товариства з обмеженою відповідальністю "Армстронг" (, просп. Берестейський, 62-Б/офіс 5, м. Київ, 03113) до Головного управління Держпродспоживслужби в Івано-Франківській області (, вул. Берегова, 24, м. Івано-Франківськ, 76019) про визнання протиправними та скасування рішення про вжиття обмежувальних (коригувальних) заходів від 15.05.2025 за № 01-02/408 та постанови про накладення штрафу від 07.08.2025 за № 01-01/114 задовольнити.

Визнати протиправними та скасувати рішення про вжиття обмежувальних (коригувальних) заходів від 15.05.2025 за № 01-02/408 та постанову про накладення штрафу від 07.08.2025 за № 01-01/114.

Стягнути на користь товариства з обмеженою відповідальністю "Армстронг" (, просп. Берестейський, 62-Б/офіс 5, м. Київ, 03113) за рахунок бюджетних асигнувань Головного управління Держпродспоживслужби в Івано-Франківській області (, вул. Берегова, 24, м. Івано-Франківськ, 76019) сплачений судовий збір у розмірі 6056 (шість тисяч п`ятдесят шість) гривень 00 копійок.

Рішення може бути оскаржене в апеляційному порядку. Відповідно до статей 255, 295, 297 Кодексу адміністративного судочинства України, апеляційна скарга на рішення суду подається безпосередньо до суду апеляційної інстанції протягом тридцяти днів з дня складення рішення в повному обсязі.

Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручене у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження рішення суду, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Строк на апеляційне оскарження також може бути поновлений в разі його пропуску з інших поважних причин, крім випадків, визначених частиною другою статті 299 цього Кодексу.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

Суддя Матуляк Я.П.