Справа № 320/56045/25
Суддя: Жукова Є.О.
Дата ухвалення: 2025-11-28 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

КИЇВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

28 листопада 2025 року м. Київ № 320/56045/25

Суддя Київського окружного адміністративного суду Жукова Є.О., ознайомившись з позовною заявою та доданими до неї матеріалами

за позовомТовариства з обмеженою відповідальністю «МОНОЛІТБУД 2015»
доДержавної інспекції архітектури та містобудування України
провизнання протиправними дій, визнання протиправною та скасування постанови,

ВСТАНОВИВ:

14 листопада 2025 року Товариство з обмеженою відповідальністю «МОНОЛІТБУД 2015» (позивач) через підсистему «Електронний суд» звернулося до Київського окружного адміністративного суду з позовом до Державної інспекції архітектури та містобудування України, в якому просить суд:

- визнати протиправними дії головних інспекторів будівельного нагляду Другого відділу державного архітектурно-будівельного контролю Департаменту державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду Заровінського Андрія Миколайовича та Мушинського Олександра Васильовича щодо проведення позапланового заходу державного нагляду (контролю) щодо дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності будівництва за адресою: Закарпатська область, м.Ужгород, вул.Мукачівська, 44, яке мало місце 17.07.2025 року, за наслідками якого було складено акт позапланового заходу № 34 від 25 липня 2025 року.

- визнати протиправною та скасувати Постанову № 38-2025/02-2-03 про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності, винесену 08.08.2025 року головним інспектором будівельного нагляду Другого відділу державного архітектурно-будівельного контролю Департаменту державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду Мушинським Олександром Васильовичем стосовно ТОВ «МОНОЛІТБУД 2015» (ідентифікаціний код 40106125) за результатами проведення позапланового заходу державного нагляду (контролю) щодо дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності будівництва за адресою: Закарпатська область, м.Ужгород, вул.Мукачівська, 44, яке мало місце 17.07.2025 року, за наслідками якого було складено акт позапланового заходу № 34 від 25 липня 2025 року, відповідно до якої ТОВ «Монолітбуд 2015» було визнано винним у вчиненні правопорушення, передбаченого абзацу 3 пункту 4 частини 3 статті 2 Закону України «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності» та накладено штраф у сумі 2 725 200, 00 гривень.

Відповідно до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 14.11.2025 позовну заяву розподілено судді Жуковій Є.О.

17 листопада 2025 року зазначену позовну заяву було фактично передано судді Жуковій Є.О.

Відповідно до пункту 3, 5 частини 1 статті 171 Кодексу адміністративного судочинства України (далі також КАС України) суддя після одержання позовної заяви з`ясовує, чи: відповідає позовна заява вимогам, встановленим статтями 160, 161, 172 цього Кодексу; позов подано у строк, установлений законом (якщо позов подано з пропущенням встановленого законом строку звернення до суду, то чи достатньо підстав для визнання причин пропуску строку звернення до суду поважними).

Ознайомившись із позовною заявою, суд встановив її невідповідність статті 160, 161 Кодексу адміністративного судочинства України, з огляду на наступне.

Щодо строку звернення до адміністративного суду.

Відповідно до частини 6 статті 161 КАС України, у разі пропуску строку звернення до адміністративного суду позивач зобов`язаний додати до позову заяву про поновлення цього строку та докази поважності причин його пропуску.

Інститут строків звернення до суду з відповідними позовними заявами законом передбачено з метою спонукання учасників адміністративного судочинства до своєчасного вчинення ними процесуальних дій. Регламентування строків в адміністративному процесі сприяє досягненню юридичної визначеності у публічно-правових відносинах, а також стимулює учасників адміністративного процесу добросовісно ставитися до виконання своїх обов`язків. Крім цього, строки звернення до суду із адміністративним позовом обмежують час, протягом якого правовідносини можуть вважатися спірними.

Частинами першою - другою статті 122 КАС України визначено, що позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами. Для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Аналіз зазначених норм процесуального законодавства дає підстави виснувати, що законодавцем регламентовано загальний та спеціальний строк звернення до адміністративного суду.

Закон України «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності» встановлює відповідальність юридичних осіб та фізичних осіб - підприємців (суб`єктів містобудування) за правопорушення у сфері містобудівної діяльності.

Відповідно до частини 1 статті 5 Закону України «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності» постанову про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності може бути оскаржено до суду протягом 15 днів з дня її винесення з повідомленням про таке оскарження у той самий строк органу, який виніс постанову.

Предметом цього спору, зокрема, є постанова № 38-2025/02-2-03 від 08.08.2025 про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності, винесена посадовими особами Державної інспекції архітектури та містобудування України.

Отже, в цьому випадку, слід застосувати спеціальний строк звернення до адміністративного суду, який встановлений Законом України «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності».

Строк звернення до суду обчислюється за загальним правилом з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

При цьому "повинна" слід тлумачити як неможливість незнання, припущення про високу вірогідність дізнатися, а не обов`язок особи дізнатися про порушення своїх прав. Зокрема, особа повинна була дізнатися про порушення своїх прав, якщо: особа знала про обставини прийняття рішення чи вчинення дій і не було перешкод для того, щоб дізнатися про те, яке рішення прийняте або які дії вчинені; рішення скероване на її адресу поштовим повідомленням, яке вона відмовилася отримати або не отримала внаслідок неповідомлення відправника про зміну місця проживання; про порушення її прав знали близькі їй особи.

День, коли особа дізналася про порушення свого права, - це встановлений доказами день, коли позивач дізнався про рішення, дію чи бездіяльність, внаслідок якої відбулося порушення їх прав, свобод чи інтересів.

Інститут строків у адміністративному процесі сприяє досягненню юридичної визначеності у публічно-правових відносинах та стимулює суд і учасників адміністративного процесу добросовісно ставитися до виконання своїх обов`язків. Строки звернення до адміністративного суду з позовом, апеляційною чи касаційною скаргами обмежують час, протягом якого такі правовідносини вважаються спірними. Після їх завершення, якщо ніхто не звернувся до суду за вирішенням спору, відносини стають стабільними.

Аналогічні правові висновки були висловлені Верховним Судом у постановах від 28.03.2018 у справі № 809/1087/17 та від 22.11.2018 у справі №815/91/18.

Матеріалами справи підтверджується, що Товариство з обмеженою відповідальністю «МОНОЛІТБУД 2015» звернулося до суду 14 листопада 2025 року, позивачем, зокрема, заявлено позовну вимогу про визнання протиправною та скасування постанови № 38-2025/02-2-03 від 08.08.2025 про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності.

Відтак, останнім днем звернення до суду з позовною заявою про скасування вищезазначеної постанови, для позивача, було 25 серпня 2025 року, водночас останній звернувся до суду за захистом своїх прав лише 14 листопада 2025 року, отже, із значним пропуском 15-ти денного строку звернення, встановленого спеціальним Законом.

При цьому вмотивованої заяви про поновлення строку звернення до суду із зазначенням поважних причин пропуску процесуального строку позивачем до позовної заяви не додано.

Суд також зазначає, що посилання позивач на те, що останній дізнався про оскаржувану постанову після ознайомлення з матеріалами виконавчого провадження, відкритого на підставі листа Державної інспекції архітектури та містобудування України №2139/02/12-25 від 29.08.2025 року та постанови Державної інспекції архітектури та містобудування України №38-2025/02-2-03 від 08.08.2025 року, не підтверджені жодними належними та допустимими доказами в розумі ст.ст. 73-76 КАС України.

Враховуючи вищевикладене суд звертає увагу позивача, що поважними причинами слід розуміти лише ті обставини, які були чи об`єктивно є непереборними, тобто не залежать від волевиявлення особи, що звернулася із адміністративним позовом, пов`язані з дійсно істотними обставинами, перешкодами чи труднощами, що унеможливили своєчасне звернення до суду. Такі обставини мають бути підтверджені відповідними та належними доказами.

У постанові від 17.09.2020 у справі №640/12324/19 Верховний Суд зазначив, що причина пропуску строку звернення до суду із адміністративним позовом може вважатися поважною, якщо вона відповідає одночасно усім таким умовам:

1) це обставина або кілька обставин, яка безпосередньо унеможливлює або ускладнює можливість вчинення процесуальних дій у визначений законом строк;

2) це обставина, яка виникла об`єктивно, незалежно від волі особи, яка пропустила строк;

3) ця причина виникла протягом строку, який пропущено;

4) ця обставина підтверджується належними і допустимими засобами доказування.

Тобто, поважними причинами можуть визнаватися лише такі обставини, які є об`єктивно непереборними, не залежать від волевиявлення особи, що звернулася з позовною заявою, пов`язані з дійсно істотними перешкодами чи труднощами для своєчасного вчинення процесуальних дій та підтверджені належним чином.

Аналогічна правова позиція викладена в постанові Касаційного адміністративного суду в складі Верховного Суду в ухвалі від 08 жовтня 2024 року в справі №580/3881/20.

За правилами частин першої, другої статті 123 КАС України у разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду з заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду або вказати інші підстави для поновлення строку. Якщо заяву не буде подано особою в зазначений строк або вказані нею підстави для поновлення строку звернення до адміністративного суду будуть визнані неповажними, суд повертає позовну заяву.

Щодо сплати судового збору в належному розмірі.

Згідно частини третьої статті 161 Кодексу адміністративного судочинства України до позовної заяви додається документ про сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Водночас, ставки сплати судового збору визначені статтею 4 Закону України "Про судовий збір", де вказано, що за подання до адміністративного суду:

- адміністративного позову майнового характеру, який подано суб`єктом владних повноважень, юридичною особою ставка становить 1,5 відсотка ціни позову, але не менше 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб і не більше 10 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб;

- адміністративного позову немайнового характеру, який подано суб`єктом владних повноважень, юридичною особою або фізичною особою підприємцем ставка становить 1 розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Разом із тим, статтею 7 Закону України "Про Державний бюджет України на 2025 рік" передбачено, що з 1 січня 2025 року встановлено прожитковий мінімум для працездатних осіб в розмірі 3028 гривень.

При цьому частиною третьою статті 4 Закону України "Про судовий збір" передбачено, що при поданні до суду процесуальних документів, передбачених частиною другою цієї статті, в електронній формі - застосовується коефіцієнт 0,8 для пониження відповідного розміру ставки судового збору.

Матеріалами справи підтверджується, що позов подано через підсистему «Електронний суд», позивачем заявлено 1 (одну) позовну вимогу немайнового характеру та позовну вимогу майнового характеру, ціна якої становить 2 725 200,00 грн.

Отже, відповідно до положень Закону України «Про судовий збір» судовий збір повинен становити 26646,40 грн. (2422,40 грн. + 24224,00 грн.).

Водночас, позивач сплачено судовий збір у розмірі 3028 грн.

Щодо надання копії оскаржуваної постанови або клопотання про його витребування.

Відповідно до частини сьомої статті 161 КАС України до заяви про визнання індивідуального акта протиправним чи адміністративного договору недійсним додається також оригінал або копія оспорюваного акта чи договору або засвідчений витяг з нього, а у разі відсутності акта чи договору у позивача - клопотання про його витребування.

Пунктом 19 частини 1 статті 4 КАС України встановлено, що індивідуальний акт - акт (рішення) суб`єкта владних повноважень, виданий (прийняте) на виконання владних управлінських функцій або в порядку надання адміністративних послуг, який стосується прав або інтересів визначеної в акті особи або осіб, та дія якого вичерпується його виконанням або має визначений строк.

Предметом цього позовну, зокрема, є постанова № 38-2025/02-2-03 від 08.08.2025 про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності, винесена посадовими особами Державної інспекції архітектури та містобудування України, яка в розумінні пункту 19 частини 1 статті 4 КАС України є індивідуальним актом.

Водночас, в доданих до позовної заяви документах відсутня копія оскаржуваної постанови Державної інспекції архітектури та містобудування України або клопотання про її витребування.

Відповідно до частини першої та другої статті 169 Кодексу адміністративного судочинства України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху. Якщо ухвала про залишення позовної заяви без руху постановляється з підстави несплати судового збору у встановленому законом розмірі, суд в такій ухвалі повинен зазначити точну суму судового збору, яку необхідно сплатити (доплатити).

Таким чином, суд вважає за належне вказати, що зазначені вище недоліки позовної заяви повинні бути усунені позивачем шляхом подання до суду із посиланням на реквізити даної ухвали, зокрема:

- заяви про поновлення строку звернення до адміністративного суду щодо заявлених позовних вимог, вказавши підстави для поновлення строку та додавши докази поважності причин його пропуску;

- документа про сплату судового збору у розмірі 23618,40 грн. (Отримувач коштів ГУК у Київ. обл./м.Київ/22030101; Код отримувача (код за ЄДРПОУ) 37955989; Банк отримувача Казначейство України(ел. адм. подат.); Рахунок отримувача UA4010001; Код класифікації доходів бюджету 22030101; Призначення платежу *;101;__________(код клієнта за ЄДРПОУ для юридичних осіб (доповнюється зліва нулями до восьми цифр, якщо значущих цифр менше 8), реєстраційний номер облікової картки платника податків фізичної особи (завжди має 10 цифр) або серія та номер паспорта громадянина України, в разі якщо платник через свої релігійні переконання відмовився від прийняття реєстраційного номера облікової картки платника податків і має відповідну відмітку у паспорті); Судовий збір, за позовом ___________ (ПІБ чи назва установи, організації позивача), Київський окружний адміністративний суд (назва суду, де розглядається справа);

- копію постанови № 38-2025/02-2-03 від 08.08.2025 або клопотання про її витребування.

Керуючись статтями 160, 161, 169 Кодексу адміністративного судочинства України, Київський окружний адміністративний суд, -

УХВАЛИВ:

1. Залишити позовну заяву Товариства з обмеженою відповідальністю «МОНОЛІТБУД 2015 без руху.

2. Позивачу усунути недоліки позовної заяви у десятиденний строк з дня отримання даної ухвали.

3. Попередити позивача про те, що у випадку не усунення недоліків позовної заяви позовна заява буде повернута йому відповідно до пункту 1 частини четвертої статті 169 Кодексу адміністративного судочинства.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та не підлягає оскарженню. Заперечення на ухвалу можуть бути включені до апеляційної скарги на рішення суду.

Суддя Жукова Є.О.