Справа № 333/11121/25
Суддя: Тучков С. С.
Дата ухвалення: 2025-11-27 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

Провадження №2-а/333/175/25
У Х В А Л А

Іменем України

27 листопада 2025 року м.Запоріжжя

Комунарський районний суд м.Запоріжжя у складі: судді Тучкова С.С., розглянувши матеріали адміністративної справи №333/11121/25 за позовом ОСОБА_1 , який проживає за адресою: АДРЕСА_1 , до ІНФОРМАЦІЯ_1 , яке розташоване за адресою: АДРЕСА_2 , про скасування постанови суб`єкта владних повноважень щодо притягнення до адміністративної відповідальності в порядку ст.286 КАС України, -

В С Т А Н О В И В:

До Комунарського районного суду м. Запоріжжя надійшла позовна заява ОСОБА_1 до ІНФОРМАЦІЯ_1 про скасування постанови суб`єкта владних повноважень щодо притягнення до адміністративної відповідальності в порядку ст.286 КАС України.

Розглянувши матеріали адміністративного позову, суд дійшов до висновку про необхідність залишення позовної заяви без руху з огляду на таке.

Відповідно до ч.3 ст.161 КАС України, до позовної заяви додається документ про сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Правові засади справляння судового збору, платників, об`єкти та розміри ставок судового збору, порядок сплати, звільнення від сплати та повернення судового збору, визначені Законом України «Про судовий збір».

Згідно з положень статей 3, 5 Закону України «Про судовий збір», серед осіб, які мають пільги щодо сплати судового збору, немає таких, які б звільнялися від сплати судового збору за подання до суду позовної заяви на постанову про накладення адміністративного стягнення, чи виключали б позовну заяву на постанову про накладення адміністративного стягнення з об`єктів оплати судовим збором.

Велика Палата Верховного Суду у постанові від 18 березня 2020 року в справі №543/775/17 (№ 11-1287апп18) зазначила, що у справах щодо оскарження постанов про адміністративне правопорушення у розумінні положень статей 287, 288 КУпАП, як і в інших справах, які розглядаються судом у порядку позовного провадження, слід застосовувати статті 2-5 Закону України «Про судовий збір», які пільг за подання позовної заяви, відповідних скарг у цих правовідносинах не передбачають.

Також, Велика Палата Верховного Суду відступила від висновку, який передбачав, що судовий збір при оскарженні постанов про адміністративне правопорушення сплаті не підлягає, та зазначила, що чинне законодавство містить ставку судового збору, що підлягає сплаті при поданні позовної заяви, іншої заяви і скарги у справі про оскарження постанови про адміністративне правопорушення та подальшому оскарженні позивачем та відповідачем судового рішення.

У постанові від 18 березня 2020 року № 543/775/17 Верховний Суд дійшов висновку, що у справах щодо оскарження постанов про адміністративне правопорушення у розумінні положень статей 287, 288 КУпАП, як і в інших справах, які розглядаються судом у порядку позовного провадження, слід застосовувати ст. 2-5 Закону № 3674-VI, які пільг за подання позовної заяви, відповідних скарг у цих правовідносинах не передбачають, а тому за подання позовної заяви про скасування постанови про адміністративне правопорушення належить сплачувати судовий збір у розмірі 0,2 прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Представник позивача зазначає, що позивач звільнений від сплати судового збору, оскільки вказаний спір пов`язаний із виконанням військового обов`язку та дотриманням правил військового обліку.

Вирішуючи питання про звільнення від сплати судового збору, суд зазначає про те, що п. 12 ч. 1 ст. 5 Закону України «Про судовий збір» встановлено звільнення від сплати судового збору під час розгляду справи в усіх судових інстанціях військовослужбовців, військовозобов`язаних та резервістів, які призвані на навчальні (або перевірочні) та спеціальні збори, у справах, пов`язаних з виконанням військового обов`язку, а також під час виконання службових обов`язків.

Законом України «Про військовий обов`язок і військову службу» визначено, що військовий обов`язок установлюється з метою підготовки громадян України до захисту Вітчизни, забезпечення особовим складом Збройних Сил України, інших утворених відповідно до законів України військових формувань, а також правоохоронних органів спеціального призначення, посади в яких комплектуються військовослужбовцями.

Військовий обов`язок включає: підготовку громадян до військової служби; взяття громадян на військовий облік; прийняття в добровільному порядку (за контрактом) та призов (направлення) на військову службу; проходження військової служби; виконання військового обов`язку в запасі; проходження служби у військовому резерві; дотримання правил військового обліку (ч. 2, 3 ст. 1).

Таким чином, для звільнення від сплати судового збору на підставі п. 12 ч. 1 ст. 5 Закону України «Про судовий збір» особа повинна мати статус військовослужбовця, а спір у справі повинен бути пов`язаний із проходженням нею військової служби, тобто професійною діяльністю особи, пов`язаною із обороною України.

Предмет спору у цій справі є вимога про скасування постанови про притягнення до адміністративної відповідальності.

Відтак, суд дійшов висновку, що позов поданий позивачем не стосується спору з приводу порушення його прав, пов`язаних з виконанням військового обов`язку, а також під час виконання ним службових обов`язків, в розумінні п. 12 ч. 1 ст. 5 Закону України «Про судовий збір».

При цьому, не можна стверджувати й те, що порушення прав могло мати місце під час виконання службових обов`язків, оскільки до матеріалів справи не долучено жодного доказу, що позивач призваний на навчальні (або перевірочні) та спеціальні збори, або виконує службові обов`язки пов`язані із обороною України.

Верховний Суд в постанові від 06 грудня 2018 року в справі № 522/8827/17 зазначив, що визначальною обставиною для застосування п. 12 ч. 1 ст. 5 Закону України «Про судовий збір» є наявність у особи статусу військовослужбовця (або військовозобов`язаного чи резервіста, якого призвано на навчальні (або перевірочні) та спеціальні збори) на момент подання відповідної позовної заяви (апеляційної скарги тощо).

Такий висновок підтверджено зокрема постановою Верховного Суду від 27 лютого 2020 року в справі № 826/12929/17.

При цьому, можливість застосування п. 12 ч.1 ст. 5 Закону України «Про судовий збір» для звільнення від сплати судового збору військовозобов`язаного, нерозривно пов`язано з призовом на навчальні, перевірочні, або спеціальні збори, і такі обставини повинні існувати на момент подання, зокрема, позовної заяви, тому судовий збір за звернення з цією позовною заявою належить сплаті на загальних підставах.

Відповідно до ч. 1 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Згідно із ст. 7 Законом України «Про Державний бюджет України на 2025 рік» прожитковий мінімум для працездатних осіб з 1 січня 2025 року становив 3028,00 грн.

Отже, за подання позовної заяви про скасування постанови про адміністративне правопорушення у 2025 році сплачується судовий збір у розмірі 0,2 прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 605,60 грн.

Всупереч наведеному, позивачем до позовної заяви не надано документ про сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

З огляду на викладене, позивачу необхідно сплатити суму судового збору у розмірі 605 гривень 60 копійок або надати документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Зазначені обставини перешкоджають вирішенню питання про відкриття провадження у справі.

Згідно з ст.169 КАС України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху. В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху. Якщо позивач усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, вона вважається поданою у день первинного її подання до адміністративного суду та приймається до розгляду, про що суд постановляє ухвалу в порядку, встановленому статтею 171 цього Кодексу.

З огляду на викладене, суд дійшов висновку, що позовна заява ОСОБА_1 до ІНФОРМАЦІЯ_1 про скасування постанови суб`єкта владних повноважень щодо притягнення до адміністративної відповідальності в порядку ст.286 КАС України, підлягає залишенню без руху.

Керуючись ст.ст.161, 171, 241, 248, 286 КАС України, суд

П О С Т А Н О В И В:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ІНФОРМАЦІЯ_1 про скасування постанови суб`єкта владних повноважень щодо притягнення до адміністративної відповідальності в порядку ст.286 КАС України залишити без руху.

Надати позивачу строк для усунення недоліків позовної заяви п`ять днів з дня отримання ним копії цієї ухвали.

Роз`яснити позивачу, що якщо він у встановлений строк не усуне зазначені недоліки, то позовна заява буде вважатися неподаною і повернута.

Ухвала оскарженню не підлягає і набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Суддя Комунарського районного суду

м.Запоріжжя С.С. Тучков