Справа № 240/6917/24
Суддя: Матохнюк Д.Б.
Дата ухвалення: 2025-11-27 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

П О С Т А Н О В А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

Справа № 240/6917/24

Головуючий суддя 1-ої інстанції - Чернова Ганна Валеріївна

Суддя-доповідач - Матохнюк Д.Б.

27 листопада 2025 року

м. Вінниця

Сьомий апеляційний адміністративний суд у складі колегії:

головуючого судді: Матохнюка Д.Б.

суддів: Сторчака В. Ю. Граб Л.С. ,

розглянувши в порядку письмового провадження апеляційну скаргу Житомирської митниці на рішення Житомирського окружного адміністративного суду від 18 лютого 2025 року у справі за адміністративним позовом фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 до Житомирської митниці про визнання протиправним та скасування рішення,

В С Т А Н О В И В :

фізична особа-підприємець ОСОБА_1 (ФОП ОСОБА_1 ) звернувся в суд з адміністративним позовом до Житомирської митниці в якому просив:

-визнати протиправним та скасувати рішення Житомирської митниці про визначення коду товару №КТ-UА--2024 від 06.03.2024.

18 лютого 2025 року Житомирський окружний адміністративний суд прийняв рішення про задоволення адміністративного позову.

Не погоджуючись з судовим рішенням відповідач подав апеляційну скаргу, в якій просить скасувати вказане рішення та прийняти нову постанову, якою відмовити у задоволенні позовних вимог.

В обґрунтування апеляційної скарги апелянт послався на неправильне застосування судом першої інстанції норм матеріального права, порушення норм процесуального права, що, на його думку, призвело до неправильного вирішення спору.

Заслухавши, суддю-доповідача, перевіривши доводи апеляційної скарги наявними в матеріалах справи письмовими доказами, колегія суддів вважає, що апеляційну скаргу необхідно залишити без задоволення з наступних підстав.

Відповідно до ч. 1 ст. 308 КАС України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними у ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги.

Як встановлено судом першої інстанції та підтверджується матеріалами справи, між ФОП ОСОБА_1 (продавець) та польською фірмою Firma Handlova-Transportova Mykola Harmashov (покупець) укладено Контракт № 03/07/23 від 03.07.2023, відповідно до п.1.1. якого продавець продає, а покупець купує продукцію лісопереробки за розмірами та на умовах, зазначеним у рахунках-фактурах.

Після отримання замовлення покупця продавцем складено рахунок-фактуру № 6 від 04.03.2024 на поставку пиломатеріалів вільхових необрізних (розмір 30-50*100-490*2600-3000) в кількості 23,00 м3 на загальну суму 2300,00 євро.

Так, з метою експорту товару за межі території України, ФОП ОСОБА_1 подано до митного оформлення митну декларацію 24UA80U9 від 05.03.2024, відповідно до якої задекларовано наступний товар: лісоматеріали розпилені, нестругані, нешліфовані, пази та гребні відсутні, повітряно - сухі (60-80%), пиломатеріали вільхові необрізні розміром в мм.: 30-50*100-490*2600- 3000, маркування відсутнє. Код товару згідно з УКТ ЗЕД 4407 99 90000.

Однак, Житомирською митницею прийнято рішення №КТ-UА--2024 від 06.03.2024 про визначення коду товару, в якому у висновку визначений опис графа 31ВМД"Лісоматеріали у вигляді дощок з вільхи, грубо оброблені, розпиляні, нестругані, не шліфовані, пази та гребні відсутні, бічні поверхні невідпилені з корою, необрізні розміром в мм.: 30-50*100-490*2600-3000мм", код товару (графа 33 ВМД) .

На цій підставі митним органом складено протокол про порушення митних правил за ознаками порушення, передбаченого ч.1 ст. 483 МК України та, відповідно до положень ст.511 МК України, за цим протоколом вилучено увесь товар.

Вказані обставини слугували підставою для звернення позивача до суду з даним позовом.

Задовольняючи позовні вимоги, суд першої інстанції, виходив з того, що відповідач при прийнятті оскарженого рішення діяв не на підставі, не в межах та у спосіб, що передбаченні Конституцією та законами України, а відтак рішення прийнято не обґрунтовано, без урахування усіх обставин що мають значення для прийняття рішення.

Колегія суддів погоджується з висновками суду першої інстанції з огляду на наступне.

Так, ст. 248 Митного кодексу України (МК України) встановлено, що митне оформлення розпочинається з моменту подання органу доходів і зборів декларантом або уповноваженою ним особою митної декларації або документа, який відповідно до законодавства її замінює, та документів, необхідних для митного оформлення, а в разі електронного декларування - з моменту отримання органом доходів і зборів від декларанта або уповноваженої ним особи електронної митної декларації або електронного документа, який відповідно до законодавства замінює митну декларацію.

Засвідчення органом доходів і зборів прийняття товарів, транспортних засобів комерційного призначення та документів на них до митного оформлення здійснюється шляхом проставляння відбитків відповідних митних забезпечень (у тому числі за допомогою інформаційних технологій), інших відміток на митній декларації або документі, який відповідно до законодавства її замінює, а також на товаросупровідних та товарно-транспортних документах у разі їх подання на паперовому носії.

Відповідно до ч.ч. 1, 2, 3 ст. 257 МК України декларування здійснюється шляхом заявлення за встановленою формою (письмовою, усною, шляхом вчинення дій) точних відомостей про товари, мету їх переміщення через митний кордон України, а також відомостей, необхідних для здійснення їх митного контролю та митного оформлення. При застосуванні письмової форми декларування можуть використовуватися як електронні документи, так і документи на паперовому носії або їх електронні (скановані) копії, засвідчені електронним цифровим підписом декларанта або уповноваженої ним особи.

Електронне декларування здійснюється з використанням електронної митної декларації, засвідченої електронним цифровим підписом, та інших електронних документів або їх реквізитів у встановлених законом випадках, а також електронних (сканованих) копій паперових документів, засвідчених електронним цифровим підписом декларанта або уповноваженої ним особи.

Митна декларація та інші документи, подання яких органам доходів і зборів передбачено цим Кодексом, оформлені на паперовому носії та у вигляді електронних документів, мають однакову юридичну силу.

Митне оформлення товарів здійснюється митними органами на підставі митної декларації, до якої декларантом залежно від митних формальностей, установлених цим Кодексом для митних режимів, та заявленої мети переміщення вносяться, окрім іншого, відомості про ці товари, а саме:

а) найменування;

б) звичайний торговельний опис, що дає змогу ідентифікувати та класифікувати товар;

в) торговельна марка та виробник товарів (за наявності у товаросупровідних та комерційних документах);

г) код товару згідно з УКТ ЗЕД;

ґ) найменування країни походження товарів (за наявності);

д) опис упаковки (кількість, вид);

е) кількість у кілограмах (вага брутто та вага нетто) та інших одиницях виміру;

є) фактурна вартість товарів;

ж) митна вартість товарів та метод її визначення;

з) відомості про уповноважені банки декларанта;

и) статистична вартість товарів.

Так, Главою 11 МК Україниврегульовано питання ведення Української класифікації товарів зовнішньоекономічної діяльності (УКТ ЗЕД), її структури та класифікації товарів.

Згідно ч. 1 ст. 67 МК України Українська класифікація товарів зовнішньоекономічної діяльності (УКТ ЗЕД) складається на основі Гармонізованої системи опису та кодування товарів та затверджується законом про Митний тариф України.

В УКТ ЗЕД товари систематизовано за розділами, групами, товарними позиціями, товарними підпозиціями, найменування і цифрові коди яких уніфіковано з Гармонізованою системою опису та кодування товарів.

Для докладнішої товарної класифікації використовується сьомий, восьмий, дев`ятий та десятий знаки цифрового коду.

Структура десятизнакового цифрового кодового позначення товарів в УКТ ЗЕД включає код групи (перші два знаки), товарної позиції (перші чотири знаки), товарної підпозиції (перші шість знаків), товарної категорії (перші вісім знаків), товарної підкатегорії (десять знаків).

Відповідно до ст. 68 МК України ведення УКТ ЗЕД здійснює центральний орган виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну податкову і митну політику, в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.

Ведення УКТЗЕД передбачає: 1) відстеження та облік змін і доповнень до Гармонізованої системи опису та кодування товарів, пояснень та інших рішень щодо її тлумачення, що приймаються Всесвітньою митною організацією; 2) підготовку пропозицій щодо внесення змін до УКТ ЗЕД; 3) деталізацію УКТ ЗЕД на національному рівні та введення додаткових одиниць виміру; 4) забезпечення однакового застосування всіма органами доходів і зборів правил класифікації товарів; 5) прийняття рішень щодо класифікації та кодування товарів в УКТ ЗЕД у складних випадках; 6) розроблення пояснень і рекомендацій доУКТ ЗЕДта забезпечення їх опублікування; 7) своєчасне ознайомлення суб`єктів зовнішньоекономічної діяльності з рішеннями та інформацією (крім тих, що є конфіденційними) щодо питань класифікації товарів та про застосування УКТ ЗЕД; 8) здійснення інших функцій, необхідних для ведення УКТ ЗЕД.

Так, на виконання цієї норми Постановою Кабінету Міністрів України №428 від 21.05.2012 затверджено Порядок ведення Української класифікації товарів зовнішньоекономічної діяльності (Порядок №428), відповідно до якого УКТЗЕД є товарною номенклатурою Митного тарифу, затвердженогоЗаконом України «Про Митний тариф України», що використовується для цілей тарифного та інших видів регулювання зовнішньоекономічної діяльності, ведення статистики зовнішньої торгівлі, здійснення митного оформлення товарів.

Товари при їх декларуванні підлягають класифікації, тобто у відношенні товарів визначаються коди відповідно до класифікаційних групувань, зазначених в УКТЗЕД (ч. 1ст. 69 МК України).

Органи доходів і зборів здійснюють контроль правильності класифікації товарів, поданих до митного оформлення, згідно з УКТ ЗЕД (ч. 2 ст. 69 МК України).

Згідно ч. 7 ст. 69 МК України рішення органів доходів і зборів щодо класифікації товарів для митних цілей є обов`язковими. Такі рішення оприлюднюються у встановленому законодавством порядку. У разі незгоди з рішенням органу доходів і зборів щодо класифікації товару декларант або уповноважена ним особа має право оскаржити це рішення до органу вищого рівня відповідно до глави 4 цього Кодексу або до суду.

Висновки інших органів, установ та організацій щодо визначення кодів товарів згідно з УКТ ЗЕД при митному оформленні мають інформаційний або довідковий характер (ч. 8ст. 69 МК України).

Отже, класифікацію товарів за УКТ ЗЕД здійснює декларант, а орган доходів і зборів здійснює контроль за такою класифікацією. При цьому, орган доходів і зборів може самостійно визначити код задекларованого товару лише у тому разі, коли виявить порушення правил класифікації з боку декларанта.

Законом України №2697-IX від 19.10.2022 встановлений Митний тариф України (чинний на момент виникнення спірних правовідносин), який визначає, зокрема, Основні правила інтерпретації УКТ ЗЕД, згідно з якими, класифікація товарів здійснюється за такими правилами:

1. Назви розділів, груп і підгруп наводяться лише для зручності користування УКТ ЗЕД; для юридичних цілей класифікація товарів вУКТ ЗЕДздійснюється виходячи з назв товарних позицій і відповідних приміток до розділів чи груп і, якщо цими назвами не передбачено іншого, відповідно до таких правил;

2. (a) будь-яке посилання в назві товарної позиції на будь-який виріб стосується також некомплектного чи незавершеного виробу за умови, що він має основну властивість комплектного чи завершеного виробу. Це правило стосується також комплектного чи завершеного виробу (або такого, що класифікується як комплектний чи завершений згідно з цим правилом), незібраного чи розібраного;

(b) будь-яке посилання в назві товарної позиції на будь-який матеріал чи речовину стосується також сумішей або сполук цього матеріалу чи речовини з іншими матеріалами чи речовинами. Будь-яке посилання на товар з певного матеріалу чи речовини розглядається як посилання на товар, що повністю або частково складається з цього матеріалу чи речовини. Класифікація товару, що складається більше ніж з одного матеріалу чи речовини, здійснюється відповідно до вимог правила 3.

3. У разі якщо згідно зправилом 2 (b)або з будь-яких інших причин товар на перший погляд (prіma facіe) можна віднести до двох чи більше товарних позицій, його класифікація здійснюється таким чином:

(a) перевага надається тій товарній позиції, в якій товар описується конкретніше порівняно з товарними позиціями, де подається більш загальний його опис. Проте в разі коли кожна з двох або більше товарних позицій стосується лише частини матеріалів чи речовин, що входять до складу суміші чи багатокомпонентного товару, або лише частини товарів, що надходять у продаж у наборі для роздрібної торгівлі, такі товарні позиції вважаються рівнозначними щодо цього товару, навіть якщо в одній з них подається повніший або точніший опис цього товару;

(b) суміші, багатокомпонентні товари, які складаються з різних матеріалів або вироблені з різних компонентів, товари, що надходять у продаж у наборах для роздрібної торгівлі, класифікація яких не може здійснюватися згідно зправилом 3 (a), повинні класифікуватися за тим матеріалом чи компонентом, який визначає основні властивості цих товарів, за умови що цей критерій можна застосувати;

(c) товар, класифікацію якого не можна здійснити відповідно доправила 3 (a)або3 (b), повинен класифікуватися в товарній позиції з найбільшим порядковим номером серед номерів товарних позицій, що розглядаються.

4. Товар, який не може бути класифікований згідно з вищезазначеними правилами, класифікується в товарній позиції, яка відповідає товарам, що найбільше подібні до тих, що розглядаються.

5. На додаток до наведеного до зазначених нижче товарів застосовуються такі правила:

(a) футляри для фотоапаратів, музичних інструментів, зброї, креслярського приладдя, прикрас та подібні вироби, які мають спеціальну форму і призначені для зберігання відповідних виробів або набору виробів, придатні для тривалого використання разом з виробами, для яких вони призначені, класифікуються разом з упакованими в них виробами. Це правило не поширюється на тару (упаковку), що становить разом з виробом одне ціле і надає останньому істотно іншої властивості;

(b) відповідно доправила 5 (a)тару (упаковку) разом з товарами, які в ній містяться, слід класифікувати разом із цими товарами, якщо вона належить до такого типу тари (упаковки), яка зазвичай використовується для упакування цих товарів. Це положення є необов`язковим, якщо ця тара (упаковка) придатна для повторного використання.

6. Для юридичних цілей класифікація товарів у товарних підпозиціях, товарних категоріях і товарних підкатегоріях здійснюється відповідно до назви останніх, а також приміток, які їх стосуються, з урахуванням певних застережень (mutatіs mutandіs), положень вищезазначених правил за умови, що порівнювати можна лише назви одного рівня деталізації. Для цілей цього правила також можуть застосовуватися відповідні примітки до розділів і груп, якщо в контексті не зазначено інше.

Таким чином, для митного оформлення імпортованого товару особа подає митному органу декларацію, у якій наводить детальний опис цього товару та зазначає його код згідно з УКТ ЗЕД.

В той же час, здійснюючи митний контроль, митний орган, у разі виявлення порушень правил класифікації товарів, має право самостійно класифікувати такий товар.

Із матеріалів справи встановлено, що декларантом з метою митного оформлення товару: Лісоматеріали розпилені, нестругані, нешліфовані, пази та гребні відсутні, повітряно- сухі (60-80%), пиломатеріали вільхові необрізні розміром в мм.: 30-50*100-490*2600- 3000, маркування відсутнє подано до Житомирської митниці митну декларацію №24UA80U9. Код товару визначено згідно з УКТ ЗЕД 4407 99 90000.

Тоді як, 06.03.2024 Житомирською митницею прийнято рішення про визначення коду товару №КТ-UА--2024, згідно з яким змінено код УКТЗЕД на , оскільки, на думку митного органу, позивач експортує: Лісоматеріали у вигляді дощок з вільхи, грубо оброблені, розпиляні, нестругані, не шліфовані, пази та гребні відсутні, бічні поверхні не відпилені з корою, необрізні розміром в мм 30-50*100-490*2600- 3000.

З цього приводу колегія суддів вважає за необхідне зазначити наступне.

Так, у постанові Верховного Суду від 03.04.2024 у справі № 810/2737/17 колегія суддів Касаційного адміністративного суду навела аналіз нормативно-правових актів, які підлягають врахуванню митними органами при визначенні приналежності товару до тієї чи іншої класифікаційної групи та врахувала Пояснення до Української класифікації товарів зовнішньоекономічної діяльності.

"Суд зазначає, Наказом Державної митної служби України від 14.07.2020№ 256 затверджено Пояснень до Української класифікації товарів зовнішньоекономічної діяльності (Пояснення №256).

Відповідно до Загальних положень Пояснень №256 до товарної групи 44, до цієї групи включаються необроблена деревина, напівфабрикати з деревини та вироби з деревини в цілому.

Ці продукти можна приблизно згрупувати таким чином:

(1)Необроблена деревина (зрубана, колота, начорно обтесана (брусована), обкорована і т.д.) і паливна деревина, відходи деревини та скрап, тирса, деревинна дранка чи шматочки; обручі, стовпи, гідробудівельні колоди (палі), вішки, кілки і т.д.; деревне вугілля; деревна шерсть і деревне борошно; шпали для залізничних чи трамвайних колій (переважно товарні позиції 44014406). Проте до цієї групи не включаються деревинна тріска, деревинна стружка, подрібнена деревина або деревина у вигляді дріб`язку чи порошку, які використовуються переважно у парфумерії, фармакології або як інсектициди та фунгіциди чи для аналогічних цілей (товарна позиція 1211), а також деревинна тріска і стружка, деревина у вигляді дріб`язку або порошку, що використовуються переважно для фарбування або дублення (товарна позиція 1404).

(2) Розпиляні, колоті, обтесані, стругані, лущені, шліфовані, з`єднані у шип деревинні матеріали, наприклад, із шиповим з`єднанням (тобто з`єднані шляхом склеювання торцями коротких сортиментів деревини з метою одержання матеріалів більшої довжини, при цьому з`єднання нагадує переплетені пальці), а також деревинні матеріали постійного профілю (товарні позиції 44074409).

(3) Деревностружкові та аналогічні плити, деревноволокнисті плити, шарувата та пресована деревина (товарні позиції 44104413).

(4) Вироби з деревини (крім деяких видів, зазначених у примітці 1 до цієї групи, і тих, котрі, також як і інші, перераховані нижче в поясненнях до певних товарних позицій) (товарні позиції 44144421).

Для зручності в УКТЗЕДкласифікація деревини не залежить від виду оброблення, необхідного для її консервації, такого як витримування, обвуглювання, ґрунтування і шпаклювання, або просочення креозотом чи іншими консервантами для деревини (наприклад, кам`яновугільний дьоготь, пентахлорфенол, хромований арсенат міді або аміачний арсенат міді); а також від того, чи була вона оброблена в результаті фарбування, травлення або лакування. Проте ці загальні положення не застосовуються до підпозицій товарних позицій 4403 і 4406, що спеціально призначені для класифікації певних категорій пофарбованої, протравленої чи обробленої консервантами деревини.

Суд звертає увагу, що у Поясненнях, затверджених Наказом Державної митної служби України від 14.07.2020№ 256, наведено також пояснення до кожної товарної позиції, що входить до товарної групи 44 «Деревина і вироби з деревини; деревне вугілля».

Так, до товарної позиції 4403 включаються лісоматеріали в природному стані, зрубані, переважно з відрубаними гілками, а також з вилученим зовнішнім або як із зовнішнім, так і внутрішнім шаром кори, або лише з вилученими опуклостями. До неї також включається деревина, з поверхні якої були вилучені зовнішні шари, що складаються з недавно утворених, свіжих шарів (заболонь), з метою економії під час транспортування або запобігання гниттю.

Основні вироби, що включаються до цієї товарної позиції та відповідають приведеному вище опису,це лісоматеріали для розпилювання; стовпи для телефонного і телеграфного зв`язку чи для ліній електропередач; незагострені і нерозщеплені гідробудівельні колоди (сваї), кілки, вішки, стійки, тичини та опори; рудникові пропси; колоди, незалежно від того, розколоті вони на чотири частини чи не розколоті для варіння целюлози; круглі колоди для виготовлення шпону і т.д.; колоди для виготовлення сірників, дерев`яних виробів і т.д.

До цієї товарної позиції також включаються стовпи для телеграфного і телефонного зв`язку чи ліній електропередач, піддані додатковій обробці корувальним ножем або оброблені на корувальному верстаті з метою одержання рівної поверхні та готові до використання. Такі стовпи часто обробляють фарбою, протруйниками, покривають лаком або просочують креозотом чи іншими речовинами.

До цієї товарної позиції також включаються пні та корені дерев деяких порід, а також деякі відростки, що використовуються для виготовлення шпону чи курильних трубок.

До цієї товарної позиції також включається деревина, начорно брусована на чотири канти, що являє собою стовбури чи ділянки стовбурів дерев, поверхня яких стесана сокирою, стругом або грубо відпиляна так, що її поперечний переріз має прямокутну форму (включаючи квадратну); деревина, начорно брусована на чотири канти, відрізняється присутністю нерівних ділянок або залишків кори. Деревина, брусована на два канти, тобто деревина, в якої були оброблені вищеописаним способом лише дві протилежні поверхні, також включається до цієї товарної позиції. Такі лісоматеріали призначені для оброблення на лісопильних заводах або можуть використовуватися в цьому вигляді, наприклад, як покрівельний ліс.

Деякі породи деревини (наприклад, тик) розколюють клинами чи обтесують у напрямку волокон для одержання брусків; такі бруски також включаються до цієї товарної позиції.

Водночас, згідно Пояснень, затверджених Наказом Державної митної служби України від 14.07.2020№ 256, до цієї товарної позиції не включаються:

(a)начорно оброблені деревинні матеріали, придатні для виготовлення палиць, парасольок, ручок для інструментів тощо (товарна позиція 4404);

(b) деревинні матеріали, оброблені у вигляді шпал для залізничних чи трамвайних колій (товарна позиція 4406);

(c) лісоматеріали, оброблені у вигляді дощок, балок і т.д. (товарна позиція 4407 або 4418).

Отже, затверджуючи Пояснення до Української класифікації товарів зовнішньоекономічної діяльності, Державна митна служба України чітко визначила, що дошка не відносить до товарної позиції 4403, а належить до товарноїпозиції УКТ ЗЕД 4407".

Враховуючи викладене вище, колегія суддів погоджується з висновками суду першої інстанції про те, що оскаржуване рішення про визначення коду товару № КТ-UА--2024 від 06.03.2024, яким змінено код товару згідно з УКТ ЗЕД з на є протиправним та підлягає скасуванню.

Підсумовуючи викладене, колегія суддів приходить до висновку, що суд першої інстанції при вирішенні даного публічно-правового спору правильно встановив фактичні обставини справи та надав їм належну правову оцінку.

Крім того, у апеляційній скарзі не зазначено жодної норми матеріального або процесуального права, яку порушив суд першої інстанції під час розгляду даної справи та обставини або доказу, якому суд першої інстанції не дослідив чи не надав належної оцінки.

Таким чином, колегія суддів дійшла висновку, що доводи апеляційної скарги спростовуються встановленими у справі обставинами.

Колегія суддів звертає увагу, що згідно п. 41 висновку № 11 (2008) Консультативної ради європейських суддів до уваги Комітету Міністрів Ради Європи щодо якості судових рішень обов`язок суддів наводити підстави для своїх рішень не означає необхідності відповідати на кожен аргумент захисту на підтримку кожної підстави захисту. Обсяг цього обов`язку може змінюватися залежно від характеру рішення. Згідно з практикою Європейського суду з прав людини очікуваний обсяг обґрунтування залежить від різних доводів, що їх може наводити кожна зі сторін, а також від різних правових положень, звичаїв та доктринальних принципів, а крім того, ще й від різних практик підготовки та представлення рішень у різних країнах. З тим, щоб дотриматися принципу справедливого суду, обґрунтування рішення повинно засвідчити, що суддя справді дослідив усі основні питання, винесені на його розгляд.

Відповідно до ст. 316 КАС України, суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального та процесуального права.

З огляду на викладене, колегія суддів вважає, що судом першої інстанції при ухваленні оскаржуваного рішення дотримано норми матеріального і процесуального права, а тому відсутні підстави для задоволення вимог апеляційної скарги.

Одночасно слід зазначити, що в контексті положень п.6 ч.6 ст.12 КАС України дана справа відноситься до категорій справ незначної складності, а тому відповідно до п.2 ч.5 ст.328 цього Кодексу судове рішення за результатами її розгляду судом апеляційної інстанції в касаційному порядку оскарженню не підлягає.

Керуючись ст.ст. 243, 250, 308, 311, 315, 316, 321, 322, 325, 329 КАС України, суд

П О С Т А Н О В И В :

апеляційну скаргу Житомирської митниці залишити без задоволення, а рішення Житомирського окружного адміністративного суду від 18 лютого 2025 року - без змін.

Постанова суду набирає законної сили з дати її прийняття та оскарженню не підлягає.

Головуючий Матохнюк Д.Б.

Судді Сторчак В. Ю. Граб Л.С.