Справа № 120/11694/24
Суддя: Моніч Б.С.
Дата ухвалення: 2025-11-26 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

П О С Т А Н О В А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

Справа № 120/11694/24

Головуючий у 1-й інстанції: Віятик Наталія Володимирівна

Суддя-доповідач: Моніч Б.С.

26 листопада 2025 року

м. Вінниця

Сьомий апеляційний адміністративний суд у складі колегії:

головуючого судді: Моніча Б.С.

суддів: Гонтарука В. М. Білої Л.М.

розглянувши в порядку письмового провадження апеляційну скаргу Департаменту патрульної поліції Національної поліції України на рішення Вінницького окружного адміністративного суду від 02 липня 2025 року у справі за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Департаменту патрульної поліції Національної поліції України про визнання дій протиправними та зобов`язання вчинити дії,

В С Т А Н О В И В :

І. ІСТОРІЯ СПРАВИ, КОРОТКИЙ ЗМІСТ ПОЗОВНИХ ВИМОГ

У вересні 2024 року ОСОБА_1 звернувся до Вінницького окружного адміністративного суду з адміністративним позовом до Департаменту патрульної поліції Національної поліції України, в якому просив:

- визнати протиправними дії Управління патрульної поліції в Житомирській області Департаменту патрульної поліції щодо не зняття з автоматизованого обліку електронної картки правопорушення ОСОБА_1 за частиною 1 статті 130 Кодексу України про адміністративні правопорушення (протокол про адміністративне правопорушення серія БД №202898 від 19.06.2020 року) в інформаційній підсистемі "Адміністративна практика" інформаційно-комунікаційній системі "Інформаційний портал Національної поліції України";

- зобов`язати Управління патрульної поліції в Житомирській області Департаменту патрульної поліції зняти з автоматизованого обліку електронну картку правопорушення ОСОБА_1 за частиною 1 статті 130 Кодексу України про адміністративні правопорушення (протокол про адміністративне правопорушення серія БД №202898 від 19.06.2020 року) в інформаційній підсистемі "Адміністративна практика" інформаційно-комунікаційній системі "Інформаційний портал Національної поліції України".

Позовні вимоги мотивовані протиправністю дій відповідача щодо відмови у видаленні з інтегрованої інформаційно-пошукової системи "Інформаційний портал Національної поліції України" інформації про наявність протоколу про адміністративне правопорушення за частиною 1 статті 130 КУпАП від 19.06.2020.

ІІ. ЗМІСТ РІШЕНННЯ СУДУ ПЕРШОЇ ІНСТАНЦІЇ

Рішенням Вінницького окружного адміністративного суду від 02 липня 2025 року адміністративний позов задоволено частково.

Зобов`язано Управління патрульної поліції в Житомирській області Департаменту патрульної поліції зняти з автоматизованого обліку адміністративних правопорушень інформацію стосовно ОСОБА_1 про вчинення адміністративного правопорушення за частиною 1 статті 130 КУпАП (протокол серії БД №202898 від 19.06.2020).

В задоволенні решти позовних вимог відмовлено.

Стягнуто на користь ОСОБА_1 сплачений при зверненні до суду судовий збір в сумі 605,60 грн за рахунок бюджетних асигнувань Управління патрульної поліції в Житомирській області Департаменту патрульної поліції.

ІІІ. ОБСТАВИНИ СПРАВИ

19.06.2020 стосовно ОСОБА_1 працівниками управління патрульної поліції в Житомирській області Департаменту патрульної поліції було складено протокол про адміністративне правопорушення серії БД № 202898 за порушення частини першої статті 130 КУпАП.

На підставі статті 221 КУпАП, а також частини першої статті 276 КУпАП, листом УПП в Житомирській області ДПП від 23.06.2020 № 9635/41/28/-2020 вказаний протокол був надісланий до Бердичівського міськрайонного суду Житомирської області для прийняття рішення по справі.

Згідно сайту Судова влада України справі присвоєно єдиний унікальний номер 274/4148/20, дата надходження справи до суду 30.06.2020, суддя Вдовиченко Т.М.

Ухвалою суду від 01.07.2020 по справі №274/4148/20 за розглядом адміністративних матеріалів, що надійшли з Управління патрульної поліції в Житомирській області, про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 за ч. 1 ст. 130 КУпАП, протокол про адміністративне правопорушення серії БД № 202898 від 19.06.2020 направлено до Управління патрульної поліції в Житомирській області для доопрацювання.

Однак, відповідно до журналів реєстрації вхідних документів УПП в Житомирській області ДПП (інв. № 1941 т. 5 з 11.06.2020 по 20.07.2020, № 1959 т. 6 з 21.07.2020 по 02.09.2020) матеріали адміністративної справи № 274/4148/20 від 01.07.2020 стосовно ОСОБА_2 за частиною першою статті 130 КУпАП на доопрацювання до УПП в Житомирській області ДПП не надходили.

Згідно відповіді Бердичівського міськрайонного суду Житомирської області матеріали справи про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за ч. 1 ст. 130 КУпАП були направленні до Бердичівського РВП ГУНП в Житомирській області за вих. номером 274/4148/2016177/20 від 08.07.2020 року для доопрацювання.

Згідно відповіді Бердичівського РВП ГУНП в Житомирській області отримати інформацію про надходження чи ненадходження матеріалів справи відносно ОСОБА_1 ІНФОРМАЦІЯ_1 за 2020 роки є неможливим, оскільки згідно Указу Президента України №64/2022 від 24.02.2022 року затверджений Законом України «Про введення воєнного стану в Україні» вся вхідна та вихідна кореспонденція була знищена.

04 липня 2024 року представником позивача подано звернення до Головного управління патрульної поліції в Житомирській області з проханням провести службове розслідування по факту знищення матеріалів справи відносно ОСОБА_1 ІНФОРМАЦІЯ_1 про його притягнення до адміністративної відповідальності за ч. 1 ст. 130 КУпАП. Результати проведення службового розслідування просив направити до УІАП ГНП в Житомирській області для внесення відомостей в підсистему ІПНП(АРМОР) для зняття позначки відносно ОСОБА_1 .

Згідно відповіді ГУНП в Житомирській області Управління превентивної діяльності від 28 червня 2024 року відповідно до наказу ГУНП в Житомирській області від 25.06.2024 № 858 призначено службове розслідування та утворено дисциплінарну комісію.

За результатами проведеного службового розслідування, підтвердити чи спростувати факт надходження (отримання) адміністративної справи Бердичівським районним відділом поліції ГУНП в Житомирській області не представляється можливим, у зв`язку з тим, що відповідно до акту Бердичівського районного відділу поліції ГУНП в Житомирській області «Про вилучення для знищення документів, не внесених до Національного архівного фонду Бердичівського районного відділу поліції ГУНП в Житомирській області» від 18.03.2022 № 105/203-2022 журнал вхідної кореспонденції Бердичівського РВП ГУНП знищено.

04 липня 2024 року представник позивача звернулась до Управління патрульної поліції в Житомирській області Департаменту патрульної поліції з проханням зняття позначки про адміністративне правопорушення працівниками УПП в Житомирській області ДПП оскільки строки притягнення до адміністративної відповідальності пройшли та наявність такої позначки в системі прямо порушують права особа на керування транспортним засобом.

18 липня 2024 року Управлінням патрульної поліції в Житомирській області Департамент патрульної поліції була надана відповідь на адвокатський запит ОСОБА_3 від 04.07.2024 №М-538/41/28/02-2024 року щодо зняття з обліку адміністративних правопорушень ОСОБА_1 , якому було інкриміновано порушення за ч. 1 ст. 130 КУпАП. Відповідно до наданої відповіді УПП в Житомирській області ДПП посилаючись на Наказ Міністерства внутрішніх справ Про затвердження Інструкції з формування та ведення інформаційної підсистеми «Адміністративна практика» інформаційно-комунікаційної системи «Інформаційний портал Національної поліції України» від 13.03.2023 року № 180 зазначило, що зняття з автоматизованого обліку адміністративних правопорушень стосовно осіб, щодо яких було розпочато провадження у справі про адміністративне правопорушення можливо у разі закриття провадження по справі на підставі ст. 247 КУпАП та запропоновано звернутись до суду з метою отримання вище зазначеного рішення.

08 серпня 2024 року представником позивача був поданий повторний запит до УПП в Житомирській області ДПП, де було зазначено, що УПП Житомирській області ДПП не врахувало факт того, що інкриміноване адміністративне правопорушення трапилось 19.06.2020 року. Дані про вчинене правопорушення вносились в систему на підставі Наказу Міністерства внутрішніх справ «Про затвердження Інструкції з автоматизованого обліку адміністративних правопорушень» від 04.07.2016 року № 55. Вказана Інструкція була чинною на час складення протоколу про адміністративне правопорушення.

Листом від 15.08.2024 року УПП в Житомирській області ДПП потворно відмовило у виключенні відомостей з підсистеми ІПНП(АРМОР) щодо ОСОБА_1 .

Крім того, відповідно до постанови Бердичівського міськрайонного суду Житомирської області від 23.10.2024 у задоволенні заяви Молот Є.О., яка діє в інтересах ОСОБА_1 , про закриття провадження по справі у зв`язку з закінченням строків притягнення до адміністративної відповідальності за ч. 1 ст.130 КУпАП відмовлено.

Відтак, на даний час ОСОБА_1 внесений в підсистему ІПНП (АРМОР) як особа, якій інкримінується порушення ч. 1 ст.130 КУпАП.

Позивач зазначає, що наявність в системі Інформаційний портал Національної поліції України «Адмінпрактика» інформації про нього, як про правопорушника унеможливлює отримання нового водійського посвідчення, обмежує його право на керування транспортним засобом, має наслідком певні незручності та непорозуміння, та вважає, що така інформація має бути виключена, а тому звернувся до суду з даним адміністративним позовом.

IV. ОЦІНКА СУДУ ПЕРШОЇ ІНСТАНЦІЇ

Ухвалюючи оскаржуване рішення, суд першої інстанції виходив з того, що у ході судового розгляду не встановлено обґрунтованих підстав знаходження у інтегрованій інформаційно-пошуковій системі Національної поліції України інформації щодо позивача згідно із протоколом про адміністративне правопорушення серії БД №202898 від 19.06.2020.

Зазначає, що зняття з автоматизованого обліку адміністративних правопорушень інформації стосовно ОСОБА_1 мало б відбутись через рік із дати вчинення адміністративного правопорушення, проте установивши, що від дати складення протоколу серії БД №202898 від 19.06.2020 пройшло більше ніж 5 років, відповідачем такого зняття не здійснено.

Таким чином, з метою відновлення прав позивача та застосовуючи принцип «належного урядування», суд першої інстанції дійшов висновку щодо обґрунтованості вимог позивача у наведеній частині та необхідності зобов`язання УПП в Житомирській області ДПП зняти інформацію з автоматизованого обліку адміністративних правопорушень про наявність щодо позивача протоколу про адміністративне правопорушення за частиною 1 статті 130 КУпАП серії БД №202898 від 19.06.2020.

V. ДОВОДИ АПЕЛЯЦІЙНОЇ СКАРГИ

Не погоджуючись із такими судовим рішенням, відповідач подав апеляційну скаргу, у якій, посилаючись на неправильне застосування судом першої інстанції норм матеріального права, неповне з`ясування обставин справи та невідповідність висновків суду обставинам справи, просить скасувати рішення Вінницького окружного адміністративного суду від 02 липня 2025 року та відмовити у задоволенні позовних вимог.

В обґрунтування апеляційної скарги зазначено, що судом першої інстанції здійснено неправильне застосування нечинної Інструкції №595.

Зазначає, що Інструкція №180 не передбачає обов`язку поліції виключати відомості з ІПНП без рішення суду про закриття провадження, а такі рішення щодо протоколу серії БД №202898 у матеріалах справи відсутні. Також апелянт вказує, що позивач не довів порушення своїх прав, а суд безпідставно застосував судову практику, яка не є релевантною.

Позивач не скористався правом подання відзиву на апеляційну скаргу, що в силу вимог ч. 4 ст. 304 КАС України не перешкоджає перегляду рішення суду першої інстанції.

VI. ОЦІНКА АПЕЛЯЦІЙНОГО СУДУ

Апеляційний суд, перевіривши доводи апеляційної скарги, виходячи з меж апеляційного перегляду, визначених статтею 308 Кодексу адміністративного судочинства України (надалі - КАС України), а також, надаючи оцінку правильності застосування судом норм матеріального чи порушення норм процесуального права у спірних правовідносинах, виходить з наступного.

Відповідно до частини 1 статті 2 КАС України, завданням адміністративного судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.

Згідно частини 2 статті 19 Конституції України, органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Правові засади організації та діяльності Національної поліції України, статус поліцейських, а також порядок проходження служби в Національній поліції України визначає Закон України "Про Національну поліцію" від 02 липня 2015 року №580-VIII (далі - Закон України №580-VIII).

Відповідно до статті 1 Закону №580-VIII Національна поліція України це центральний орган виконавчої влади, який служить суспільству шляхом забезпечення охорони прав і свобод людини, протидії злочинності, підтримання публічної безпеки і порядку.

Частиною 1 статті 8 Закону №580-VIII визначено, що поліція діє виключно на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Повноваження поліції у сфері інформаційно-аналітичного забезпечення та формування інформаційних ресурсів передбачено статтями 25, 26 Закону №580-VIII.

Пунктом 1 частини 2 статті 25 цього Закону передбачено, що поліція в рамках інформаційно-аналітичної діяльності формує бази (банки) даних, що входять до єдиної інформаційної системи МВС.

Пунктом 2 частини 1 статті 26 Закону №580-VIII визначено, що поліція наповнює та підтримує в актуальному стані бази (банки) даних, що входять до єдиної інформаційної системи Міністерства внутрішніх справ України, стосовно виявлених кримінальних та адміністративних правопорушень, осіб, які їх учинили, руху кримінальних проваджень; обвинувачених, обвинувальний акт щодо яких направлено до суду.

Поліція може створювати власні реєстри та бази даних, необхідні для забезпечення щоденної діяльності органів (закладів, установ) поліції у сфері трудових, фінансових, управлінських відносин, відносин документообігу, а також бази даних, що формуються в процесі здійснення оперативно-розшукової діяльності відповідно до закону, та інформаційно-аналітичні системи (у тому числі міжвідомчі), необхідні для виконання покладених на неї повноважень (ч. 3 ст. 25 Закону №580-VIII).

Наказом Міністерства внутрішніх справ України від 03.08.2017 року №676 затверджено Положення про інформаційно-комунікаційну систему "Інформаційний портал Національної поліції України".

У пункті 2 розділу І даного Положення визначено, що Інформаційно-комунікаційна система "Інформаційний портал Національної поліції України" (далі - система ІПНП) - сукупність технічних і програмних засобів, призначених для обробки відомостей, що утворюються у процесі діяльності Національної поліції України та її інформаційно-аналітичного забезпечення. Система ІПНП є функціональною підсистемою єдиної інформаційної системи МВС.

Відповідно до пункту 1 розділу ІII Положення №676 інформаційними ресурсами системи ІПНП є інформація, що утворена в процесі діяльності поліції та використовується для формування:

- тимчасових наборів даних, що створюються в процесі діяльності поліції та використовуються для наповнення та підтримки в актуальному стані баз (банків) даних, які входять до ЄІС МВС та визначені статтею 26 Закону України №580-VIII;

- баз даних у сфері управлінських відносин, необхідних для виконання покладених на поліцію повноважень;

- баз даних, необхідних для забезпечення щоденної діяльності поліції, у сфері трудових відносин, фінансового забезпечення, документообігу.

Пунктом 4 цього розділу визначено, що порядок формування та використання інформаційних ресурсів системи ІПНП регулюється окремими нормативно-правовими актами із дотриманням вимог Закону України «Про захист персональних даних» від 01 червня 2010 року №2297-VI та інших актів законодавства у сфері захисту персональних даних.

Відповідно до пункту 1 розділу ІV Положення №676 розпорядником системи ІПНП є Національна поліція України.

Згідно з пунктом 3 цього розділу користувачами системи ІПНП є посадові особи органів (підрозділів) поліції, яким в установленому порядку надано право доступу до інформації в цій системі.

Порядок ведення обліку адміністративних правопорушень станом на 19.06.2020 регулювався Інструкцією №595 МВС України від 04.07.2016 (чинною на той час), яка передбачала, що підставою для зняття відомостей з обліку є відповідна постанова про закриття провадження або інший процесуальний документ.

Однак, наказом Міністерства внутрішніх справи України від 13.03.2023 №180, затверджено Інструкцію з формування та ведення інформаційної підсистеми «Адміністративна практика» інформаційно-комунікаційної системи «Інформаційний портал Національної поліції України», зареєстровану в Міністерстві юстиції України 02.05.2023 за №727/39783 (далі - Інструкція).

Ця Інструкція визначає порядок формування та ведення в центральному органі управління поліції, територіальних (у тому числі міжрегіональних) органах поліції (далі - орган (підрозділ) поліції) інформаційної підсистеми «Адміністративна практика» (далі - ІП «Адмінпрактика») інформаційно-комунікаційної системи «Інформаційний портал Національної поліції України» (далі - система ІПНП), призначеної для забезпечення формування поліцією інформаційних ресурсів щодо автоматизованого обліку адміністративних правопорушень, крім адміністративних правопорушень у сфері забезпечення безпеки дорожнього руху, зафіксованих в автоматичному режимі, та порушень правил зупинки, стоянки, паркування транспортних засобів, у тому числі зафіксованих у режимі фотозйомки (відеозапису) (далі - адміністративні правопорушення), та осіб, які їх вчинили (пункт 1 Інструкції).

Метою ІП «Адмінпрактика» системи ІПНП є автоматизація процесів обробки органами (підрозділами) поліції інформації про адміністративні правопорушення та осіб, які їх вчинили, здійснення перевірки особи, яка вчинила адміністративне правопорушення, на наявність (відсутність) даних про повторне протягом року вчинення однорідного правопорушення, за яке на особу було накладено адміністративне стягнення, аналізу стану застосування законодавства України про адміністративні правопорушення органами (підрозділами) поліції та формування статистичної звітності (пункт 3 Інструкції).

Аналіз вищевказаних правових норм дає підстави для висновків, що ІП "Адмінпрактика" та ІПНП це інформаційні бази даних Міністерства внутрішніх справ України та Національної поліції.

Відомості в цих інформаційних базах даних використовуються для автоматизації процесів обробки інформації про адміністративні правопорушення.

Згідно з абз.2 п.1 розд. IV Інструкції №180 зняття з автоматизованого обліку адміністративних правопорушень стосовно осіб, щодо яких було розпочато провадження у справі про адміністративне правопорушення, у разі закриття провадження відповідно до статті 247 КУпАП, відбувається через рік із дати вчинення адміністративного правопорушення.

Тобто чинна нині Інструкція МВС №180 від 13.03.2023 передбачає аналогічне регулювання.

Питання строків притягнення до адміністративної відповідальності та закриття провадження врегульовані статтями 38, 247 та 284 КУпАП. Частина перша статті 247 прямо передбачає, що провадження у справі підлягає закриттю, зокрема, у разі закінчення строків притягнення до адміністративної відповідальності. Однак порядок оформлення закриття передбачений статтею 284 КУпАП шляхом ухвалення постанови суду або іншого уповноваженого органу. Отже, аналіз норм матеріального права свідчить, що ані факт спливу строків, ані втрата матеріалів справи, ані звернення особи до поліції не надають поліції повноваження самостійно визнавати провадження закритим та видаляти відповідні записи з автоматизованих обліків.

Отже, вищенаведеними нормами не передбачено можливості та механізму виключення інформації з інтегрованої інформаційно-пошукової системи Національної поліції України.

У той же час, передбачено обов`язок уповноваженого органу вносити відомості за наслідком розгляду справ про звільнення особи від відповідальності в зв`язку з закінченням строків накладення адміністративного стягнення, спливом строків, після закінчення яких особа вважається такою, що не піддана адміністративному стягненню, а також обов`язок уповноваженого органу знімати з автоматизованого обліку адміністративні правопорушення стосовно осіб, щодо яких було розпочато провадження у справі про адміністративне правопорушення, у разі закриття провадження відповідно до статті 247 КУпАП.

Як встановлено з матеріалів справи, підставою внесення до інтегрованої інформаційно-пошукової системи Національної поліції України відомостей щодо ОСОБА_1 є складений 19.06.2020 протокол про вчинення адміністративного правопорушення, відповідальність за яке передбачено частиною 1 статті 130 КУпАП.

Згідно листа Бердичівського міськрайонного суду Вінницької області №274/4148/2017530/24-Вих від 28.05.2024 матеріали про адміністративне правопорушення було направлено до Бердичівського РВП ГУНП в Житомирській області для належного опрацювання та не були повернуті до Бердичівського міськрайонного суду.

Разом з тим, факт втрати протоколу про адміністративне правопорушення серії БД №202898 від 19.06.2020 щодо ОСОБА_1 сторонами не заперечується.

Переглянувши матеріали справи, рішення суду першої інстанції та доводи апеляційної скарги, колегія суддів вважає за необхідне звернути увагу на ті обставини, які залишилися поза межами належної оцінки суду першої інстанції, та які у своїй сукупності виключають можливість задоволення позовних вимог.

У центрі спору перебуває твердження позивача про те, що у зв`язку зі спливом строків притягнення до адміністративної відповідальності поліція зобов`язана видалити інформацію про протокол за ч.1 ст.130 КУпАП з підсистеми «Адміністративна практика». Суд першої інстанції, задовольняючи позов частково, виходив із того, що сплив строків притягнення нібито сам по собі є достатньою підставою для зняття такої позначки з автоматизованого обліку.

Досліджуючи доводи щодо необхідності видалення інформації з інформаційних ресурсів Національної поліції у зв`язку зі спливом строків притягнення до адміністративної відповідальності, суд звертає увагу на правові засади організації діяльності поліції, визначені Законом України «Про Національну поліцію» №580-VIII. Відповідно до статей 8, 25 і 26 цього Закону, поліція зобов`язана вести, наповнювати та підтримувати в актуальному стані інформаційні ресурси щодо виявлених адміністративних правопорушень та осіб, стосовно яких такі провадження були розпочаті. Ці норми не надають поліції права самостійно вилучати такі відомості за власною ініціативою поза передбаченою законом процедурою.

Таке тлумачення суперечить змісту статей 247 та 284 КУпАП, які прямо передбачають, чіткий та виключний порядок припинення провадження: у випадку спливу строків притягнення, провадження закривається, але закривається не автоматично, а шляхом ухвалення відповідної постанови судом або іншим уповноваженим органом. Саме постанова про закриття є тим юридичним актом, який припиняє існування провадження та надає право суб`єктам владних повноважень вносити зміни до облікових систем. Закон не містить жодної норми, яка б покладала на поліцію обов`язок або надавала їй право самостійно констатувати закінчення провадження через сплив строку без процесуального рішення.

Колегія суддів також бере до уваги, що втрата матеріалів справи - це обставина, яка, хоч і має винятковий характер, не скасовує обов`язку суду ухвалити процесуальне рішення, необхідне для закриття провадження. Сплив строку притягнення - це об`єктивний юридичний факт, але він не виключає потреби в судовій постанові, оскільки саме це рішення визначає момент припинення провадження та створює правову підставу для внесення відповідних змін до інформаційних баз.

Такий стан речей, однак, не змінює того, що провадження формально залишалося незакритим, що й підтверджено постановою Бердичівського міськрайонного суду від 23.10.2024, якою в задоволенні заяви про закриття провадження у зв`язку зі спливом строків було відмовлено. Отже, орган судової влади уже висловився щодо питання, яке є ключовим для вирішення цієї справи: провадження не закрите.

У цьому контексті посилання суду першої інстанції на необхідність видалення даних із підсистеми ІПНП без наявності постанови про закриття провадження суперечить і нормам Закону України «Про Національну поліцію», і Положенню про ІПНП (наказ МВС №676), і Інструкціям, що регулюють облік адміністративних правопорушень.

Інструкція №595, чинна на момент внесення відомостей у 2020 році, передбачала можливість зняття запису лише за наявності процесуального рішення про закриття справи. Інструкція №180, чинна на теперішній час, передбачає аналогічний підхід: будь-які зміни в обліку можливі у разі наявності документального підтвердження змін юридичного статусу особи у конкретному адміністративному провадженні. Жодна з цих Інструкцій не дозволяє поліції самостійно, без постанови суду, визнавати провадження закритим.

Натомість суд першої інстанції, визнавши протиправність дій поліції, вдався до надмірно розширеного тлумачення норм КУпАП і поклав на поліцію обов`язок, який вона не уповноважена здійснювати. Таке рішення фактично легалізує практику, за якої орган обліку адміністративних правопорушень буде приймати рішення про завершення провадження без визначеного законом процесуального акту, що є неприпустимим.

Отже, доки судове рішення про закриття провадження не ухвалене, орган поліції залишається зобов`язаним підтримувати відповідні відомості в актуальному стані. Вчинення будь-яких дій із видалення чи коригування інформації без рішення суду суперечило б вимогам Закону №580-VIII та внутрішнім нормативним актам МВС, зокрема Положенню про інформаційно-комунікаційну систему «Інформаційний портал Національної поліції України», затвердженому наказом МВС №676, і Інструкції щодо формування та ведення підсистеми «Адміністративна практика» (наказ МВС №180).

Узагальнюючи викладене, апеляційний суд приходить до висновку, що суд першої інстанції неправильно застосував норми матеріального права, невірно визначив правову природу спливу строків притягнення та помилково поклав на поліцію обов`язок, який законом на неї не покладено. Відтак підстави для зобов`язання поліції видаляти інформацію з обліку відсутні.

За таких обставин, суд апеляційної інстанції вважає за необхідне апеляційну скаргу Департаменту патрульної поліції Національної поліції України задовольнити, рішення суду першої інстанції скасувати, з ухваленням нового рішення про відмову в задоволенні позовних вимог.

VII. ВИСНОВКИ СУДУ

Відповідно до частини 3 статті 242 Кодексу адміністративного судочинства України, обґрунтованим є рішення, ухвалене судом на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин в адміністративній справі, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні, з наданням оцінки всім аргументам учасників справи.

Згідно з пункту 4 частини 1 статті 317 Кодексу адміністративного судочинства України, підставами для скасування судового рішення суду першої інстанції повністю або частково та ухвалення нового рішення у відповідній частині або зміни рішення є неправильне застосування норм матеріального права або порушення норм процесуального права.

Таким чином, суд апеляційної інстанції вважає необхідним скасувати рішення суду першої інстанції та ухвалити нове рішення про відмову в задоволенні позовних вимог.

Керуючись ст.ст. 243, 250, 308, 310, 315, 317, 321, 322, 325, 329 КАС України, суд

П О С Т А Н О В И В:

апеляційну скаргу Департаменту патрульної поліції Національної поліції України задовольнити повністю.

Рішення Вінницького окружного адміністративного суду від 02 липня 2025 року скасувати.

Ухвалити нову постанову, якою у задоволенні позову ОСОБА_1 - відмовити.

Постанова суду набирає законної сили з дати її прийняття та оскарженню не підлягає.

Головуючий Моніч Б.С.

Судді Гонтарук В. М. Біла Л.М.