Справа № 990/76/25
Суддя: Берназюк Я.О.
Дата ухвалення: 2025-11-25 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

РІШЕННЯ

Іменем України

25 листопада 2025 року

м. Київ

справа №990/76/25

адміністративне провадження № П/990/76/25

Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду: судді-доповідача Берназюка Я.О., суддів Бучик А.Ю., Кравчука В.М., Стародуба О.П. та Шарапи В.М., розглянувши в порядку письмового провадження адміністративну справу № 990/76/25 за позовом ОСОБА_1 до Дорадчої групи експертів Конституційного Cуду України про визнання протиправним та скасування рішення,

ВСТАНОВИВ:

І. ЗМІСТ ПОЗОВНИХ ВИМОГ

1. 26 лютого 2025 року до Верховного Суду як суду першої інстанції надійшов позов ОСОБА_1 (далі - позивачка, ОСОБА_1 ) до Дорадчої групи експертів Конституційного Cуду України (далі - відповідач, ДГЕ, Дорадча група), в якому позивачка просить:

визнати дії ДГЕ протиправними та зобов`язати поновити участь позивача у доборі;

визнати протиправним та скасувати рішення ДГЕ від 28 січня 2025 року № 1.20 «Про невідповідність кандидатки на посаду судді Конституційного Суду України ОСОБА_1 критерію високих моральних якостей» (далі - Рішення № 1.20).

ІІ. СТИСЛИЙ ВИКЛАД ПОЗИЦІЇ ПОЗИВАЧА ТА ЗАПЕРЕЧЕНЬ ВІДПОВІДАЧА

2. В обґрунтування позовної заяви позивачка вказує, що Рішення ДГЕ від 28 січня 2025 року №1.20, яким позивачку визнано такою, що не відповідає критерію високих моральних якостей для зайняття посади судді Конституційного Суду України є протиправним.

3. Позивачка стверджує, що висновки відповідача є безпідставними, не підтверджені належними доказами та не відповідають вимогам прозорості, передбаченим Методологією оцінювання моральних якостей, затвердженою протоколом № 2 засідання ДГЕ від 4 грудня 2023 року (далі - Методологія), а також вимогам частини тридцять другої статті 10-2 Закону України «Про Конституційний Суд України» від 13 липня 2017 року № 2136-VIII (далі - Закон № 2136-VIII).

4. Зазначає, що висновки ДГЕ не спираються на об`єктивно перевірені та документально підтверджені обставини, оскільки відповідач не ініціював перевірки уповноваженими органами, не звернувся за офіційними висновками, не залучив профільних експертів, не отримав довідок НАЗК або експертних висновків щодо оцінки майна чи академічної доброчесності. На думку позивачки, надані нею документи, зокрема декларації, підтвердження участі в конкурсах, результати спеціальних перевірок, свідчать про відсутність порушень та належність її поведінки до стандартів, які вимагаються від кандидата на посаду судді КСУ.

5. Щодо твердження відповідача про недекларування коштів, отриманих від продажу автомобіля Volkswagen Jetta членом її сім`ї, позивачка вказує, що ДГЕ, керуючись лише припущеннями, не звернулася до НАЗК за проведенням перевірки декларацій, що порушує частину четверту статті 10-8 Закону №2136-VIII.

6. Щодо придбання нерухомості членом її сім`ї - ОСОБА_2 , позивачка стверджує, що відповідач не зібрав достатньої інформації, не здійснив запитів до органів оцінки, не провів аналіз ринкової вартості об`єктів, а отже, не довів невідповідність критеріям доброчесності, сумлінності та законності джерел походження майна згідно зі статтею 2 Методології.

7. Щодо запозичення фрагментів тексту мотиваційного листа позивачка зазначає, що ДГЕ не провела експертизу на предмет порушення академічної доброчесності, не використала відповідні інструменти (на кшталт iThenticate або Duplichecker) та не довела факт того, що запозичені сталі вирази були оригінальними міркуваннями (авторськими)

8. У позовній заяві ОСОБА_1 наголошує, що діяла сумлінно, надавала вичерпні пояснення, дотримувалася визначених строків, не має дисциплінарних стягнень і не використовувала службове становище у власних інтересах, що підтверджує відповідність критеріям чесності, етичності й професійної гідності. Також стверджує, що її участь у доборах до органів прокуратури, державної служби, а також допуск до конкурсу на зайняття вакантних посад в Апараті Вищої ради правосуддя підтверджують її доброчесність.

9. Відповідач позовні вимоги не визнав. 02 квітня 2025 року ДГЕ надано до Суду відзив на позовну заяву, в якому зазначено, що відповідач вважає позовні вимоги необґрунтованими та такими, що не підлягають задоволенню. У відзиві ДГЕ підкреслює свій особливий юридичний статус як спеціалізованого суб`єкта з оцінки моральних якостей кандидатів та наголошує на неможливості переоцінки її висновків у судовому порядку, якщо немає формальних порушень, передбачених Законом № 2136-VIII.

10. Перш за все, відповідач наголошує на дискреційності своїх повноважень, з огляду на передбачене частиною четвертою статті 10-8 Закону № 2136-VIII право оцінювати кандидатів, зокрема, з використанням критерію «обґрунтованого сумніву». У відзиві прямо вказано, що оцінювання моральних якостей, таких як доброчесність, чесність і сумлінність, є суб`єктивною оцінкою, яка базується на внутрішньому переконанні членів групи. Зазначене узгоджується з висновками Великої Палати Верховного Суду, викладеними у постанові від 16 травня 2024 року у справі №9901/107/19.

11. Крім того, ДГЕ, заперечуючи твердження позивачки про протиправність дій при здійсненні її оцінювання, зазначає, що спірне рішення було ухвалене на підставі, в межах повноважень і в спосіб, що визначені законом, а сам процес оцінювання супроводжувався запитами, наданням відповіді кандидаткою, проведенням співбесіди та аналізом усіх наданих матеріалів. ДГЕ наголошує, що діяла добросовісно та неупереджено, забезпечивши дотримання процедурних гарантій і рівного підходу до всіх кандидатів, включно з правом кандидатки надати пояснення.

12. Відповідач також вказує, що позов спрямований не на перевірку наявності вчинених ДГЕ процедурних порушень, а на спробу здійснення переоцінки обставин, що стали підставою для висновку про невідповідність кандидата критерію високих моральних якостей. Додатково, ДГЕ наголошує, що частина тридцять друга статті 10-2 Закону № 2136-VIII передбачає виключні підстави для судового перегляду рішень - лише процедурні порушення: незаконний склад групи, відсутність підпису або мотивів. Відповідно, незгода з мотивами рішення не може бути юридично релевантною підставою для його скасування.

13. 14 квітня 2025 року від позивачки надійшла відповідь на відзив, в якій позивачка висловлює заперечення проти аргументів відповідача, наполягаючи на неправомірності висновків ДГЕ і порушенні норм матеріального та процесуального права.

14. Аналізуючи статтю 2 Методології, позивачка наголошує, що критерій моральних якостей, передбачений статтею 10-8 Закону № 2136-VIII, має бути підтверджений через відповідні складові, зокрема, доброчесність, відповідність стилю життя доходам, законність джерел походження майна. Також зазначає, що Методологія не містить жодної норми, яка б дозволяла членам ДГЕ керуватись своїм внутрішнім переконанням.

15. Крім того, наголошує, що Суд вправі перевіряти межі дискреції ДГЕ, зазначаючи, що такі повноваження не можуть бути необмеженими та повинні підлягати зовнішньому публічному контролю.

16. Також позивачка повторно зазначає про необґрунтованість висновків, викладених у спірному Рішенні, оскільки останні не підтверджені належними доказами: дані про доходи ОСОБА_2 отримані без його згоди, отже є недопустимими доказами; відсутній офіційний шлюб, а твердження відповідача - бездоказові; реєстрація місця проживання у будинку не підтверджена і суперечить довідці з Єдиного державного демографічного реєстру; ДГЕ не перевірила факт продажу авто, не зверталася до НАЗК і не довела, що позивачка повинна була декларувати доходи ОСОБА_2 ; твердження про запозичення тексту в мотиваційному листі не підкріплено доказами, експертизами чи конкретними прикладами.

17. 17 квітня 2025 року від ДГЕ надійшло заперечення на відповідь на відзив. Відповідач вказує, що оцінка моральних якостей кандидата є результатом суб`єктивної оцінки членів ДГЕ, здійсненої на підставі аналізу сукупності наданих матеріалів та поведінки кандидата.

18. Крім того, у додатку до заперечення наявний відеозапис співбесіди, на підтвердження того, що саме її результати - зокрема, відмова надати додаткові документи, відсутність чітких пояснень щодо окремих аспектів декларацій та мотивів тексту мотиваційного листа - стали вирішальними при ухваленні спірного рішення.

19. Отже, у поданому запереченні ДГЕ наголошує, що позивачка, по суті, намагається домогтися зміни здійсненої експертної оцінки власним тлумаченням фактичних обставин. Водночас ДГЕ стверджує, що її дії здійснювались у межах повноважень, визначених законом, та відповідали критеріям і процедурі, закріпленій у Методології.

20. 20 жовтня 2025 року від відповідача надійшли додаткові пояснення у справі, де Дорадча група зазначає про наявність у неї дискреційних повноважень щодо оцінки кандидатів на посаду судді КСУ. Також стверджує, що Дорадча група аналізує майно та доходи не лише власне кандидата, але й членів його сім`ї, і за певних умов, і близьких осіб. Останнє мало місце і щодо ситуації позивачки.

ІІІ. КЛОПОТАННЯ УЧАСНИКІВ СПРАВИ ТА ПРОЦЕСУАЛЬНІ ДІЇ У СПРАВІ

21. Відповідно до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 26 лютого 2025 року для розгляду цієї справи визначено такий склад колегії суддів: головуючий суддя (суддя-доповідач) Берназюк Я.О., судді Бучик А.Ю., Кравчук В.М., Стародуб О.П., Шарапа В.М.

22. Ухвалою Верховного Суду від 12 березня 2025 року відкрито провадження у справі № 990/76/25 за позовом ОСОБА_1 до ДГЕ про визнання протиправним та скасування рішення та призначено вказану справу до розгляду в судовому засіданні з повідомленням (викликом) учасників справи на 7 квітня 2025 року на 11:30 год в приміщенні суду за адресою: м. Київ, вул. Князів Острозьких, 8, корпус 5.

23. 25 та 26 березня 2025 року від позивачки надійшли клопотання про витребування доказів:

- підписане членами ДГЕ Рішення № 1.20 "Про невідповідність кандидатки на посаду судді Конституційного Суду України ОСОБА_1", затверджене протоколом №15 засідання ДГЕ від 28 січня 2025 року. (у зв`язку з наявністю вмотивованого хвилювання щодо відсутності підписів усіх членів ДГЕ, які приймали участь в його ухваленні);

- інформації та копій документів досьє кандидата на посаду судді Конституційного Суду України ОСОБА_1 (з метою перевірки чи відповідають такі документи положенням пункту 28 статті 10-2 Закону 2136-VIII: інформація та матеріали, отримані від анонімних джерел, а також інформація та матеріали, джерела походження яких встановити неможливо, ДГЕ не враховуються під час проведення конкурсного відбору).

24. 02 квітня 2025 року від ДГЕ надійшло клопотання про закриття провадження у справі. Останнє мотивовано тим, що частиною тридцять другою статті 10-2 Закону № 2136-VIII установлено вичерпний перелік підстав, з яких можуть бути оскаржені рішення ДГЕ у процесі конкурсного відбору кандидатів на посаду судді Конституційного Суду, а саме: 1) склад ДГЕ, який ухвалив відповідне рішення, був неповноважним; 2) рішення не підписано будь-ким із складу членів ДГЕ, які брали участь у його ухваленні; 3) рішення не містить мотивів, з яких ДГЕ дійшла відповідних висновків. Отже, законом встановлені виключні підстави та умови, за яких особі надається право на оскарження рішень ДГЕ. В інших випадках судовий захист особі не надається, що цілком відповідає дискреційним повноваженням ДГЕ при здійсненні конкурсного відбору кандидатів на посади суддів Конституційного Суду України. Водночас, підставами оскарження рішення ДГЕ від 28 січня 2025 року ОСОБА_1 визначає помилковість та незаконність, на її думку, висновків та мотивів, на основі яких ухвалено це рішення. Це означає, що нею оскаржено рішення не з підстав, визначених Законом № 2136-VIII, а у зв`язку з незгодою з мотивами ДГЕ, що виключає можливість розгляду такого спору в судовому порядку. Таким чином, оскільки рішення ДГЕ не може бути оскаржено та скасовано з інших підстав, аніж ті, які визначені частиною тридцять другою статті 10-2 Закону № 2136-VIII, зокрема, з підстав незгоди з викладеними у такому рішенні мотивами, то подання такого позову не може призвести до його скасування.

25. За таких обставин, відповідач уважає, що заявлені позовні вимоги не підлягають розгляду в порядку адміністративного судочинства, як і не підлягають судовому розгляду взагалі, у зв`язку з чим провадження у справі слід закрити відповідно до пункту 1 частини першої статті 238 КАС України.

26. 14 квітня 2025 року від позивачки надійшло заперечення на клопотання про закриття провадження у справі, яке вона мотивує посиланням: на частину дев`яту статті 10-8 Закону № 2136-VIII, яка прямо визначає підсудність справ, пов`язаних з оцінюванням кандидатів ДГЕ, Верховному Суду; на частину тридцять другу статті 10-2 цього ж Закону, якою прямо передбачено можливість судового оскарження рішень ДГЕ, у тому числі у випадках, коли рішення не містить мотивів. Таким чином, позивачка наголошує, що твердження відповідача про те, що спір не підлягає розгляду судами, є безпідставним. Зазначене підтверджує наведеною практикою Верховного Суду, що сформульована зокрема у рішенні від 15 серпня 2024 року у справі № 990/136/24, від 09 грудня 2024 року у справі № 990/286/24 та від 16 січня 2025 року у справі № 990/131/24. Крім того, вказує, що межі дискреції ДГЕ щодо оцінювання кандидата не можуть бути необмеженими, а її рішення має бути зрозумілим як для кандидата, так і для незалежного спостерігача.

27. 23 травня 2025 року від позивачки надійшли пояснення у справі, в яких позивачка повторно зазначає про необхідність витребування у відповідача матеріалів досьє кандидата на посаду судді Конституційного суду України ОСОБА_1 та Рішення № 1.20, з огляду на неможливість самостійного отримання зазначених документів.

28. 02 червня 2025 року відповідачем заявлене заперечення на вказане клопотання, з огляду на відсутність правових підстав для його задоволення, оскільки останнє подано з пропуском строку, а необхідні для розгляду справи документи вже присутні у матеріалах справи.

29. Ухвалами Верховного Суду від 04 серпня 2025 року клопотання ОСОБА_1 про витребування доказів у справі № 990/76/25 задоволено. Витребувано у Дорадчої групи інформацію та копії всіх документів, що містяться в досьє кандидата на посаду судді Конституційного Суду України ОСОБА_1, включаючи належним чином засвідчену копію Рішення № 1.20 від 28 січня 2025 року з підписами членів ДГЕ, які брали участь у його ухваленні, а також відмовлено у задоволенні клопотання Дорадчої групи про закриття провадження у справі № 990/76/25.

30. У судовому засіданні, що відбулося 07 жовтня 2025 року, враховуючи клопотання позивачки, Суд дійшов висновку про продовження розгляду справи в порядку письмового провадження.

IV. ОБСТАВИНИ, ВСТАНОВЛЕНІ СУДОМ, ТА ЗМІСТ СПІРНИХ ПРАВОВІДНОСИН

31. Перевіривши матеріали справи, взявши до уваги пояснення учасників справи, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги, об`єктивно оцінивши докази, які мають значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, Верховний Суд встановив таке.

32. 18 жовтня 2024 року ДГЕ отримала від Конкурсної комісії для проведення конкурсного відбору кандидатур на посаду судді Конституційного Суду України стосовно осіб, яких призначає Президент України, документи ОСОБА_1 для участі у конкурсі на посаду судді Конституційного Суду України (лист № ДГЕ-913/24-вх від 18 жовтня 2024 року).

33. 29 листопада 2024 року ДГЕ направила позивачці запит про надання пояснень, документів та інформації № ДГЕ-1084/24-вих, додатком до якого були запитання до кандидатки ОСОБА_1 .

34. 10 грудня 2024 року ДГЕ направила позивачці запит про надання пояснень, документів та інформації № ДГЕ-1156/24-вих, додатком до якого були запитання до кандидатки ОСОБА_1 .

35. Відповіді на вказані Запити наявні в матеріалах справи.

36. 20 січня 2025 року ДГЕ провела співбесіду з кандидаткою, метою якої, зокрема, було з`ясування обставин для спростування сумнівів щодо відповідності Кандидатки критерію високих моральних якостей.

37. 28 січня 2025 року ДГЕ провела засідання (протокол № 15), на якому, здійснивши оцінку відповідності кандидата на посаду судді Конституційного Суду України ОСОБА_1 критерію високих моральних якостей, ухвалила Рішення №1.20. про те, що кандидат на посаду судді Конституційного Суду України ОСОБА_1 для цілей відбору кандидатур на посаду судді Конституційного Суду України на конкурсних засадах не відповідає критерію високих моральних якостей. Рішення прийнято одноголосно.

38. Зі змісту рішення ДГЕ від 28 січня 2025 року вбачається, що підставою для висновку про невідповідність кандидата ОСОБА_1 критерію високих моральних якостей слугували наступні обставини:

- недекларування коштів, отриманих від продажу автомобіля Volkswagen Jetta;

- придбання будинку та земельної ділянки у с. Тарасівка Київської області;

- запозичення фрагментів тексту з іншого мотиваційного листа кандидатки на посаду судді Конституційного Суду України.

39. Не погодившись з указаним рішенням, ОСОБА_1 звернулася до Верховного Суду із відповідним позовом до ДГЕ.

ПОЗИЦІЯ ВЕРХОВНОГО СУДУ

V. ОЦІНКА СУДУ

40. Суд, вивчивши доводи позивача та відповідача, дослідивши матеріали справи та перевіривши їх належними та допустимими доказами, дійшов таких висновків.

41. Відповідно до статті 8 Конституції України, в Україні визнається і діє принцип верховенства права. Конституція України має найвищу юридичну силу. Закони та інші нормативно-правові акти приймаються на основі Конституції України і повинні відповідати їй. Норми Конституції є нормами прямої дії, а звернення до суду для захисту конституційних прав і свобод людини і громадянина безпосередньо на підставі Конституції України гарантується.

42. Положеннями частини другої статті 19 Конституції України визначено, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

43. Відповідно до частини другої статті 2 КАС України у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); безсторонньо (неупереджено); добросовісно; розсудливо; з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; своєчасно, тобто протягом розумного строку.

44. Згідно з положеннями частин першої-третьої статті 148 Конституції України до складу Конституційного Суду України входять вісімнадцять суддів Конституційного Суду України. Президент України, Верховна Рада України та з`їзд суддів України призначають по шість суддів Конституційного Суду України. Відбір кандидатур на посаду судді Конституційного Суду України здійснюється на конкурсних засадах у визначеному законом порядку.

45. Процедура відбору кандидатів на посаду суддів Конституційного Суду України є важливою складовою правової системи держави, оскільки цей орган відіграє ключову роль у забезпеченні конституційного правопорядку та охороні прав і свобод громадян. Відбір суддів Конституційного Суду України має бути заснований на високих стандартах якості, що забезпечать не лише незалежність і неупередженість суддів, а й їх професіоналізм, необхідний для ефективного функціонування цього органу.

46. Відповідно до частини першої статті 10-5 Закону №2136-VIII оголошення про початок конкурсного відбору кандидатур на посаду судді Конституційного Суду оприлюднюється на офіційному веб-сайті відповідно Президента України, Верховної Ради України, Ради суддів України не пізніше ніж за дев`яносто днів до дня закінчення строку повноважень або досягнення граничного віку перебування на посаді судді Конституційного Суду, або не пізніше двадцяти днів з дня виникнення вакансії на посаду судді Конституційного Суду в разі, якщо повноваження судді Конституційного Суду припинено чи його звільнено з посади з підстав, передбачених статтею 149-1 Конституції України.

47. У разі одночасного виникнення більше ніж однієї вакансії на посаду судді Конституційного Суду конкурсний відбір кандидатур може бути оголошений і проведений відповідним суб`єктом призначення на всі вакантні посади.

48. Особи, які виявили намір обійняти посаду судді Конституційного Суду і відповідають установленим Конституцією України та цим Законом вимогам до Судді, протягом тридцяти днів з дня оприлюднення оголошення про початок конкурсного відбору подають відповідно до конкурсної комісії, Апарату Верховної Ради України, Ради суддів України документи, передбачені частиною другою статті 10-5 Закону №2136-VIII.

49. Нормами статті 10-6 Закону №2136-VIII передбачено, що упродовж двадцяти днів з дня закінчення строку, передбаченого частиною другою статті 10-5 цього Закону, конкурсна комісія, Комітет, Рада суддів України перевіряють комплектність документів, поданих особами, які виявили намір обійняти посаду судді Конституційного Суду.

Помилки і неточності, виявлені в поданих особою документах, якщо їх наявність не є перешкодою для розуміння змісту зазначених відомостей, не є підставою для відмови у допуску до конкурсного відбору.

На підставі поданих документів конкурсна комісія, Комітет, Рада суддів України встановлює відповідність осіб, які виявили намір обійняти посаду судді Конституційного Суду, визначеним Конституцією України та цим Законом вимогам до Судді (щодо громадянства, володіння державною мовою, віку, освіти і стажу), після чого ухвалюють рішення про допуск або про відмову в допуску до конкурсного відбору.

Якщо особа, яка виявила намір обійняти посаду судді Конституційного Суду, відповідає визначеним Конституцією України та цим Законом вимогам, але не подала всі необхідні документи, визначені частиною другою статті 10-5 цього Закону, чи подала їх із помилками та неточностями, які не є підставою для відмови у допуску до конкурсного відбору, конкурсна комісія, Комітет, Рада суддів України надає такій особі додатковий строк для подання та виправлення відповідних документів, який не може перевищувати десяти робочих днів.

У разі неподання або невиправлення відповідних документів протягом наданого додаткового строку конкурсна комісія, Комітет, Рада суддів України, залежно від характеру та змісту таких документів, ухвалює стосовно такої особи рішення про допуск або відмову у допуску до конкурсного відбору.

Рішення конкурсної комісії, Комітету, Ради суддів України про допуск або про відмову в допуску до конкурсного відбору стосовно осіб, які виявили намір обійняти посаду судді Конституційного Суду, підлягають опублікуванню на офіційному веб-сайті відповідно Президента України, Верховної Ради України, Ради суддів України не пізніше наступного дня з дня ухвалення рішення.

Не пізніше трьох днів після ухвалення рішення про допуск кандидатів на посаду судді Конституційного Суду до конкурсного відбору конкурсна комісія, Апарат Верховної Ради України, Рада суддів України надсилають копії документів, поданих кандидатами на посаду судді Конституційного Суду, до Дорадчої групи для оцінки моральних якостей і рівня компетентності у сфері права кандидатів на посаду судді Конституційного Суду та надання списку кандидатів, оцінених Дорадчою групою.

Фізичні особи, а також громадські об`єднання з дня оприлюднення рішення про допуск до конкурсного відбору мають право надсилати до конкурсної комісії, Комітету, Ради суддів України та Дорадчої групи інформацію та матеріали щодо відповідності або невідповідності певного кандидата або кандидатів на посаду судді Конституційного Суду встановленим Конституцією України та цим Законом вимогам до судді Конституційного Суду.

Конкурсна комісія, Комітет, Рада суддів України та Дорадча група можуть врахувати таку інформацію та матеріали під час проведення конкурсного відбору.

При цьому інформація та матеріали, отримані від анонімних джерел, а також інформація та матеріали, джерела походження яких встановити неможливо, конкурсною комісією, Комітетом, Радою суддів України та Дорадчою групою не враховуються під час проведення конкурсного відбору.

50. Відповідно до статті 10-7 Закону №2136-VIII стосовно всіх кандидатів, допущених до конкурсного відбору, проводиться спеціальна перевірка у порядку, передбаченому Законом України «Про запобігання корупції».

Результати спеціальної перевірки враховуються під час проведення конкурсного відбору.

Конкурсна комісія, Апарат Верховної Ради України, Рада суддів України невідкладно, але не пізніше наступного дня, надсилають до Дорадчої групи довідку про результати спеціальної перевірки кандидата на посаду судді Конституційного Суду.

У разі виявлення за результатами спеціальної перевірки відомостей про кандидата, які не відповідають визначеним законом вимогам для зайняття посади, участь такого кандидата у конкурсному відборі вважається припиненою.

51. Відповідно до частини першої статті 10-2 Закону №2136-VIII Дорадча група експертів утворюється з метою сприяння суб`єктам призначення суддів Конституційного Суду в оцінюванні моральних якостей і рівня компетентності у сфері права кандидатів на посаду судді Конституційного Суду.

Утворення Дорадчої групи як допоміжного органу у процесі відбору кандидатур на посаду судді Конституційного Суду покликане забезпечити відбір найбільш професійних та доброчесних суддів з бездоганною репутацією. Досягнення цієї мети потребує від Дорадчої групи всебічної перевірки та врахування усіх обставин, які в уявленні суспільства не узгоджуються з поняттям високих моральних якостей.

Дорадча група здійснює свою діяльність відповідно до Конституції України, цього Закону та Положення про Дорадчу групу експертів, затвердженого Протоколом №1 засідання Дорадчої групи від 12 листопада 2023 року (зі змінами, затвердженими Протоколом №10 від 30 травня 2024 року).

52. Згідно з частиною двадцять п`ятою статті 10-2 Закону №2136-VIII до повноважень Дорадчої групи належить:

розроблення та ухвалення Положення про Дорадчу групу;

розроблення та ухвалення методології оцінювання моральних якостей і рівня компетентності у сфері права кандидатів на посаду судді Конституційного Суду. Дорадча група розробляє методологію оцінювання моральних якостей і рівня компетентності у сфері права з урахуванням кращих міжнародних стандартів і практик (у тому числі щодо відбору суддів Європейського суду з прав людини, суддів Суду справедливості Європейського Союзу тощо);

розгляд, перевірка та аналіз документів кандидата на посаду судді Конституційного Суду, надісланих до Дорадчої групи, включно з конфіденційною інформацією і персональними даними, отримання іншої інформації, необхідної для здійснення повноважень Дорадчою групою, від органів державної влади та органів місцевого самоврядування, підприємств, установ та організацій, громадян України, інших осіб;

звернення до кандидатів на посаду судді Конституційного Суду, а також будь-якої юридичної, фізичної особи, органу державної влади чи органу місцевого самоврядування, їх посадових осіб, будь-яких інших осіб, які є власниками або розпорядниками інформації, із запитом про надання пояснень, документів чи інформації з метою оцінювання моральних якостей і рівня компетентності у сфері права кандидатів на посаду судді Конституційного Суду;

проведення співбесіди із кандидатами на посаду судді Конституційного Суду відповідно до Положення;

оцінювання моральних якостей і рівня компетентності у сфері права кандидатів на посаду судді Конституційного Суду;

ухвалення вмотивованого рішення про оцінку відповідності моральних якостей і рівня компетентності у сфері права кандидатів на посаду судді Конституційного Суду стосовно кожного кандидата, складання списку оцінених кандидатів та подання їх суб`єктам призначення;

здійснення інших повноважень, визначених цим Законом.

53. Частиною тридцять другою статті 10-2 Закону №2136-VIII встановлено, що рішення Дорадчої групи у процесі конкурсного відбору кандидатів на посаду судді Конституційного Суду (про оцінювання кандидатів на посаду судді Конституційного Суду за критеріями високих моральних якостей та визнаного рівня компетентності у сфері права) може бути оскаржене в судовому порядку та скасоване виключно з таких підстав:

склад Дорадчої групи, який ухвалив відповідне рішення, був неповноважним;

рішення не підписано будь-ким із складу членів Дорадчої групи, які брали участь у його ухваленні;

рішення не містить мотивів, з яких Дорадча група дійшла відповідних висновків.

54. За приписами статті 10-8 Закону №2136-VIII Дорадча група у строк не більше чотирьох місяців з дня отримання від конкурсної комісії, Комітету, Ради суддів України всіх документів, поданих кандидатами на посаду судді Конституційного Суду, розглядає та вивчає подані документи, результати спеціальної перевірки, іншу інформацію та матеріали, отримані Дорадчою групою у процесі здійснення нею своїх повноважень, а також проводить співбесіду із кандидатами на посаду судді Конституційного Суду.

Упродовж п`ятнадцяти днів з дня проведення співбесіди з усіма кандидатами Дорадча група оцінює моральні якості кожного кандидата на посаду судді Конституційного Суду.

Упродовж п`ятнадцяти днів з дня ухвалення рішення щодо оцінки відповідності всіх кандидатів критерію високих моральних якостей Дорадча група оцінює рівень компетентності у сфері права кожного кандидата на посаду судді Конституційного Суду.

Обговорення кандидатів проводиться Дорадчою групою в закритому режимі.

Дорадча група може ухвалити рішення про проведення оцінки відповідності кандидатів критерію високих моральних якостей та визнаного рівня компетентності у сфері права в один етап.

При оцінюванні моральних якостей і рівня компетентності у сфері права кандидата Дорадча група керується наступним:

кандидат на посаду судді Конституційного Суду може вважатися таким, що відповідає критерію високих моральних якостей, лише якщо він є доброчесним, а також стосовно нього немає обґрунтованих сумнівів щодо законності джерел походження майна, відповідності рівня життя кандидата або членів його сім`ї задекларованим доходам, відповідності способу життя кандидата його статусу;

кандидат на посаду судді Конституційного Суду вважається таким, що відповідає критерію визнаного рівня компетентності у сфері права, якщо кандидат володіє необхідними знаннями для виконання повноважень судді Конституційного Суду;

оцінювання спирається на інформацію без часових або територіальних обмежень;

кандидат не відповідає цим критеріям у разі доведення невідповідності або наявності обґрунтованих сумнівів у відповідності;

будь-який висновок чи оцінка національного або міжнародного органу щодо кандидата не є наперед визначальними та обов`язковими для Дорадчої групи.

55. Відповідно до частини четвертої статті 10-8 Закону №2136-VIII Дорадча група за результатами оцінки високих моральних якостей кандидатів на посаду судді Конституційного Суду ухвалює вмотивоване рішення щодо оцінки відповідності кожного кандидата.

За критерієм високих моральних якостей кандидати отримують оцінку «відповідає» або «не відповідає».

У разі отримання від Дорадчої групи оцінки «не відповідає» за критерієм високих моральних якостей кандидат вважається таким, що не пройшов відповідний етап конкурсного відбору на посаду судді Конституційного Суду з дня оприлюднення Дорадчою групою відповідного рішення.

У рішенні стосовно такого кандидата Дорадча група зазначає, що для цілей відбору кандидатур на посаду судді Конституційного Суду на конкурсних засадах кандидат не відповідає критерію високих моральних якостей.

56. Стосовно кандидатів, які отримали оцінку «не відповідає» за критеріями високих моральних якостей або визнаного рівня компетентності у сфері права, Дорадча група оприлюднює лише резолютивну частину рішення, без наведення мотивів, які стали підставою для його ухвалення. Повний текст рішення із мотивуванням оприлюднюється Дорадчою групою на письмову вимогу кандидата, який отримав оцінку «не відповідає» (частина сьома статті 10-8).

57. Відповідно до пункту 2 частини двадцять п`ятої статті 10-2 Закону №2136-VIII Протоколом №2 засідання Дорадчої групи від 4 грудня 2023 року ухвалено Методологію оцінювання моральних якостей і рівня компетентності у сфері права (далі - Методологія).

58. Стаття 2 Методології визначає, що критерій «високі моральні якості», передбачений статтею 10-8 Закону №2136-VIII, визначається Дорадчою групою при оцінюванні через такі компоненти, як доброчесність, законність джерел походження майна, відповідність рівня життя задекларованим доходам, відповідність способу життя статусу кандидата.

«Доброчесність».

Дорадча група вважає кандидата таким, що відповідає компоненту доброчесності, якщо він є незалежним, чесним, неупередженим, непідкупним, сумлінним, дотримується етичних норм та демонструє бездоганну поведінку в професійній діяльності та особистому житті.

Дорадча група розуміє ці терміни/показники таким чином:

Незалежність - самостійність у прийнятті рішень, здатність ухвалювати самостійні рішення в умовах тиску.

Чесність - правдивість у професійній діяльності й повсякденному житті.

Неупередженість - відсутність заздалегідь сформованої суб`єктивної думки або відношення, здатність ухвалювати справедливі рішення попри симпатії, антипатії чи суспільну думку.

Сумлінність - старанне, ретельне й відповідальне виконання своїх обов`язків.

Непідкупність - стійкість і безкорисливість у протидії будь-яким формам впливу під час прийняття рішень.

Дотримання етичних норм і бездоганної поведінки - неухильне дотримання професійних і загальновизнаних моральних правил поведінки як у професійній діяльності, так і поза її межами.

Кандидат не відповідає компоненту доброчесності у випадках, коли наявні обґрунтовані сумніви в його незалежності, чесності, неупередженості, сумлінності, непідкупності або дотриманні етичних норм.

«Законність джерел походження майна», «відповідність рівня життя задекларованим доходам», «відповідність способу життя статусу кандидата».

Джерела походження майна кандидата є законними, рівень життя кандидата або членів його сім`ї відповідає їхнім задекларованим доходам.

Поняття «член сім`ї» застосовується у значенні Закону України «Про запобігання корупції».

Дорадча група може брати до уваги майновий стан «близьких осіб», якщо є ознаки, що вони пов`язані з доходами чи способом життя кандидата.

Не вважається законним дохід, який не був задекларований або щодо якого існують сумніви в законності походження.

Якщо кандидат безоплатно набув майно, особа, яка його передала, повинна зробити це з власних законних доходів.

Для оцінки відповідності рівня життя задекларованим доходам може застосовуватись метод встановлення непідтверджених статків.

При оцінюванні відповідності критерію високих моральних якостей Дорадча група може враховувати серйозність, сукупність обставин і наявність умислу в будь-якому порушенні доброчесності.

59. Стаття 3 Методології визначає етапи оцінювання критерію високих моральних якостей.

Для оцінювання відповідності критерію високих моральних якостей, відповідно до частин першої-четвертої статті 10-8 Закону №2136-VIII, Дорадча група:

a) вивчає всю отриману інформацію;

b) самостійно збирає додаткові дані з усіх джерел відповідно до статті 6 «Джерела інформації»;

c) за потреби просить кандидатів надати письмові пояснення;

d) проводить співбесіди відповідно до статті 7 «Співбесіди», зокрема для роз`яснення будь-яких сумнівів щодо їхніх високих моральних якостей;

e) ухвалює та виготовляє вмотивоване рішення щодо оцінки високих моральних якостей.

Дорадча група розпочинає процес оцінювання за критерієм високих моральних якостей із запиту до кандидатів про надання такої інформації та документів:

електронної адреси та номера телефона;

останньої заповненої декларації особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування;

письмового підтвердження ознайомлення з Положенням і Методологією Дорадчої групи;

копій усіх нотаріальних довіреностей (або даних з Єдиного реєстру довіреностей), виданих від імені чи на ім`я кандидата або членів його сім`ї, якщо такі довіреності чинні або були чинними впродовж останніх десяти років.

Вмотивоване рішення за результатами оцінки високих моральних якостей кандидата виготовляється Дорадчою групою упродовж 15 днів з дня його ухвалення.

60. Стаття 6 Методології встановлює, що для збору та аналізу інформації про кандидатів Дорадча група та її члени можуть:

здійснювати пошук інформації з відкритих джерел, у тому числі в інтернеті;

отримувати та перевіряти інформацію в реєстрах, базах даних, розпорядниками яких є органи державної влади;

використовувати інформацію, отриману від кандидатів, громадських організацій, медіа, органів влади та місцевого самоврядування;

просити фізичних або юридичних осіб надати пояснення, документи або інформацію, необхідну для оцінювання кандидатів;

звертатися за консультаціями до фахівців;

отримувати усні пояснення від інших осіб.

Дорадча група визначає строк подачі кандидатами запитаної інформації або оригіналів документів. Кандидат має підтвердити отримання запиту якомога швидше. За поважних причин строк може бути подовжений.

Кандидати мають право подавати запит на доступ до інформації, зібраної щодо них (крім інформації з обмеженим доступом). Доступ надається протягом трьох днів із моменту подання запиту, але не пізніше ніж за п`ять днів до або після проведення співбесід.

Якщо громадяни подають інформацію анонімно, така інформація не використовується для оцінювання, але її зміст може бути перевірений з інших джерел. Якщо Дорадча група отримала ту саму інформацію з кількох відкритих джерел, вона може бути використана в оцінюванні та доступна кандидату.

61. Суд встановив, що досьє кандидатки ОСОБА_1 не містило анонімних звернень, які були б покладені в основу Рішення ДГЕ. Інформація, отримана від ДГЕ, підтверджує, що відомості, які могли збігатися зі змістом будь-яких анонімних повідомлень, були опрацьовані та верифіковані виключно на підставі офіційних/відкритих джерел (реєстрів, декларацій та відповідей на запити).

62. Таким чином, вимогу абзацу 3 частини п`ятої статті 10-6 Закону № 2136-VIII щодо неврахування інформації, отриманої від анонімних джерел, було дотримано, а відомості, що могли мати анонімне походження, перевірено та використано лише після їх підтвердження з офіційних джерел.

63. Стаття 7 Методології визначає порядок співбесід.

Графік співбесід визначається на розсуд Дорадчої групи. Кандидат повинен підтвердити свою участь у співбесіді протягом двох календарних днів.

Співбесіду починає голова, після чого члени ставлять запитання. У кінці співбесіди кандидат може зробити коротку заключну заяву.

Присутність кандидата на співбесіді є обов`язковою. Якщо кандидат не з`явився без поважних причин, співбесіду може бути проведено без нього. Поважність причин визначає Дорадча група.

Кандидат не може надавати документи під час співбесіди, якщо вони раніше були запитані, але не надані у встановлений строк, крім випадків, коли група визнає подання обґрунтованим.

Під час співбесіди всі присутні зобов`язані дотримуватись належного порядку. Після попередження порушника голова має право видалити особу зі співбесіди.

64. Верховний Суд у рішенні від 09 грудня 2024 року у справі №990/286/24, розглядаючи питання правомірності оцінки кандидата на посаду судді Конституційного Суду України за критерієм «високі моральні якості», зазначив, що утворення Дорадчої групи як допоміжного органу у процесі відбору кандидатур на посаду судді Конституційного Суду покликане забезпечити відбір найбільш професійних та доброчесних суддів з бездоганною репутацією. Досягнення цієї мети потребує від Дорадчої групи всебічної перевірки та врахування усіх обставин, які в уявленні суспільства не узгоджуються з поняттям високих моральних якостей.

Повноваження Дорадчої групи включають розробку методології оцінювання моральних якостей і рівня компетентності у сфері права кандидатів, перевірку їх документів, а також проведення співбесід з кандидатами. Основним завданням Дорадчої групи є формування списку кандидатів, що відповідають встановленим критеріям, та подання цього списку суб`єктам призначення.

Оцінка кандидатів на посаду судді Конституційного Суду України здійснюється за двома основними критеріями: високі моральні якості та високий рівень компетентності в сфері права.

Суд підкреслив, що оцінка високих моральних якостей кандидатів включає не лише вивчення інформації про кандидата, а й аналіз сприйняття кандидата як об`єкта довіри з боку суспільства. Тому будь-які дії, які можуть поставити під сумнів моральні принципи кандидата, повинні розглядатися як підстави для ухвалення рішення про його невідповідність за критерієм високих моральних якостей.

65. Отже, кандидат, який претендує на посаду судді Конституційного Суду України, повинен усвідомлювати, що всі обставини його життя - як професійні, так і особисті - можуть бути предметом пильної уваги та обговорення. Усі аспекти його поведінки повинні відповідати найвищим стандартам моральності та етики, оскільки кожен суддя цього органу має бути взірцем не лише професійної компетентності, але й бездоганної репутації.

66. У рішенні від 15 серпня 2024 року у справі №990/136/24 Верховний Суд зазначив, що Дорадча група не перевіряє інформацію, надану іншими державними органами, але оцінює її у сукупності з власними даними та поясненнями кандидата для встановлення відповідності критерію високих моральних якостей. Суд підкреслив, що оцінка здійснюється на власний розсуд членів Дорадчої групи, оскільки закон не передбачає інших засад визначення доброчесності кандидата. Водночас кандидат зобов`язаний надати переконливі пояснення й докази, здатні усунути обґрунтовані сумніви у його невідповідності цьому критерію.

67. З огляду на зазначене, колегія суддів доходить висновку, що діяльність Дорадчої групи має дискреційний характер, оскільки передбачає певний ступінь розсуду під час оцінювання кандидатів. Здійснення такого розсуду повинно відбуватися виключно в межах наданих законом повноважень, із дотриманням установлених процедур, принципів добросовісності, неупередженості та обґрунтованості.

68. Зазначений висновок узгоджується також з позицією Великої Палати Верховного Суду, викладеній у постанові від 16 травня 2024 року у справі № 9901/107/19.

69. Згідно з Рекомендацією № R (80) 2 Комітету Міністрів Ради Європи державам-членам стосовно реалізації адміністративними органами влади дискреційних повноважень від 11 березня 1980 року під дискреційним слід розуміти повноваження, яке адміністративний орган, приймаючи рішення, може здійснювати з певною свободою розсуду, тобто коли такий орган може обирати з кількох юридично допустимих рішень те, яке він вважає найкращим за певних обставин.

70. Повноваження Дорадчої групи стосовно оцінювання кандидата відповідно до умов та правил Методології є дискреційними та виключною її компетенцією як уповноваженого органу, який створений та діє на підставі Закону №2136-VIII. Жоден суб`єкт, у тому числі й суд, не вправі втручатися у здійснення Дорадчою групою компетенції щодо оцінювання кандидатів на посаду судді Конституційного Суду в межах процедури відбору на зайняття вакантної посади судді.

71. ЄСПЛ, досліджуючи межі дискреційних повноважень адміністративного органу, виснував, що суди повинні утриматися від перевірки обґрунтованості актів, які прийняті органом влади, однак все ж таки суди повинні проконтролювати, чи не є викладені в них висновки адміністративних органів щодо обставин у справі довільними та нераціональними, не підтвердженими доказами або ж такими, що є помилковими щодо фактів; у будь-якому разі суди повинні дослідити такі акти, якщо їх об`єктивність та обґрунтованість є ключовим питанням правового спору (рішення у справі «Sigma Radio Television Ltd. v. Cyprus», заяви № 32181/04 та № 35122/05, пункти 156, 157; у справі «Putter v. Bulgaria», заява № 38780/02, пункти 47- 56; у справі «Bryan v. the United Kingdom», заява №19178/91, пункт 44).

72. Наведене дозволяє стверджувати, що межі дискреції Дорадчої групи щодо оцінювання кандидата на посаду судді Конституційного Суду не є необмеженими та підлягають зовнішньому публічному контролю. Процес оцінювання, як і прийняте за його результатом рішення, мають бути зрозумілим як кандидату на посаду судді Конституційного Суду України, так і незалежному сторонньому спостерігачу.

Обсяг і ступінь мотивації рішення залежить від конкретних обставин, які були предметом розгляду та дослідження, але у будь-якому випадку має показувати, приміром, що доводи (пояснення) кандидата на посаду судді було взято до уваги, і що важливо, давати розуміння, чим керувалася Дорадча група, коли оцінювала цього кандидата.

При цьому частиною четвертою статті 10-8 Закону № 2136-VIII, прямо обумовлено обов`язок Дорадчої групи за результатами оцінки високих моральних якостей кандидатів на посаду судді Конституційного Суду мотивувати рішення щодо оцінки відповідності кожного кандидата.

З огляду на наведене, Верховний Суд уважає, що вмотивованість рішення Дорадчої групи про невідповідність кандидата критерію високих моральних якостей є не лише формальним дотриманням вимог закону, а повинна забезпечити дотримання принципу правової визначеності у питанні встановлення підстав для прийняття такого рішення.

73. Зазначене відповідає позиції Верховного Суду, викладеною у рішеннях від 15 серпня 2024 року у справі №990/136/24 та від 09 грудня 2024 року у справі №990/286/24.

74. Зі встановлених Судом обставин убачається, що підставою для висновку про невідповідність кандидата ОСОБА_1 критерію високих моральних якостей слугували наступні обставини:

- недекларування коштів, отриманих від продажу автомобіля Volkswagen Jetta;

- придбання будинку та земельної ділянки у с. Тарасівка Київської області;

- запозичення фрагментів тексту з іншого мотиваційного листа кандидатки на посаду судді Конституційного Суду України.

75. Ураховуючи ці обставини, Дорадча група дійшла висновку про наявність обґрунтованих сумнівів щодо відповідності позивачки як кандидатки на посаду судді Конституційного Суду критерію «доброчесність» та компонентам «чесність», «сумлінність», законність джерел походження майна і відповідність рівня життя кандидата або членів його сім`ї задекларованим доходам.

Стосовно недекларування ОСОБА_1 коштів, отриманих від продажу автомобіля Volkswagen Jetta

76. Суд установив, що підставою для виникнення у Дорадчої групи обґрунтованого сумніву щодо відповідності ОСОБА_1 критерію доброчесності, зокрема за показником «сумлінність», стали обставини, пов`язані з незазначенням у її декларації за 2021 рік відомостей про дохід члена сім`ї - ОСОБА_2 - від продажу автомобіля Volkswagen Jetta 2015 року випуску.

77. Як убачається з матеріалів справи, у деклараціях за 2019 та 2021-2023 роки позивачка вказувала ОСОБА_2 як члена сім`ї. При цьому, у майновій декларації за 2019 рік кандидатка задекларувала серед власності ОСОБА_2 автомобіль Volkswagen Jetta 2015 року випуску вартістю 120 000 грн.

78. Як повідомила ОСОБА_1 . Дорадчій групі у відповіді на запит від 14 листопада 2024 року (запитання № 4.4), вказаний автомобіль було продано у 2021 році за 270 000 грн. Однак, у декларації за 2021 рік ОСОБА_1 , вказавши ОСОБА_2 членом сім?ї, не задекларувала за ним ані права власності на автомобіль Volkswagen Jetta 2015 року випуску, ані доходів від його продажу.

79. Пояснення ОСОБА_1 зводилися до того, що їй не було відомо про факт продажу автомобіля на момент подання декларації, а сам транспортний засіб належав ОСОБА_2 на праві особистої власності, у зв`язку з чим вона не вважала за необхідне декларувати отримані ним кошти.

80. Суд вказує, що згідно статті 1 Закону України «Про запобігання корупції» від 14 жовтня 2014 № 1700-VII (далі - Закон № 1700-VII) члени сім`ї:

а) особа, яка перебуває у шлюбі із суб`єктом, зазначеним у частині першій статті 3 цього Закону, та діти зазначеного суб`єкта до досягнення ними повноліття - незалежно від спільного проживання із суб`єктом;

б) будь-які особи, які спільно проживають, пов`язані спільним побутом, мають взаємні права та обов`язки із суб`єктом, зазначеним у частині першій статті 3 цього Закону (крім осіб, взаємні права та обов`язки яких не мають характеру сімейних), у тому числі особи, які спільно проживають, але не перебувають у шлюбі;

81. З положень пунктів 3 та 7 частини першої статті 46 Закону № 1700-VII вбачається, що у декларації відображаються транспортні засоби, що належать суб`єкту декларування або членам його сім`ї на праві власності, володіння чи користування, а також усі отримані ними доходи, у тому числі від відчуження майна. Закон не обмежує обов`язок декларування лише майном, що перебуває у спільній сумісній власності, а охоплює все майно, що належить членам сім`ї суб`єкта декларування.

82. Таким чином, враховуючи, що ОСОБА_1 визначала ОСОБА_2 членом своєї сім`ї, Суд погоджується з висновком ДГЕ, що у неї виник обов`язок зазначити у декларації або транспортний засіб, який перебував у власності члена сім`ї станом на початок звітного періоду, або дохід, отриманий ним від продажу цього майна. Невиконання такого обов`язку свідчить про недбале ставлення позивачки до виконання встановлених законом вимог щодо повного та достовірного декларування, що, у свою чергу, є проявом відсутності належної сумлінності як складової доброчесності.

83. Посилання позивачки на те, що Дорадча група мала отримати довідку НАЗК про результати повної перевірки декларації, суд оцінює як безпідставне. Закон № 2136-VIII не покладає на Дорадчу групу функцій контролю чи перевірки достовірності декларацій, які належать до компетенції НАЗК. Її повноваження полягають в оцінюванні поведінки кандидата через призму критеріїв високих моральних якостей, зокрема сумлінності та доброчесності.

84. З огляду на це Суд погоджується з висновком Дорадчої групи про те, що незазначення ОСОБА_1 у декларації відомостей про дохід члена сім`ї від продажу автомобіля Volkswagen Jetta 2015 року обґрунтовано викликали сумнів у її відповідності критерію доброчесності та показнику «сумлінність», який передбачає старанне, ретельне і відповідальне виконання покладених обов`язків, у тому числі щодо подання достовірної інформації в декларації особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, що несумісно з вимогами високих моральних якостей, необхідних для зайняття посади судді Конституційного Суду України.

Стосовно джерел походження коштів на придбання будинку та земельної ділянки у селі Тарасівка Київської області.

85. Суд установив, що підставою для виникнення у Дорадчої групи обґрунтованих сумнівів щодо відповідності ОСОБА_1 критерію доброчесності, зокрема за показниками «законність джерел походження майна», «відповідність рівня життя задекларованим доходам» та «відповідність способу життя статусу кандидата», стали обставини придбання у 2020 році членом сім`ї кандидатки - ОСОБА_2 - земельної ділянки площею 0,0604 га вартістю 335 231 грн та житлового будинку площею 130,1 кв. м вартістю 442 340 грн у селі Тарасівка Київської області.

86. Як убачається зі змісту рішення Дорадчої групи, у декларації за 2019 рік ОСОБА_1 зазначила ОСОБА_2 як члена своєї сім`ї, а у деклараціях за 2021- 2023 роки повторно відобразила відомості про нього, його майно та вказала житловий будинок у селі Тарасівка Київської області як місце свого проживання. Водночас у декларації за 2020 рік, поданій нею як кандидатом на посаду прокурора відповідно до пункту 10 частини першої статті 30 Закону України «Про прокуратуру», ОСОБА_2 зазначено не було. Однак, саме у цей період ним придбано житловий будинок та земельну ділянку.

87. Дорадча група також установила, що відповідно до відомостей декларацій та офіційних даних про доходи, за період з 1998 по 2020 рік у ОСОБА_2 не було задекларованих заощаджень, а сума його доходів була недостатньою для придбання зазначених об`єктів нерухомості. Документальних підтверджень джерел походження коштів на їх купівлю, в процесі подання пояснень, позивачкою не подано.

88. Оцінюючи зазначене Суд погоджується з висновками відповідача про те, що така невідповідність має істотне значення для оцінки відповідності кандидата компоненту «законність джерел походження майна» відповідно до пункту 2b (iv) Методології, згідно з яким не вважається законним дохід, який не був задекларований або щодо якого існують обґрунтовані сумніви у законності його отримання.

89. Крім того, пунктами 3 та 7 частини першої статті 46 Закону №1700-VII встановлено обов`язок суб`єкта декларування відображати у декларації відомості про майно, що належить йому та членам його сім`ї на праві власності, володіння чи користування, а також усі отримані ними доходи, у тому числі доходи від відчуження майна. Закон не обмежує обов`язок декларування лише майном, що перебуває у спільній власності, а поширює його на все майно членів сім`ї суб`єкта декларування.

90. Наявність у деклараціях за 2021- 2023 роки відомостей про цей самий об`єкт нерухомості та зазначення його як місця проживання кандидатки лише підтверджують зв`язок між придбанням майна і фактом його подальшого використання ОСОБА_1 , що вплинуло на формування у Дорадчої групи обґрунтованого сумніву у відповідності позивачки критерію доброчесності.

91. Позивачка у позовній заяві пояснила, що недекларування ОСОБА_2 у 2020 році було зумовлене відсутністю між ними сімейних відносин та спільного побуту, що вона не брала участі у придбанні нерухомості та не з`ясовувала джерела коштів ОСОБА_2 через особисті непорозуміння. Водночас вона стверджує, що законність походження коштів підтверджується результатами спеціальних перевірок, проведених Офісом Генерального прокурора України під час конкурсів на державну службу.

92. Проте Суд зазначає, що такі посилання не спростовують висновків Дорадчої групи. Відповідно до статті 56 Закону №1700-VII спеціальна перевірка проводиться з метою перевірки достовірності відомостей, зазначених у декларації особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, а також відсутності судимості, корупційних правопорушень чи інших обставин, що перешкоджають зайняттю посади.

93. Водночас Дорадча група, на відміну від органів, які здійснюють спеціальну перевірку, оцінює поведінку кандидата у сукупності всіх відомих фактів його професійного й особистого життя, враховуючи не лише правильність декларування станом на конкретний звітний період, а й послідовність, прозорість та морально-етичне сприйняття цих дій у цілому.

94. Факт проходження спеціальної перевірки відображає лише стан дотримання, зокрема, вимог законодавства про запобігання корупції на певний звітний період і не може вважатися безумовною підставою для висновку про відповідність кандидата критерію доброчесності, зокрема за компонентами «законність джерел походження майна», «відповідність рівня життя задекларованим доходам» та «відповідність способу життя статусу кандидата». Така перевірка не охоплює оцінки моральних аспектів поведінки особи, які, відповідно до частини третьої статті 10-8 Закону №2136-VIII та пункту 2b Методології, підлягають оцінюванню Дорадчою групою з урахуванням усієї сукупності життєвих обставин кандидата.

95. Суд зазначає, що проведення спеціальної перевірки не звільняє кандидата від обов`язку довести відповідність критеріям високих моральних якостей, а Дорадча група не є суб`єктом, відповідальним за правильність або повноту проведення спеціальних перевірок, і не зобов`язана перевіряти їх результати на предмет достовірності чи обґрунтованості. Вона здійснює оцінку поведінки кандидата виключно крізь призму морально-етичних критеріїв, у тому числі належного ставлення до обов`язку декларування та відкритості джерел доходів членів сім`ї.

96. Доводи позивачки про те, що Дорадча група мала звертатися до інших органів або отримувати додаткові документи для підтвердження своїх висновків, є безпідставними. Закон № 2136-VIII та Методологія не покладають на Дорадчу групу обов`язку проводити додаткові експертизи , а відповідно до пункту 2b (i) Методології, достатньою підставою для висновку про невідповідність кандидата є наявність обґрунтованих сумнівів, що випливають із сукупності встановлених фактів.

97. Отже, відсутність задекларованих заощаджень, недостатність офіційних доходів та одночасне придбання членом сім`ї кандидатки майна значної вартості об`єктивно створювали підстави для виникнення сумнівів у фінансовій прозорості та законності джерел походження коштів. За таких обставин Дорадча група правомірно здійснила оцінку доброчесності ОСОБА_1 , керуючись встановленими фактами та діючи в межах наданих законом повноважень.

98. Суд дійшов висновку, що рішення Дорадчої групи ґрунтується на фактичних даних і відповідає критеріям, визначеним пунктами 2b (i) та (iv) Методології. Наявна різниця між доходами ОСОБА_2 і вартістю придбаного ним майна, відсутність підтверджених законних джерел коштів, а також подальше використання цього майна ОСОБА_1 підтверджують обґрунтованість сумнівів Дорадчої групи щодо відповідності кандидатки критерію доброчесності в частині законності джерел походження майна та відповідності рівня життя задекларованим доходам.

99. Суд зазначає, що матеріали справи не містять документів, які б підтверджували статус ОСОБА_2 як члена сім`ї позивачки станом на 2020 рік, коли було набуте спірне майно. Водночас, відповідно до частини першої статті 1 Закону № 1700-VII та положень Методології, поняття «член сім`ї» (у значенні Закону) і можливість врахування майнового стану «близьких осіб» (у значенні Методології) охоплюють не лише осіб, які перебувають у шлюбі, а й тих, що спільно проживають, пов`язані спільним побутом та мають взаємні права й обов`язки.

100. Тому, з урахуванням послідовного декларування позивачкою ОСОБА_2 як члена сім`ї у 2021- 2023 роках, використання набутого у 2020 році будинку в с. Тарасівка як місця її фактичного проживання, а також встановленої Дорадчою групою відсутності відомостей про задекларовані заощадження чи офіційні джерела доходів у ОСОБА_2 на момент придбання зазначеного майна, Суд доходить висновку, що Дорадча група мала об`єктивні та обґрунтовані підстави враховувати ці обставини під час оцінки доброчесності позивачки за критерієм законності джерел походження майна та відповідності рівня життя задекларованим доходам.

101. Відтак доводи позивачки, викладені у позовній заяві, не спростовують встановлених Дорадчою групою обставин, а наведені нею мотиви не мають правового значення для оцінки моральної доброчесності у розумінні Закону № 2136-VIII та Методології.

Щодо запозичення фрагментів тексту мотиваційного листа кандидатки на посаду судді КСУ.

102. Суд у процесі розгляду справи установив, що однією з підстав для висновку Дорадчої групи про невідповідність ОСОБА_1 критерію високих моральних якостей стало виявлення збігів між текстом її мотиваційного листа та мотиваційним листом іншої кандидатки - ОСОБА_3 , яка брала участь у конкурсі на посаду судді Конституційного Суду України у 2017 році. На думку Дорадчої групи, такі збіги свідчать про можливе запозичення фрагментів тексту без посилання на автора, що стало підставою для обґрунтованого сумніву у дотриманні позивачкою правил академічної доброчесності.

103. Позивачка заперечила такі висновки, зазначивши, що мотиваційний лист написаний нею особисто, із використанням типових для офіційно-ділового стилю фраз і зворотів, які не мають ознак унікальності та не можуть вважатися об`єктом авторського права.

104. ОСОБА_1 вказала, що Дорадча група не здійснювала лінгвістичної або технічної експертизи, не обґрунтувала методологію визначення збігів і не довела, що подібність окремих фраз є результатом умисного копіювання.

105. На її думку, посилання Дорадчої групи на «академічну недоброчесність» не ґрунтується на нормах чинного законодавства, а зроблені висновки мають характер припущень.

106. Оцінюючи наведені доводи, Суд виходить із такого.

107. Відповідно до частини другої статті 19 Конституції України органи державної влади та їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією і законами України. Повноваження Дорадчої групи визначені статтею 10-2 Закону № 2136-VIII і охоплюють оцінювання моральних якостей кандидатів та рівня їхньої компетентності у сфері права.

108. Суд бере до уваги правову позицію Верховного Суду, викладену у рішенні від 29 лютого 2024 року у справі № 990/189/23, залишеному без змін постановою Великої Палати Верховного Суду від 30 травня 2024 року, де Суд вказав, що поняття «академічна доброчесність» визначене у Законі України «Про освіту», однак сфера дії цього Закону не поширюється на правовідносини, що виникають під час оцінювання кандидатів на посади суддів чи під час кваліфікаційних доборів. Верховний Суд наголосив, що академічна доброчесність є категорією, яка застосовується виключно у сфері освітнього процесу та не може бути критерієм моральної доброчесності чи професійної етики поза межами таких правовідносин.

109. У зв`язку із цим Суд вважає, що посилання Дорадчої групи на недотримання ОСОБА_1 принципів академічної доброчесності не має нормативного підґрунтя. Оцінювання кандидата має здійснюватися виключно за показниками, безпосередньо визначеними Методологією - чесністю, неупередженістю, сумлінністю, непідкупністю та дотриманням етичних норм, - а не за критеріями, передбаченими законодавством у сфері освіти.

110. Суд вказує, що мотиваційний лист кандидата на посаду судді не є науковою або творчою роботою, а має допоміжний характер у процедурі конкурсу й містить особисту мотивацію та суб`єктивне бачення ролі судді. Тому наявність певних схожих формулювань не може сама по собі свідчити про відсутність чесності чи етичності, якщо не доведено умислу на введення в оману або неправомірне присвоєння авторства.

111. Відповідно до частини другої статті 2 КАС України, адміністративні акти мають бути прийняті обґрунтовано, добросовісно, безсторонньо та пропорційно. Оскільки в оспорюваному рішенні Дорадчої групи відсутні обґрунтовані мотиви, які б пояснювали, яким чином схожість тексту мотиваційного листа впливає на оцінку моральних якостей кандидатки, суд дійшов висновку, що цей висновок не має достатнього фактичного і правового обґрунтування.

112. Таким чином, Суд вважає, що Дорадча група ототожнила академічну доброчесність з моральною доброчесністю. Відтак, висновок про невідповідність ОСОБА_1 критерію високих моральних якостей у цій частині є передчасним і не відповідає вимогам частини другої статті 2 КАС України щодо обґрунтованості, добросовісності й пропорційності адміністративного рішення.

113. Разом з тим, Суд констатує, що у частині мотивів (академічна доброчесність) Дорадчою групою не подано: верифікованої методики виявлення збігів (наприклад, лінгвістичної чи технічної експертизи); прикладів унікальних формулювань, які виходять за межі загальновживаного офіційно-ділового стилю; обґрунтування, яким чином встановлена подібність тексту безпосередньо впливає на оцінку моральних якостей ОСОБА_1 як кандидатки.

114. За цих умов, а також зважаючи на допоміжний характер мотиваційного листа у конкурсній процедурі, Суд доходить висновку, що доведеність запозичення тексту є незначною та не може самостійно, без додаткових підтверджуючих доказів, слугувати підставою для негативного висновку за критерієм «високі моральні якості».

115. Проаналізувавши надані докази та доводи сторін, Суд дійшов висновку, що з трьох обставин, покладених Дорадчою групою в основу оскаржуваного рішення, дві - стосовно недекларування доходів члена сім`ї від продажу транспортного засобу та невідповідності рівня життя задекларованим доходам - є належно підтвердженими, обґрунтованими й такими, що відповідають критеріям пунктів 2b (i) та (iv) Методології. У цій частині рішення Дорадчої групи відповідає вимогам законності, обґрунтованості та пропорційності. Водночас підстава, пов`язана із запозиченням фрагментів тексту мотиваційного листа кандидатки, не знайшла свого підтвердження в ході судового розгляду та не може розцінюватися як доведена. Проте встановлена необґрунтованість одного з мотивів не впливає на правомірність рішення в цілому, оскільки інші встановлені обставини є самостійними, істотними та достатніми для підтвердження висновку Дорадчої групи про невідповідність кандидатки критерію високих моральних якостей.

116. Узагальнюючи наведене, Суд зазначає, що Дорадча група здійснила оцінювання ОСОБА_1 як кандидатки на посаду судді Конституційного Суду України крізь призму усіх аспектів її життя - професійного, етичного та особистого. Використовуючи власні дискреційні повноваження, визначені статтею 10-2 Закону № 2136-VIII, ДГЕ ухвалила рішення на підставі комплексного аналізу поданих матеріалів, пояснень кандидатки та співставлення встановлених фактів із критеріями високих моральних якостей, визначеними Методологією.

Позивачка не надала належних доказів того, що під час ухвалення оскаржуваного рішення Дорадчою групою було використано недостовірну або непідтверджену письмовими доказами інформацію. Її незгода з оцінкою членів Дорадчої групи щодо певних обставин не спростовує того, що зазначені у рішенні факти могли об`єктивно викликати обґрунтований сумнів у відповідності кандидатки критерію високих моральних якостей у розумінні частини третьої статті 10-8 Закону № 2136-VIII.

117. Суд наголошує, що навіть за відсутності у рішенні частини мотивів про академічну доброчесність результат оцінювання залишився б незмінним, оскільки кожен з інших мотивів (недекларування коштів, отриманих від продажу автомобіля Volkswagen Jetta та придбання будинку і земельної ділянки у с. Тарасівка Київської області) як окремо, такі разом, є самостійним і достатнім для формування обґрунтованого сумніву у відповідності кандидата критерію високих моральних якостей (пункт 2b Методології).

118. Суд також наголошує, що, виявивши намір брати участь у відборі кандидатів на посаду судді Конституційного Суду України, позивачка погодилася з процедурними умовами конкурсу, зокрема на проведення щодо неї оцінювання доброчесності, перевірку відомостей про її професійну діяльність та обставини особистого життя. Позивачка мала усвідомлювати, що результати такого оцінювання можуть не збігатися з її власними переконаннями або очікуваннями.

119. Відповідно до частини тридцять другої статті 10-2 Закону № 2136-VIII, рішення Дорадчої групи у процесі конкурсного відбору може бути скасоване судом лише у випадках, коли:

склад Дорадчої групи, який ухвалив рішення, був неповноважним;

рішення не підписано будь-ким із членів Дорадчої групи, які брали участь у його ухваленні;

рішення не містить мотивів, з яких Дорадча група дійшла відповідних висновків.

120. За результатами судового розгляду таких підстав не встановлено.

121. Отже, Суд дійшов висновку, що рішення ДГЕ прийнято в межах визначених законом повноважень, з дотриманням принципів законності, обґрунтованості, пропорційності та розсудливості.

ВИСНОВКИ ЗА РЕЗУЛЬТАТАМИ РОЗГЛЯДУ ПОЗОВНОЇ ЗАЯВИ

122. Відповідно до частини першої та пункту 1 частини другої статті 245 КАС України при вирішенні справи по суті суд може задовольнити позов повністю або частково чи відмовити в його задоволенні повністю або частково.

123. У разі задоволення позову суд може прийняти рішення про визнання протиправним та нечинним нормативно-правового акта чи окремих його положень.

124. Таким чином, виходячи з меж заявлених позовних вимог, системного аналізу наведених положень законодавства та доказів, наявних в матеріалах справи, Суд дійшов висновку про необґрунтованість заявленого адміністративного позову та відсутність підстав для його задоволення.

Висновки стосовно розподілу судових витрат

За правилами статті 139 КАС України понесені позивачкою витрати у виді судового збору за подання позову у цій справі відшкодуванню не підлягають.

На підставі викладеного та керуючись статтями 241-246, 266 КАС України, Суд

У Х В А Л И В :

Відмовити у задоволенні позову ОСОБА_1 до Дорадчої групи експертів Конституційного суду України про визнання протиправним та скасування рішення Дорадчої групи експертів Конституційного Cуду України від 28 січня 2025 року № 1.20.

Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо таку скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги судове рішення Верховного Суду, якщо його не скасовано, набирає законної сили після набрання законної сили рішенням Великої Палати Верховного Суду за наслідками апеляційного перегляду.

Рішення може бути оскаржено до Великої Палати Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня складання повного рішення суду.

Головуючий суддя Я.О. Берназюк

Судді: А.Ю. Бучик

В.М. Кравчук

О.П. Стародуб

В.М. Шарапа