Справа № 640/24027/20
Суддя: Стрельнікова Наталя Вікторівна
Дата ухвалення: 2025-11-25 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ЗАПОРІЗЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
РІШЕННЯ

25 листопада 2025 року Справа № 640/24027/20 ЗП/280/323/25 м.Запоріжжя
Запорізький окружний адміністративний суд у складі судді Стрельнікової Н.В., розглянувши в порядку письмового за правилами спрощеного позовного провадження адміністративну справу

за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "Е2+"

до Головного управління ДПС у м. Києві

про визнання протиправними та скасування податкових повідомлень-рішень від 25.09.2020,

ВСТАНОВИВ:

Позивач звернувся з позовом про визнання протиправними та скасування податкових повідомлень - рішень від 25.09.2020 № відповідно до якого зменшено суму бюджетного відшкодування з податку на додану вартість в розмірі 795 425,00грн. та застосовано штрафну санкцію в розмірі 198 856,00грн. № від 25.09.2020 відповідно до якого зменшено розмір від`ємного значення суми податку на додану вартість в розмірі 102 529,00грн. та зобов`язання відповідача внести до Реєстру заяв про повернення суми бюджетного відшкодування податку на додану вартість дані щодо узгодженої суми бюджетного відшкодування, заявленого позивачем у розмірі 795 425, 00 грн. у відповідності до абз. 2 п. 200.15 ст. 200 ПК України.

Ухвалою Окружного адміністративного суду міста Києва від 08.10.2020 прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито провадження в адміністративній справі. Призначено розгляд справи в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін та проведення судового засідання за наявними у справі матеріалами.

Супровідним листом від 24.10.2023 на виконання положень п. 2 розділу II Прикінцеві та перехідні положення Закону України № 2825-ІХ скеровано матеріали адміністративної справи до Запорізького окружного адміністративного суду за належністю.

Справа надійшла до Запорізького окружного адміністративного суду 27.02.2025.

Згідно протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 27.02.2025 справу передано на розгляд головуючому судді Стрельніковій Н.В.

Ухвалою судді від 04.03.2025 прийнято справу до свого провадження та запропоновано позивачу актуалізувати позовні вимоги у справі (виказати актуальну свою позицію щодо підтримання позовних вимог), а відповідачам надати актуальний відзив у справі (за необхідності).

В обґрунтування позовних вимог позивач вказав, що товариство отримало спірні ППР від 25.09.2020 року № (форма «В1») ГУ ДПС у м. Києві відповідно до якого зменшено суму бюджетного відшкодування з податку на додану вартість в розмірі "95 425,00 грн та застосовано штрафну санкцію в розмірі 198 856,00 грн. та ППР від 25.09.2020 року № (форма «В4») ГУ ДПС у м. Києві відповідно до якого зменшено розмір від`ємного значення суми податку на додану вартість в розмірі 102 529,00 грн. В Акті перевірки з питань достовірності нарахування сум бюджетного відшкодування податку на додану вартість на поточний рахунок платника податку за червень 2020 року № 64/26-15-07-04-01/41656270 від 16.09.2020 було встановлено порушення п. 185.1 ст. 185, п. 198.1, п. 198.2, п. 198.6 ст. 198, п. 200.1 п. 200.4 ст. 200, п. 201.1 ст. 201 ПКУ -завищено суму бюджетного відшкодування з ПДВ TOB «Е2+» по взаємовідносинах з TOB «Стейдж альянс» код СДР 43209597) за період з 01.01.2020 по 30.06.2020 з ФОП ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_1 ) за період з 01.01.2020 по 30.06.2020 року та з TOB «ІК «Коррокоут-Україна» () за період з 01.01.2020 по 30.06.2020 року на загальну суму 795 425,00 грн із застосуванням штрафної санкції в розмірі 198 856 грн. Підставою зменшення сум бюджетного відшкодування податку на додану вартість на поточний рахунок платника податку за червень 2020 року на думку ГУ ДПС у м. Києві є підмінна товарних позицій придбаних ТОВ «Стейдж альянс» та не реальність здійснення господарських операцій з надання ремонтних послуг та поставки товару по ланцюгу ТОВ «Стейдж альянс» з його контрагентами. Проте під час документальної позапланової виїзної перевірки ТОВ «Е2+» надано всі первинні документи на підтвердження здійснення господарських операцій з контрагентом ТОВ «Стейдж альянс» про що зазначено на ст. 3 Акту перевірки. Підставою зменшення сум бюджетного відшкодування податку на додану вартість на поточний рахунок платника податку за червень 2020 року на думку ГУ ДПС у м. Києві є висновок контролюючого органу про не можливість надання ФОП ОСОБА_2 послуг Позивачу з демонтажу та монтажу насосних агрегатів електродвигунів та прокладання електричних кабельних ліній для підключення насосів і часткового перетворювача на об`єкті у зв`язку не можливістю виконувати вказані послуги власними силами та без залучення інших фізичних осіб. Проте вкотре наголошуємо, що ТОВ «Е2+» до перевірки надано всі первинні документи на підтвердження здійснення господарських операцій між Позивачем та ФОП ОСОБА_2 та стверджуємо про реальність здійснення операцій по отриманню послуг відповідно до умов Договір про надання послуг. Підставою зменшення сум бюджетного відшкодування податку на додану вартість на поточний рахунок платника податку за червень 2020 року на думку ГУ ДПС у м. Києві є висновок контролюючого органу про не можливість надання ТОВ «ІК « «Коррокоут-Україна» послуг Позивачу з капітального ремонту обладнання власними силами без залучення третіх осіб. Таким чином, висновки контролюючого органу що призвели до зменшення суми бюджетного відшкодування ТОВ «Е2+» зроблені на підставі аналізу відносин між учасниками попередніх ланцюгів постачань товарів та послуг, що не мають безпосереднього впливу на дослідження факту реальності господарських операцій, вчинених між замовником та його безпосередніми контрагентами. Позивач не погоджується з позицією контролюючого органу, вважає, що ППР є протиправними та таким, що підлягає скасуванню. Просили позов задовольнити.

У відзиві на позовну заяву, відповідач не погоджується з позовними вимогами позивача. В огрунтування зазанчає, що оскільки реальність та можливість вчинення даних господарських операиій у постачальників відсутня, а наслідком для податкового обліку є лише фактичний рух активів, а не задекларований на папері V ТОВ «Е2+ не було підстав для податкового обліку вказаних операиій. Дані факти дають змогу дійти висновку щодо реєстраиії підприємств-постачальників ТОВ «СТЕЙДЖ АЛЬЯНС» (код 43209597). ТОВ «МАКСАЛ ГРУП» (код 42419367). ТОВ «ОВУН ТРЕЙД» (код 43051933). ТОВ «МОРНАР» (код 43496065). ТОВ «СТЕЙТВІЛЬ» (код 43496023). ТОВ «СКАЙМЕР» (код 43500385). ТОВ «ДАНЧЕРЗ» (код 43591671). ТОВ «МЕЙКОН ЛТД» (код 43496002). ТОВ «ВІВО ТРЕЙДІНГ» (код 430492591 ФОП « ОСОБА_3 » (код ) ТОВ «ІНЖИНІРИНГОВА КОМПАНІЯ «КОРРОКОУТ-УКРАЇНА» (код 42081396) ТОВ «АВЛ-ТРЕЙД» (код 38836022). з метою надання послуг по ухиленню від сплати податків реально діючим СПД, шляхом незаконного формування податкового кредиту з ознаками фіктивності, у т. ч. ТОВ «Е2+». Вищенаведені факти з підміни товару по ланцюгу постачання свідчать про неможливість здійснення ТОВ «СТЕЙДЖ АЛЬЯНС» (код 43209597), ТОВ «МАКСАЛ ГРУП» (код 42419367), ТОВ «ОВУН ТРЕЙД» (код 43051933), ТОВ «МОРНАР» (код 43496065), ТОВ «СТЕЙТВІЛЬ» (код 43496023), ТОВ «СКАЙМЕР» (код 43500385), ТОВ «ДАНЧЕРЗ» (код 43591671), ТОВ «МЕЙКОН ЛТД» (код 43496002), ТОВ «ВІВО ТРЕЙДІНГ» (код 43049259), ФОП « ОСОБА_3 » (код НОМЕР_1 ) ТОВ «ІНЖИНІРИНГОВА КОМПАНІЯ «КОРРОКОУТ-УКРАЇНА» (код 42081396) ТОВ «АВЛ-ТРЕЙД» (код 38836022) господарських операцій, у зв`язку із відсутністю факту (джерела) його законного введення в обіг та відсутність факту реального одержання (купівлі) у період з січня 2020 року по червень 2020 року, що засвідчує недійсність (неможливість) формування ним відповідного активу та доказує фіктивність введення в обіг ідентифікованого товару та нереальність здійснення господарських операцій з ТОВ «СТЕЙДЖ АЛЬЯНС» (код 43209597), ТОВ «МАКСАЛ ГРУП» (код 42419367), ТОВ «ОВУН ТРЕЙД» (код 43051933), ТОВ «МОРНАР» (код 43496065), ТОВ «СТЕЙТВІЛЬ» (код 43496023), ТОВ «СКАЙМЕР» (код 43500385), ТОВ «ДАНЧЕРЗ» (код 43591671), ТОВ «МЕЙКОН ЛТД» (код 43496002), ТОВ «ВІВО ТРЕЙДІНГ» (код 43049259), ФОП « ОСОБА_3 » (код НОМЕР_1 ) ТОВ «ІНЖИНІРИНГОВА КОМПАНІЯ «КОРРОКОУТ-УКРАЇНА» (код 42081396) ТОВ «АВЛ-ТРЕЙД» (код 38836022) відповідно з постачання (продажу) вищевказаних послуг на адресу ТОВ «Е2+». Отже, враховуючи вищевикладене, не можливо встановити, що ТОВ «СТЕЙДЖ АЛЬЯНС» (код 43209597), ТОВ «МАКСАЛ ГРУП» (код 42419367), ТОВ «ОВУН ТРЕЙД» (код 43051933), ТОВ «МОРНАР» (код 43496065), ТОВ «СТЕЙТВІЛЬ» (код 43496023), ТОВ «СКАЙМЕР» (код 43500385), ТОВ «ДАНЧЕРЗ» (код 43591671), ТОВ «МЕЙКОН ЛТД» (код 43496002), ТОВ «ВІВО ТРЕЙДІНГ» (код 43049259), ФОП « ОСОБА_4 » (код ) ТОВ «ІНЖИНІРИНГОВА КОМПАНІЯ «КОРРОКОУТ- УКРАЇНА» (код 42081396) ТОВ «АВЛ-ТРЕЙД» (код 38836022) з січня 2020 року по червень 2020 року фактично могли надати вищевказані послуги та поставити товар на суму ПДВ 897 954 грн., на адресу ТОВ «Е2+». Фактично ТОВ «Е2+» здійснено безпідставне документальне оформлення нереальної господарської операції з одержання (купівлі) при складенні первинних документів: договорів поставки, змісту операції - її вид (купівля, транспортування, зберігання, оплата тощо), найменування (номенклатура, асортимент), інші характеристики товару та одиниця виміру, обсягу операції - кількість, ціна та загальна вартість або сума перерахування коштів без урахування ПДВ і сума ПДВ, всупереч норм частини першої ст.9 Закону України «Про бухгалтерський облік та фінансову звітність в Україні». При перенесенні ТОВ «Е2+» інформації з неправомірно складених первинних документів до облікових регістрів бухгалтерського обліку: рахунки бухгалтерського обліку 281 «Товари на складі», 631 «Розрахунки з вітчизняними постачальниками», 6442 «Податковий кредит», 311 «Поточні рахунки в національній валюті», порушено норми частини п`ятої ст.9 Закону України «Про бухгалтерський облік та фінансову звітність в Україні», п. 1.2 Положення про документальне забезпечення записів у бухгалтерському обліку, затвердженого наказом Міністерства фінансів України від 24.05.1995 №88. Отже, ТОВ «Е2+» не виконано вимоги ведення бухгалтерського обліку, який є підставою для податкового обліку, регламентується Законом України «Про бухгалтерський облік та фінансову звітність в Україні» від 16.07.1999 №996. Просили у задоволення позовних вимог відмовити.

Ухвалою суду від 06.05.20205 клопотання представника відповідача 1 про його заміну правонаступником задоволено. Замінено первинного відповідача Головне управління ДПС у м. Києві () на правонаступника - Головне управління ДПС у м. Києві (вул. Шолуденка, буд. 33/19, м.Київ, 04116; код ЄДРПОУ ВП 44116011).

Перевіривши матеріали справи, вирішивши питання, чи мали місце обставини, якими обґрунтовувалися вимоги, та якими доказами вони підтверджуються, чи є інші фактичні дані, які мають значення для вирішення справи, та докази на їх підтвердження, яку правову норму належить застосувати до цих правовідносин, судом встановлено наступне.

Відповідно до умов визначених ст. 200 ПКУ TOB «Е2+» (код ЄДР 41656270) 17.07.2020 до ГУ ДПС у м. Києві, подано до ДПІ у Голосіївському районі м. Києва податкову декларацію з податку на додану вартість за червень 2020 року з розрахунком суми бюджетного відшкодування на суму 3 878 447,00 грн.

До відшкодування були заявлені наступні періоди та суми:

квітень-червень 2020 Реєстрація митної декларації Насоси.агрегати1 523 620,56 грн.,

грудень 2019, лютий-березень 2020 ДП 100%-ОЮ ІНОЗЕМНОЮ ІНВЕСТИЦІЄЮ "СІМЕНС УКРАЇНА" Обладнання 245 178,99 грн.,

січень, березень- червень 2020 ОСОБА_2 ремонт насосів, матеріали, послуг 185 210,60 грн.,

лютий-червень 2020 року ПП "РЕМСЕРВІС- ЕЛЕКТРОМОТОР" Демонтаж, монтаж та модернізацію електродвигуні 698 000,01 грн.,

січень-квітень 2020 року ТОВ "ІНЖИНІРИНГОВА КОМПАНІЯ "КОРРОКОУТ-Україна "Ремонт насоса Sigma 227 500,00 грн.

січень, травень- червень 2020 року TOB "СТЕИДЖ АЛЬЯНС" Послуги з капітального ремонту, демонтажу та монтажу насосів; за електродвигуни, насо 382 714,10 грн.,

березень, травень 2019; січень, березень- травень 2020 року ТОВ ВИРОБНИЧО- ТЕХНІЧНИЙ ЦЕНТР "ДИНАМО-КОНТИНЕНТ" Електротехнічне обладнання, роботи 596 056,0'7 грн.,

травень 2020 року TOB "АЛБТЕК02019" обладнання КСО-272-УЗ 20 166,67

Всього 3 878 447, 00 грн.

Відповідно до наказу Головного управління ДПС у м. Києві від 13.08.2020 №5012, заступником начальника відділу з питань відшкодування ПДВ управління спеціального аудиту Головного управління ДПС у м. Києві Олійником Дмитром Анатолійовичем та головним державним ревізором-інспектором відділу з питань відшкодування ПДВ управління спеціального аудиту Головного управління ДПС у м. Києві Громійчук Валентиною Вікторівною відповідно до п.п.78.1.8 ст.78 розділу V Податкового кодексу України (далі - Кодексу) проведено документальну позапланову виїзну перевірку ТОВАРИСТВА З ОБМЕЖЕНОЮ ВІДПОВІДАЛЬНІСТЮ «Е2+» (далі - ТОВ «Е2+») з питань достовірності нарахування сум бюджетного відшкодування податку на додану вартість на поточний рахунок платника податку за червень 2020 року (податкова декларація з податку на додану вартість від 17.07.2020 № ).

Відповідальною особою ТОВ ««Е2+» за період, що перевіряється, був:

-Генеральний директор - Чубатенко Андрій Олександрович (РНОКПП НОМЕР_2 ) за період з 01.02.2019 по день підписання акта перевірки (згідно з наказом про призначення від 01.02.2019 №01/02/19).

-Головний бухгалтер - не передбачено штатним розписом.

Направлення від 26.08.2020 №1523/26-15-05-04-01, від 02.09.2020 №17/26-15-07-04-01 та копію наказу ГУ ДПС у м. Києві від 13.08.2020 №5012 вручено 26.08.2020 під розписку генеральному директору ТОВ «Е2+» Чубатенко Андрію Олександровичу та представнику ТОВ «Е2+» Штефан Валентині Іванівні (згідно Довіреності).

В результаті аналізу встановлених перевіркою обставин не можливо встановити, що ТОВ «СТЕЙДЖ АЛЬЯНС» (код 43209597), ТОВ «МАКСАЛ ГРУП» (код 42419367), ТОВ «ОВУН ТРЕЙД» (код 43051933),ТОВ «МОРНАР» (код 43496065), ТОВ «СТЕЙТВІЛЬ» (код 43496023), ТОВ «СКАЙМЕР» (код 43500385), ТОВ «ДАНЧЕРЗ» (код 43591671), ТОВ «МЕЙКОН ЛТД» (код 43496002), ТОВ «ВІВО ТРЕЙДІНГ» (код 43049259), ФОП « ОСОБА_3 » (код ) ТОВ «ІНЖИНІРИНГОВА КОМПАНІЯ «КОРРОКОУТ-УКРАЇНА» (код 42081396) ТОВ «АВЛ-ТРЕЙД» (код 38836022) з січня 2020 року по червень 2020 року фактично могли надати вищевказані послуги та поставити товар на суму ПДВ 897 954 грн., на адресу ТОВ «Е2+».

На порушення вимог п.185.1 ст.185, п.198.1 п.198.2 п.198.3, п.198.6 ст.198, п. 200.1, п.200.4 ст. 200, п. 201.1, ст.201, Кодексу ТОВ «Е2+» (код 41656270) завищено суму бюджетного відшкодування податку на додану вартість на поточний рахунок платника у банку (рядок 20.2.1 декларації) за червень 2020 року на 795 425 грн., та завищено суму від`ємного значення, що зараховується до складу податкового кредиту наступного звітного (податкового) періоду за червень 2020 року на суму 102 529 гривень, (р.21 Декларації з ПДВ).

За результатами вищевказаної перевірки складено Акт від 16.09.2020 364/26-15-07- 04 01/41656270, на підставі якого винесено податкові повідомлення - рішення, а саме:

-ППР від 25.09.2020 року № (форма «В1») ГУ ДПС у м. Києві відповідно до якого зменшено суму бюджетного відшкодування з податку на додану вартість в розмірі "95 425,00 грн та застосовано штрафну санкцію в розмірі 198 856,00 грн.

-ППР від 25.09.2020 року № (форма «В4») ГУ ДПС у м. Києві відповідно до якого зменшено розмір від`ємного значення суми податку на додану вартість в розмірі 102 529,00 грн.

25 вересня 2020 року Генеральним директором Чубатенком А.О. Товариство з обмеженою відповідальністю «Е2+» отримав податкові повідомлення-рішення ГУ ДПС у м. Києві від. 25.09.2020 № та від 25.09.2020 № .

Не погоджуючись їх спірними ППР, позивач звернувся до суду із вказаним позовом.

Вирішуючи спірні правовідносини, суд виходить з такого.

Відповідно до статті 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Відносини, що виникають у сфері справляння податків і зборів, порядок їх адміністрування, права, обов`язки платників податків та зборів, компетенцію контролюючих органів, повноваження і обов`язки їх посадових осіб під час адміністрування податків, а також відповідальність за порушення податкового законодавства регулюються Податковим кодексом України від 02 грудня 2010 року № 2755-VI(далі -ПК України).

Відповідно до вимог пункту200.1 ст. 200 ПК України сума податку, що підлягає сплаті (перерахуванню) до Державного бюджету України або бюджетному відшкодуванню, визначається як різниця між сумою податкового зобов`язання звітного (податкового) періоду та сумою податкового кредиту такого звітного (податкового) періоду.

Пунктом 200.4 статті 200 ПК України визначено, що при від`ємному значенні суми, розрахованої згідно з пунктом 200.1 цієї статті, така сума:

а) враховується у зменшення суми податкового боргу з податку, що виник за попередні звітні (податкові) періоди (у тому числі розстроченого або відстроченого відповідно до цього Кодексу) в частині, що не перевищує суму, обчислену відповідно до пункту200-1.3 статті 200-1цьогоКодексуна момент отримання контролюючим органом податкової декларації, а в разі відсутності податкового боргу -

б) або підлягає бюджетному відшкодуванню за заявою платника у сумі податку, фактично сплаченій отримувачем товарів/послуг у попередніх та звітному податкових періодах постачальникам таких товарів/послуг або до Державного бюджету України, в частині, що не перевищує суму, обчислену відповідно до пункту200-1.3 статті 200-1цьогоКодексуна момент отримання контролюючим органом податкової декларації, на поточний рахунок платника податку та/або у рахунок сплати грошових зобов`язань або погашення податкового боргу такого платника податку з інших платежів, що сплачуються до державного бюджету.

Не підлягає бюджетному відшкодуванню сума від`ємного значення, до розрахунку якої включено суми податку, сплачені отримувачем товарів/послуг у попередніх та звітному податкових періодах постачальникам товарів/послуг, які використані або будуть використані в операціях з першого постачання житла (об`єктів житлової нерухомості), неподільного житлового об`єкта незавершеного будівництва/майбутнього об`єкта житлової нерухомості. Суми такого від`ємного значення зараховуються до складу податкового кредиту наступного звітного (податкового) періоду до її повного погашення податковими зобов`язаннями;

в) та/або зараховується до складу податкового кредиту наступного звітного (податкового) періоду.

Згідно з пунктом 200.7-200.9 статті200 ПК України платник податку, який має право на отримання бюджетного відшкодування та прийняв рішення про повернення суми бюджетного відшкодування, подає відповідному контролюючому органу податкову декларацію та заяву про повернення суми бюджетного відшкодування, яка відображається у податковій декларації.

До податкової декларації або уточнюючих розрахунків (в разі їх подання) платником податків додаються розрахунок суми бюджетного відшкодування та оригінали митних декларацій. У разі якщо митне оформлення товарів, вивезених за межі митної території України, здійснювалося з використанням електронної митної декларації, така електронна митна декларація надається контролюючим органом за місцем митного оформлення контролюючому органу за місцем обліку такого платника податків в порядку, затвердженому центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну фінансову політику, в електронній формі з дотриманням умови щодо реєстрації кваліфікованого електронного підпису відповідно до закону.

Форма заяви про відшкодування та форма розрахунку суми бюджетного відшкодування визначаються центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування державної фінансової політики.

Відповідно до пункту200.14 статті 200 ПК Україниякщо за результатами камеральної або документальної перевірки, контролюючий орган виявляє невідповідність суми бюджетного відшкодування сумі, заявленій у податковій декларації, то такий орган:

б) у разі перевищення заявленої платником податку суми бюджетного відшкодування над сумою, визначеною контролюючим органом за результатами перевірок, надсилає платнику податку податкове повідомлення, в якому зазначаються сума такого перевищення та підстави для її вирахування;

в) у разі з`ясування за результатами проведення перевірок факту, за яким платник податку не має права на отримання бюджетного відшкодування, надсилає платнику податку податкове повідомлення, в якому зазначаються підстави відмови в наданні бюджетного відшкодування.

Порядок заповнення і подання податкової звітності з податку на додану вартість затвердженоНаказом Міністерства фінансів України 28 січня 2016 року № 21та зареєстровано в Міністерстві юстиції України 29 січня 2016 року за № 159/28289 (далі - Порядок № 21).

Відповідно до розділу III «Розрахунки за звітний період» розділу V Порядку №21: 1) якщо в результаті розрахунку різниці між сумою податкових зобов`язань (рядок 9) і податкового кредиту (рядок 17) отримано позитивне значення, то заповнюється рядок 18 декларації.

У рядку 18 вказується сума податку на додану вартість, яка підлягає нарахуванню за підсумками поточного звітного (податкового) періоду та сплачується до загального фонду державного бюджету у порядку, визначеному у статті 200 Кодексу;

2) якщо в результаті розрахунку значення різниці між сумою податкових зобов`язань (рядок 9) і податкового кредиту (рядок 17) отримано від`ємне значення, то заповнюється рядок 19 декларації.

При від`ємному значенні суми податку на додану вартість, розрахованої інвестором (оператором) за угодою про розподіл продукції, така сума підлягає відшкодуванню інвестору (оператору) в порядку та строки, передбачені угодою про розподіл продукції, затвердженою Кабінетом Міністрів України. При цьому інвестор (оператор) має право на автоматичне бюджетне відшкодування такої суми в повному обсязі.

З рядка 19 визначається сума перевищення від`ємного значення над сумою, обчисленою відповідно до пункту 200_1.3 статті 200-1 розділу V Кодексу на момент подання податкової декларації. Визначена сума вказується у рядку 19.1 та зараховується до складу податкового кредиту наступного звітного (податкового) періоду (рядок 21).

У разі якщо сума від`ємного значення (рядок 19) менша або дорівнює сумі, обчисленій відповідно до пункту 200_1.3 статті 200-1 розділу V Кодексу на момент подання податкової декларації, рядок 19.1 не заповнюється.

Сума, обчислена відповідно до пункту 200-1.3 статті 200-1 розділу V Кодексу на момент подання податкової декларації, зазначається у відповідному службовому полі у рядку 19.1;

3) сума від`ємного значення, що не перевищує суми, обчисленої відповідно до пункту 200-1.3 статті 200-1 розділу V Кодексу на момент подання податкової декларації (рядок 19 - рядок 19.1), зазначається у рядку 20;

4) сума від`ємного значення (рядок 20 у декларації):

підлягає бюджетному відшкодуванню (відображається у рядку 20.2): на рахунок платника у банку (відображається у рядку 20.2.1) та/або у рахунок сплати грошових зобов`язань або погашення податкового боргу з інших платежів, що сплачуються до Державного бюджету України (відображається у рядку 20.2.2).

Платники податку, які відповідно до статті 200 розділу V Кодексу мають право на бюджетне відшкодування податку на додану вартість, здійснюють розрахунок бюджетного відшкодування та додають до декларації (ДЗ) (додаток 3) та (Д4) (додаток 4).

Розрахунок суми бюджетного відшкодування здійснюється в межах суми, обчисленої відповідно до пункту 200'1.3 статті 200'1 розділу V Кодексу на момент подання податкової декларації, за вирахуванням від`ємного значення поточного звітного (податкового) періоду, зарахованого у зменшення суми податкового боргу з податку на додану вартість.

Значення рядка 3 таблиці 1 (ДЗ) (додаток 3) переноситься до рядка 20.2 декларації;

зараховується до складу податкового кредиту наступного звітного (податкового) періоду.

При заповненні рядка 20.2 обов`язковим є подання (ДЗ) (додаток 3) та (Д4) (додаток 4).

Залишок від`ємного значення після вирахування суми податкового боргу та суми бюджетного відшкодування (рядок 20 - рядок 20.1- рядок 20.2) відображається у рядку 20.3;

5) сума від`ємного значення, що зараховується до складу податкового кредиту наступного звітного (податкового) періоду (рядок 19.1+ рядок 20.3), відображається у рядку 21 та переноситься до рядка 16.1 наступного звітного (податкового) періоду.

Як убачається з матеріалів справи, відповідач, провівши камеральну перевірку податкової звітності позивача, дійшов висновку про завищення позивачем бюджетного відшкодування у сумі відшкодування за червень 2020 року на загальну суму 795 425,00 грн та завищено суму від`ємного значення, що зараховується до складу податкового кредиту наступного звітного періоду за червень 2020 на загальну суму 102 529,00 грн.

Підставою зменшення сум бюджетного відшкодування податку на додану вартість на поточний рахунок платника податку за червень 2020 року за позицією ГУ ДПС у м. Києві по взаємовідносинам Позивача з TOB «Стейдж альянс» є підмінна товарних позицій придбаних ТОВ «Стейдж альянс» та не реальність здійснення господарських операцій з надання ремонтних послуг та поставки товару по ланцюгу ТОВ «Стейдж альянс» з його контрагентами;

Підставою зменшення сум бюджетного відшкодування податку на додану вартість на поточний рахунок платника податку за червень 2020 року на думку ГУ ДПС у м. Києві по взаємовідносинам Позивача з ФОЛ Мількович Є.К. є висновок контролюючого органу про не можливість надання ФОП ОСОБА_2 послуг Позивачу з демонтажу та монтажу насосних агрегатів електродвигунів та прокладання електричних кабельних ліній для підключення насосів і часткового перетворювача на об`єкті у зв`язку не можливістю виконувати вказані послуги власними силами та без залучення інших фізичних осіб.

Підставою зменшення сум бюджетного відшкодування податку на додану вартість на поточний рахунок платника податку за червень 2020 року за позицією ГУ ДПС у м. Києві по взаємовідносинам Позивача з ТОВ «ІК « «Коррокоут-україна» є висновок контролюючого органу про не можливість надання ТОВ «ІК «Коррокоут-Україна» послуг Позивачу з капітального ремонту обладнання власними силами без залучення третіх осіб.

Суд не погоджується з таким висновком відповідача з огляду на таке.

Згідно п. 185.1 ст.185 Податкового кодексу України, об`єктом оподаткування є операції платників податку з: а) постачання товарів, місце постачання яких розташоване на митній території України, відповідно до статті 186 цього Кодексу, у тому числі операції з безоплатної передачі та з передачі права власності на об`єкти застави позичальнику (кредитору), на товари, що передаються на умовах товарного кредиту, а також з передачі об`єкта фінансового лізингу в користування лізингоотримувачу/орендарю; б) постачання послуг, місце постачання яких розташоване на митній території України, відповідно до статті 186 цього Кодексу; в) ввезення товарів на митну територію України; г) вивезення товарів за межі митної території України; е) постачання послуг з міжнародних перевезень пасажирів і багажу та вантажів залізничним, автомобільним, морським і річковим та авіаційним транспортом.

Відповідно до п. 187.1 ст. 187 Податкового кодексу України, датою виникнення податкових зобов`язань з постачання товарів/послуг вважається дата, яка припадає на податковий період, протягом якого відбувається будь-яка з подій, що сталася раніше: а) дата зарахування коштів від покупця/замовника на банківський рахунок платника податку як оплата товарів/послуг, що підлягають постачанню, а в разі постачання товарів/послуг за готівку - дата оприбуткування коштів у касі платника податку, а в разі відсутності такої - дата інкасації готівки у банківській установі, що обслуговує платника податку; б) дата відвантаження товарів, а в разі експорту товарів - дата оформлення митної декларації, що засвідчує факт перетинання митного кордону України, оформлена відповідно до вимог митного законодавства, а для послуг - дата оформлення документа, що засвідчує факт постачання послуг платником податку.

Згідно п.198.1 ст.198 Податкового кодексу України, до податкового кредиту відносяться суми податку, сплачені/нараховані у разі здійснення операцій з: а) придбання або виготовлення товарів та послуг; б) придбання (будівництво, спорудження, створення) необоротних активів (у тому числі у зв`язку з придбанням та/або ввезенням таких активів як внесок до статутного фонду та/або при передачі таких активів на баланс платника податку, уповноваженого вести облік результатів спільної діяльності); в) отримання послуг, наданих нерезидентом на митній території України, та в разі отримання послуг, місцем постачання яких є митна територія України; г) ввезення необоротних активів на митну територію України за договорами оперативного або фінансового лізингу; ґ) ввезення товарів та/або необоротних активів на митну територію України.

Відповідно до п. 198.2 ст. 198 Податкового кодексу України, датою віднесення сум податку до податкового кредиту вважається дата тієї події, що відбулася раніше:

дата списання коштів з банківського рахунка платника податку на оплату товарів/послуг;

дата отримання платником податку товарів/послуг.

Для операцій із ввезення на митну територію України товарів датою віднесення сум податку до податкового кредиту є дата сплати податку за податковими зобов`язаннями згідно з пунктом 187.8 статті 187 цього Кодексу, а для операцій з постачання послуг нерезидентом на митній території України - дата складення платником податкової накладної за такими

операціями, за умови реєстрації такої податкової накладної в Єдиному реєстрі податкових накладних.

Датою збільшення податкового кредиту орендаря (лізингоотримувача) для операцій фінансової оренди (лізингу) є дата фактичного отримання об`єкта фінансового лізингу таким , орендарем.

Датою віднесення сум до податкового кредиту замовника з договорів (контрактів), визначених довгостроковими відповідно до пункту 187.9 статті 187 цього Кодексу, є дата фактичного отримання замовником результатів робіт (оформлених актами виконаних робіт) за такими договорами (контрактами).

Для товарів/послуг, постачання (придбання) яких контролюється приладами обліку, факт постачання (придбання) таких товарів/послуг засвідчується даними обліку.

Згідно п. 198.3 ст.198 Податкового кодексу України, податковий кредит звітного періоду визначається виходячи з договірної (контрактної) вартості товарів/послуг та складається із сум податків, нарахованих (сплачених) платником податку за ставкою, встановленою пунктом 193.1 статті 193 цього Кодексу, протягом такого звітного періоду у зв`язку з:

придбанням або виготовленням товарів та наданням послуг;

придбанням (будівництвом, спорудженням) основних фондів (основних засобів, у тому числі інших необоротних матеріальних активів та незавершених капітальних інвестицій у необоротні капітальні активи);

ввезенням товарів та/або необоротних активів на митну територію України.

Нарахування податкового кредиту здійснюється незалежно від того, чи такі товари/послуги та основні фонди почали використовуватися в оподатковуваних операціях у межах провадження господарської діяльності платника податку протягом звітного податкового періоду, а також від того, чи здійснював платник податку оподатковувані операції протягом такого звітного податкового періоду.

Відповідно до п.198.6 ст.198 Податкового кодексу України, не відносяться до податкового кредиту суми податку, сплаченого (нарахованого) у зв`язку з придбанням товарів/послуг, не підтверджені зареєстрованими в Єдиному реєстрі податкових накладних податковими накладними/розрахунками коригування до таких податкових накладних чи не підтверджені митними деклараціями, іншими документами, передбаченими пунктом 201.11 статті 201 цього Кодексу.

Згідно п.200.1 ст.200 Податкового кодексу України, сума податку, що підлягає сплаті (перерахуванню) до Державного бюджету України або бюджетному відшкодуванню, визначається як різниця між сумою податкового зобов`язання звітного (податкового) періоду та сумою податкового кредиту такого звітного (податкового) періоду.

При цьому, що підприємство не налічений правом вимагати від контрагента документи, що підтверджують факт придбання останнім товару, тим більше до 4-5 контрагентів у ланцюгу постачання, на яких відповідач вказує про підміну номенклатури товар

Також, згідно п.201.1 ст.200.1 ПК України, на дату виникнення податкових зобов`язань платник податку зобов`язаний скласти податкову накладну в електронній формі з дотриманням умови щодо реєстрації у порядку, визначеному законодавством, електронного підпису уповноваженої платником особи та зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних у встановлений цим Кодексом термін.

У податковій накладній зазначаються в окремих рядках такі обов`язкові реквізити: а) порядковий номер податкової накладної; б) дата складання податкової накладної; в) повна або скорочена назва, зазначена у статутних документах юридичної особи або прізвище, ім`я та по батькові фізичної особи, зареєстрованої як платник податку на додану вартість, - продавця товарів/послуг; г) податковий номер платника податку (продавця та покупця). У разі постачання/придбання філією (структурним підрозділом) товарів/послуг, яка фактично є від імені головного підприємства - платника податку стороною договору, у податковій накладній, крім податкового номера платника податку додатково зазначається числовий номер такої філії (структурного підрозділу); д) повна або скорочена назва, зазначена у статутних документах юридичної особи або прізвище, ім`я та по батькові фізичної особи, зареєстрованої як платник податку на додану вартість, - покупця (отримувача) товарів/послуг; е) опис (номенклатура) товарів/послуг та їх кількість, обсяг; є) ціна постачання без урахування податку; ж) ставка

податку та відповідна сума податку в цифровому значенні; з) загальна сума коштів, що підлягають сплаті з урахуванням податку; і) код товару згідно з УКТ ЗЕД, для послуг - код послуги згідно з Державним класифікатором продукції та послуг; платники податків, крім випадків постачання підакцизних товарів та товарів, ввезених на митну територію України, мають право зазначати код товару згідно з УКТ ЗЕД або код послуги згідно з Державним класифікатором продукції та послуг неповністю, але не менше ніж чотири перших цифри відповідного коду.

Тобто, при реєстрації податкової накладної контролюючий орган здійснює масштабну перевірку. Якщо контролюючий орган в ході перевірки не знаходить порушень і податкова накладна не відповідає критеріям оцінки ступеня ризиків господарської операції та оцінки ступеня ризиків платника податків, серед яких є і перевірка номенклатури товарів, в такому випадку податкова накладна приймається до реєстрації та реєструється, а платнику податків надсилається засобами електронного зв`язку підтвердження про реєстрацію - квитанція. Платник податків, якому надіслано Квитанцію, як підтвердження реєстрації податкової накладної, фактично пройшов перевірку законності формування податкового зобов`язання ним, як продавцем, та законність формування податкового кредиту його контрагентом-покупцем, який зазначений у зареєстрованій податковій накладній, а отже, неможливо припускати, що має місце незаконність дій або підміна номенклатури у платника податків, якого контролюючий орган вже перевірив та підтвердив законність цієї дії.

Факт реєстрації податкових накладних, виписаних за спірний період підтверджується Актом перевірки та ГУ ДПС у м. Києві не оспорюється.

Отже, за умови перевірки контролюючим органом податкових накладних під час реєстрації та реєстрація таких податкових накладних, платник податків- покупець, за умови наявності належним чином оформлених первинних документів по господарській операції, не повинен зазнавати негативних наслідків, як то зменшення податкового кредиту чи позбавлення права на відшкодування ПДВ з бюджету.

Відносини між учасниками попередніх ланцюгів постачань товарів та послуг не мають безпосереднього впливу на дослідження факту реальності господарських операцій, вчинених між замовником та його безпосередніми контрагентами.

Навіть, якщо контрагент (постачальник по ланцюгу) і порушив вимоги податкового законодавства, то це тягне відповідальність та негативні наслідки саме для цієї особи. Зазначена обставина не є підставою для позбавлення платника податку (покупця товарів, робіт, послуг) права на відшкодування ПДВ за правочином з таким контрагентом у разі, якщо платник податку виконав усі передбачені законом умови щодо отримання такого відшкодування, сплатив за виконані послуги і має документальне підтвердження розміру свого податкового кредиту та здійснених витрат.

При цьому жодною нормою законодавства України не передбачається обов`язку платників податків одержувачів товарів вимагати від контрагентів-постачальників будь-яких відомостей щодо повноти сплати ними податків за окремою операцією придбання товарів, відомостей щодо третіх осіб (постачальників у ланцюгу), перевіряти додержання чи порушення ними законодавчих приписів, а також наявність у цих контрагентів умов для належного здійснення господарської діяльності, оскільки податкове законодавство не ставить в залежність податковий облік певного платника податків від інших осіб, від фактичної сплати контрагентом податку до бюджету, а також від господарських та виробничих можливостей контрагента.

У свою чергу, статтею 61 Конституції України встановлено індивідуальний характер відповідальності, що виявляється і у персональній відповідальності кожного платника податку за ведення податкового обліку.

Крім того, неприпустимість притягнення до відповідальності одного суб`єкта господарювання за неправомірні дії іншого підтверджується практикою Європейського Суду з прав людини. Так, у пункті 23 рішення у справі «Бізнес Сепорт Сентре проти Болгарії» зазначено, що у разі виявлення податковими органами невиконання постачальником своїх обов`язків як платника ПДВ, вони могли б розпочати податкову перевірку цього постачальника, з тим щоб стягнути з нього належні платежі та штрафні санкції. Утім, як зазначив Суд, прямого впливу на оподаткування організації-заявника (Бізнес Сепорт Сентре) це не мало б.

Отже, Європейський Суд з прав людини чітко визначає правило індивідуальної відповідальності платника податків. Тобто, добросовісний платник податків не має зазнавати негативних наслідків через порушення законодавства його контрагентом.

Жодна норма законодавства не встановлює обов`язку покупця бути обізнаним про джерело походження товару та обов`язку з контролю за дотриманням попередніми контрагентами постачальника правил оподаткування.

Податкове законодавство не ставить у залежність податковий облік (стан) певного платника податку-покупця від перебування його контрагента за юридичною адресою, дотримання ним податкової дисципліни та правильності ведення податкового або бухгалтерського обліку. Тобто, у разі підтвердження реального характеру здійснених поставок та виконання послуг, як у даній ситуації, платник не може відповідати за порушення, допущені постачальником, якщо не буде доведено його безпосередню участь у зловживанні цієї особи.

Формування суб`єктом господарювання податкового кредиту не може ставитись у пряму залежність від додержання податкової дисципліни третіми особами. Законодавство України не ставить в залежність виникнення у платника податку на додану вартість права на податковий кредит від дотримання вимог податкового законодавства іншим суб`єктом господарювання.

Крім того, під час документальної позапланової виїзної перевірки ТОВ «Е2+» надавались первинні документи на підтвердження здійснення господарських операцій з контрагентом

-ТОВ «Стейдж альянс», а саме договори про надання послуг від 13.01.2020 року № 01/13-20, від 16.01.2020р. № 01/16-20, Д.Ц від№1 від 20.01.2020 року до Договору від 16.01.2020р. № 01/16- 20, Договір надання послуг від 03.03.2020року № 03/03-20, Д.У. №18/06.20 від 18.06.2020 до Договору від 03.03.2020року № 03/03-20, Договір поставки від 06.04.2020 року №06-04/20, Специфікацію додаток №1 до Договору №06-04/20 від 06.04.2020 року, Договір купівлі продажу від 16/04-1 від 16.04.2020 , Д.У. №1 від 04.05.2020 року до Договору №16/04-1 від 16.04.2020р., Договір поставки №11/05-20 від 11,05.2020року, специфікацію №1 до Договору поставки №11/5 від 11.05.2020року, Д.У. №1 від 11.05.2020р до Договору поставки №11/05-20, Акт приймання виконаних робіт послугам з капітального ремонту насосів 200Д/09 від 15.01.2020 до Договору №01/13-20 від 13.01.2020, Акт приймання виконаних робіт послугам з капітального ремонту насосівОУБ 570-50/45 до Договору 01/16-20 від 16.01.2020р., накладна від 07.04.2020р. №2, накладна №3 від 16.04.2020р.накладна №4 від 17.04.2020р., накладна №4 від 26.04.2020р., накладна №4 від 20.05.2020р. акт №03/03-20 від 12.06.2020р. До договору 03/03-20 від 03.03.2020р., накладна №7 від 21.07.2020;

-з ФОП ОСОБА_2 договір про надання послуг від 09.01.2020р., Договір надання послуг №6/03-20 від 06.03.2020р., Специфікація додаток №1 до Договору №06/03-20 від 06.03.2020року, Акт №8 від 03.06.2020, Акт 37 від 15.05.2020р.

-з ТОВ «ІК «Коррокоут-Україна» Договір підряду №14/01 від 14.01.2020, Специфікація№1 від 14.01.2020 року до Договору підряду №14/01 від 14.01.2020р., Специфікація №2 від 14.01.2020 року до Договору підряду №14/01 від 14.01.2020 року, Специфікація №3 від 14.01.2020 року до Договору підряду №14/01 від 14.01.2020 року, Акт здачі-приймання робіт №2 від 26.03.2020 року, Акт здачі-приймання робіт №3 від 26.03.2020 року, Акт здачі-приймання робіт №4 від 26.03.2020 року.

Таким чином, висновки контролюючого органу що призвели до зменшення суми бюджетного відшкодування ТОВ «Е2+» зроблені на підставі аналізу відносин між учасниками попередніх ланцюгів постачань товарів та послуг, що не мають безпосереднього впливу на дослідження факту реальності господарських операцій, вчинених між замовником та його безпосередніми контрагентами.

З матеріалів перевірки вбачається, що на дату проведення перевірки ТОВ «Е2+» не було виявлено судових рішень, які вступили в законну силу відносно компаній-постачальників, які б підтверджували факт порушення ними податкового законодавства.

В тому числі за результатами опрацювання податкових періодів починаючи з періоду виникнення відємного значення не встановлено включення ТОВ «Е2+» до складу податкового кредиту податкових накладних, які зареєстровані з порушенням термінів у Єдиному реєстрі податкових накладних.

Суд зазначає, що акт про результати камеральної перевірки з питань достовірності нарахування сум бюджетного відшкодування податку на додану вартість червень 2020 року не містить будь-яких обґрунтувань, які б давали підстави для висновку саме щодо завищення позивачем заявленої суми бюджетного відшкодування, як то заниження позивачем податкового зобов`язання чи завищення ним податкового кредиту.

Так, відповідачем відповідачем не надано належних та переконливих доказів на підтвердження того, що твреджувані відповідачем порушення призвелио до завищення від`ємного значення різниці між сумою податкового зобов`язання та сумою податкового кредиту поточного звітного періоду.

Суд зазначає, що відсутність чіткого визначення порушення в акті перевірки є порушенням статті 86 Податкового кодексу України, що є наслідком визнання рішення, прийнятого на підставі такого акту перевірки, протиправним та його скасування.

З огляду на зазначене, суд приходить до висновку, що прийняте Головним управлінням ДПС у м. Києві податкове повідомлення-рішення від 25.09.2020у № , яким ТОВ «Е2+» зменшено суму бюджетного відшкодування з ПДВ, задекларовану на рахунок платника у банку, за звітний період червень 2019 року" на 795 425,00 грн, та застосованням штрафної (фінансові) санкції (штраф) у розмірі 198 856,00 грн. є протиправним та таким, що підлягає скасуванню.

Щодо зобов`язаний внести відповідні дані до Реєстру заяв про повернення суми бюджетного відшкодування.

Згідно п.п. "ґ" п.200.12 ст.200 ПК України, зазначена у заяві сума бюджетного відшкодування вважається узгодженою в Реєстрі заяв про повернення суми бюджетного відшкодування з однієї із таких дат: з дня визнання протиправним та/або скасування податкового повідомлення-рішення.

У випадках, передбачених підпунктами "а", "г" і "ґ" цього пункту, інформація про узгодженість бюджетного відшкодування та його суму відображається в Реєстрі заяв про повернення суми бюджетного відшкодування контролюючим органом на наступний робочий день після виникнення такого випадку (абз. 6, 8 п.200.12 ст.200 ПК України).

Відповідно до абз. 1 та 2 п.200.15 ст.200 ПК України, у разі коли за результатами перевірки сум податку, заявлених до відшкодування, платник податку розпочинає процедуру адміністративного або судового оскарження, контролюючий орган не пізніше наступного робочого дня після отримання відповідного повідомлення від платника або ухвали суду про порушення провадження у справі зобов`язаний внести відповідні дані до Реєстру заяв про повернення суми бюджетного відшкодування.

Після закінчення процедури адміністративного оскарження або набрання законної сили рішенням суду контролюючий орган на наступний робочий день після отримання відповідного рішення зобов`язаний внести до Реєстру заяв про повернення суми бюджетного відшкодування дані щодо узгодженої суми бюджетного відшкодування платника.

Порядком ведення Реєстру заяв про повернення суми бюджетного відшкодування податку на додану вартість, затвердженим постановою Кабінету Міністрів України від 25.01.2017 №26 встановлено, що орган ДФС здійснює формування реєстру заяв про повернення суми бюджетного відшкодування податку на додану вартість, шляхом внесення даних щодо, зокрема найменування платника податку на додану вартість та його індивідуальний податковий номер; дату подання заяви про повернення суми бюджетного відшкодування податку на додану вартість на рахунок платника податку у банку, поданої у складі податкової декларації з податку на додану вартість або уточнюючого розрахунку з податку на додану вартість (в разі їх подання); дату надсилання платнику податку органом ДФС повідомлення про відмову у прийнятті податкової декларації або уточнюючого розрахунку (в разі їх подання); суму податку, заявленого до бюджетного відшкодування, зазначену в кожній заяві, поданій у складі податкової декларації або уточнюючого розрахунку (в разі їх подання), у тому числі окремо, яка підлягає перерахуванню на рахунок платника податку у банку та/або в рахунок сплати грошових зобов`язань, та/або погашення податкового боргу такого платника податку з інших платежів, що сплачуються до державного бюджету; суму податку, заявленого до бюджетного відшкодування, зменшену на суму податкового боргу тощо.

На переконання суду, з урахуванням положень Порядку №26, який передбачає автоматичне бюджетне відшкодування ПДВ органом казначейства лише після внесення контролюючим органом до Реєстру заяв про повернення суми бюджетного відшкодування даних про узгоджену суму такого бюджетного відшкодування, належним способом захисту порушеного права є саме зобов`язання податкового органу вчинити певні дії щодо внесення до вказаного Реєстру таких даних.

З огляду на викладені обставини, суд зазначає, що саме на відповідача має бути покладено обов`язок щодо внесення таких даних до Реєстру.

Відповідна правова позиція узгоджується із правовою позицією Верховного Суду, викладеною в постанові від 04 лютого 2021року у справі № 280/4245/19, яка є обов`язковою для застосування адміністративним судом згідно до вимог ч. 5 ст. 242 Кодексу адміністративного судочинства України.

Сторонами суду не наведено інших специфічних, доречних та важливих аргументів, які суд зобов`язаний оцінити, виконуючи свої зобов`язання щодо пункту 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.

За практикою Європейського суду з прав людини пункт 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод зобов`язує суди давати обґрунтування своїх рішень, але це не може сприйматись як вимога надавати детальну відповідь на кожен аргумент. Межі цього обов`язку можуть бути різними в залежності від характеру рішення. Крім того, необхідно брати до уваги, між іншим, різноманітність аргументів, які сторона може представити в суд, та відмінності, які існують у державах-учасницях, з огляду на положення законодавства, традиції, юридичні висновки, викладення та формулювання рішень. Таким чином, питання, чи виконав суд свій обов`язок щодо подання обґрунтування, що випливає зі статті 6 Конвенції, може бути визначено тільки у світлі конкретних обставин справи (див. «Руїз Торія проти Іспанії» (Ruiz Toriya v. Spaine), рішення від 09 грудня 1994 року, Серія A, № 303-A, параграф 29). Водночас, відповідь суду повинна бути достатньо детальною для відповіді на основні (суттєві) аргументи сторін.

( ), , ? " ? " ( 65518/01; 89), " " ( 63566/00; ? 23) " " ( 4909/04; 58): , ` , , ? , ; 1 6 ` , , ; , ? ` , .

Решта доводів та заперечень сторін висновків суду по суті заявлених позовних вимог не спростовують.

Згідно з ч. 1, ч. 2 ст. 77 КАС України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу. В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Відповідно до ч.1 ст. 90 КАС України, суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні.

З огляду на викладене вище, позовні вимоги позивача є обґрунтованими і підлягають задоволенню. Доводи відповідача не приймаються судом до уваги виходячи з вище зазначеного.

Судові витрати складаються із судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи (ч.1 ст.132 КАС України).

Суд вирішує питання щодо судових витрат у рішенні, постанові або ухвалі (ч.1 ст.143 КАС України).

У зв`язку з задоволенням позовний вимог відповідно до статті 139 Кодексу адміністративного судочинства України сплачений позивачем судовий збір необхідно стягнути на його користь за рахунок бюджетних асигнувань відповідача.

Керуючись статтями2,8,9,19,20,32,72,77,90,91,94,132,139,241-246,250,255 Кодексу адміністративного судочинства України, суд,

ВИРІШИВ:

Позов Товариства з обмеженою відповідальністю "Е2+" (вул. Ломоносова, 56/52, м. Київ, 03191, ) до Головного управління ДПС у м. Києві (вул. Шолуденка, 33/19, м. Київ, 04116, код ЄДРПОУ 44116011) про визнання протиправними та скасування податкових повідомлень-рішень від 25.09.2020 задовольнити.

Визнати протиправним та скасувати податкове повідомлення - рішення Головного управління ДПС у м. Києві від 25.09.2020 № (форма «В 1») відповідно до якого зменшено суму бюджетного відшкодування з податку на додану вартість в розмірі 795 425,00 грн та застосовано штрафну санкцію в розмірі 198 856,00 грн.

Визнати протиправним та скасувати податкове повідомлення рішення Головного управління ДПС у м. Києві від 25.09.2020 № (форма «В4») відповідно до якого зменшено розмір від`ємного значення суми податку на додану вартість в розмірі 102 529,00 грн.

Зобов`язати Головне управління ДПС у м. Києві внести до Реєстру заяв про повернення суми бюджетного відшкодування податку на додану вартість дані щодо узгодженої суми бюджетного відшкодування, заявленого Товариства з обмеженою відповідальністю "Е2+" у розмірі 795 425,00 грн., у відповідності до абз.2 п.200.15 ст.200 ПК України.

Стягнути за рахунок бюджетних асигнувань Головного управління ДПС у м. Києві на користь Товариства з обмеженою відповідальністю "Е2+" судові витрати зі сплати судового збору у розмірі 16452, 16 грн.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Апеляційна скарга відповідно до пункту 2 розділу ІІ «;Прикінцеві та перехідні положення» Закону України «Про ліквідацію Окружного адміністративного суду міста Києва та утворення Київського міського окружного адміністративного суду» подається до Шостого апеляційного адміністративного суду.

Суддя Н.В. Стрельнікова