Справа № 140/7346/25
Суддя: Ільчишин Надія Василівна
Дата ухвалення: 2025-11-26 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ВОСЬМИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

26 листопада 2025 рокуЛьвівСправа № 140/7346/25 пров. № А/857/41779/25

Восьмий апеляційний адміністративний суд у складі:

головуючого судді Ільчишин Н.В.,

суддів Гуляка В.В., Матковської З.М.,

розглянувши у письмовому провадженні в м. Львові апеляційну скаргу Головного управління ДПС у м. Києві на рішення Волинського окружного адміністративного суду від 10 вересня 2025 року (судді Андрусенко О.О., ухвалене у письмовому провадженні за правилами спрощеного позовного провадження в м. Луцьк) у справі №140/7346/25 за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Гвідос Плюс» до Головного управління ДПС у м. Києві про визнання протиправними та скасування рішень, зобов`язання вчинити дії,-

ВСТАНОВИВ:

ТОВ «Гвідос Плюс» (далі- позивач) звернулося з позовом до Головного управління ДПС у м. Києві (далі - відповідач) про визнання протиправними та скасування: 1) рішення комісії з питань зупинення реєстрації податкових накладних/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних (далі ЄРПН) про відповідність/невідповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податку від 17.01.2025 № 18417; 2) рішення комісії з питань зупинення реєстрації податкових накладних/розрахунку коригування в ЄРПН про відповідність/невідповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податку від 06.03.2025 № 96799; 3) рішення комісії з питань зупинення реєстрації податкових накладних/розрахунку коригування в ЄРПН про відповідність/невідповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податку від 19.05.2025 № 193107; 4) рішення про відповідність/невідповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податку від 28.05.2025 № 205199; 5) рішення про відповідність/невідповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податку від 05.06.2025 № 217768, зобов`язання відповідача виключити ТОВ Гвідос Плюс з переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості платника податку.

Рішенням Волинського окружного адміністративного суду від 10 вересня 2025 року задоволено позов частково. Визнано протиправним та скасовано рішення Комісії Головного управління ДПС у м. Києві про відповідність/невідповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податку від 05.06.2025 №217768 про відповідність платника податку Товариства з обмеженою відповідальністю Гвідос Плюс критеріям ризиковості платника податку. Зобов`язано Головне управління ДПС у м. Києві виключити Товариство з обмеженою відповідальністю Гвідос Плюс з переліку платників податку, які відповідають критеріям ризиковості платника податку. У задоволенні решти позовних вимог відмовлено.

Не погоджуючись із вказаним рішенням Головне управління ДПС у м. Києві подало апеляційну скаргу, яку обґрунтовує тим, що судом першої інстанції при прийнятті оскаржуваного рішення допущено порушення норм процесуального та матеріального права, просить скасувати рішення та ухвалити нове, яким відмовити в задоволенні позову. Вказує, що відповідно до пункту 6 Порядку зупинення реєстрації податкової накладної/ розрахунку коригування в ЄРПН, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 11.12.2019 №1165 рішення про відповідність критеріям ризиковості платника податку, а саме від 17.01.2025 №18417, від 06.03.2025 №96799, від 19.05.2025 №193107, від 28.05.2025 №205199 втратили чинність. Рішенням комісії регіонального рівня про відповідність/невідповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податку від 05.06.2025 №217768 визнано відповідність ТОВ Гвідос Плюс критеріям ризиковості платника податку із зазначенням ознаки ризиковості пункт 8 Критеріїв ризиковості платника податку. Підставою для розгляду питання про відповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку: 11 - накопичення залишкiв нереалiзованих товарiв за вiдсутностi (недостатностi) мiсць для їхнього зберiгання (власних, орендованих складських примiщень) вiдповiдно до поданої до контролюючих органiв звiтностi та/або за вiдсутностi придбання послуг зберігання. У наведеному рішенні зазначено, що ненадання платником податку копій документів, які можуть свідчити про невідповідність критеріям ризиковості платника податку: договiр з додатками до нього; довiренiсть, акт керiвного органу платника податку, якими оформлено повноваження осiб, якi одержують продукцiю в iнтересах платника податку для здiйснення операції; первиннi документи щодо постачання/придбання товарiв/послуг; первиннi документи щодо зберігання; первиннi документи щодо транспортування; первиннi документи щодо навантаження продукції; первиннi документи щодо розвантаження продукції; складськi документи (iнвентаризацiйнi описи); рахунки-фактури/інвойси; акт приймання-передачi товарiв (робiт, послуг); накладна; розрахунковий документ, банкiвська виписка з особових рахунків; документ щодо пiдтвердження вiдповiдностi продукцiї (декларацiї про вiдповiднiсть); паспорт якостi; сертифiкат вiдповiдностi.

Позивач своїм правом на подання відзиву на апеляційну скаргу не скористався, відповідно до частини 4 статті 304 Кодексу адміністративного судочинства України (далі КАС України) відсутність відзиву на апеляційну скаргу не перешкоджає перегляду рішення суду першої інстанції.

Відповідно до статті 308 КАС України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними у ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги.

Оскільки позивач не оскаржує рішення суду першої інстанції в частині відмови в задоволенні позовних вимог, рішення суду першої інстанції в цій частині не є предметом перегляду судом апеляційної інстанції.

Справа розглядається в порядку письмового провадження відповідно до статті 311 КАС України.

Заслухавши суддю-доповідача, перевіривши матеріали справи та доводи апеляційної скарги у їх сукупності, колегія суддів дійшла висновку, що подана скарга не підлягає задоволенню з наступних мотивів.

Як встановлено судом першої інстанції та підтверджується матеріалами справи, що ТОВ Гвідос Плюс зареєстроване як юридична особа 14.08.2019, видами діяльності якого є: 01.11 - вирощування зернових культур (крім рису), бобових культур і насіння олійних культур (основний); 01.13 - вирощування овочів і баштанних культур, коренеплодів і бульбоплодів; 01.14 - вирощування цукрової тростини; 01.19 - вирощування інших однорічних і дворічних культур; 01.29 - вирощування інших багаторічних культур; 01.50 - змішане сільське господарство; 01.61 - допоміжна діяльність у рослинництві; 01.62 - допоміжна діяльність у тваринництві; 01.63 - післяурожайна діяльність; 01.64 - оброблення насіння для відтворення; 45.31 - оптова торгівля деталями та приладдям для автотранспортних засобів; 46.15 - діяльність посередників у торгівлі меблями, господарськими товарами, залізними та іншими металевими виробами; 46.18 - діяльність посередників, що спеціалізуються в торгівлі іншими товарами; 46.19 - діяльність посередників у торгівлі товарами широкого асортименту; 46.21 - оптова торгівля зерном, необробленим тютюном, насінням і кормами для тварин; 46.32 - оптова торгівля м`ясом і м`ясними продуктами; 46.51 - оптова торгівля комп`ютерами, периферійним устаткованням і програмним забезпеченням; 46.71 - оптова торгівля твердим, рідким, газоподібним паливом і подібними продуктами; 46.73 - оптова торгівля деревиною, будівельними матеріалами та санітарно-технічним обладнанням; 46.75 - оптова торгівля хімічними продуктами; 46.90 -неспеціалізована оптова торгівля; 47.22 - роздрібна торгівля м`ясом і м`ясними продуктами в спеціалізованих магазинах; 47.24 - роздрібна торгівля хлібобулочними виробами, борошняними та цукровими кондитерськими виробами в спеціалізованих магазинах; 52.29 - інша допоміжна діяльність у сфері транспорту; 01.24 - вирощування зерняткових і кісточкових фруктів; 46.31 - оптова торгівля фруктами й овочами (а.с. 218).

17.01.2025 Комісією ГУ ДПС у м. Києві з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в ЄРПН прийнято рішення №18417 про відповідність платника податків ТОВ Гвідос Плюс пункту 8 Критеріїв ризиковості платника податку (а.с.11-12). Підставою для прийняття вказаного рішення слугували наступні коди податкової інформації: 11 - накопичення залишків нереалізованих товарів за відсутності (недостатності) місць для їх зберігання (власних, орендованих складських приміщень) відповідно до поданої до контролюючих органів звітності; 13 - придбання товарів (послуг) у платника(ів) податку, щодо якого(их) прийняте рішення про відповідність критеріям ризиковості платника податку. У графі Інформація, за якою встановлена відповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку вказано наступні операції: придбання з 21.07.2024 по 17.01.2025 за кодом УКТЗЕД 270900; придбання з 21.07.2024 по 17.01.2025 за кодом УКТЗЕД 270900.

Позивачем, на підставі пункту 6 Порядку зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 11.12.2019 №1165 28.02.2025 надано ГУ ДПС у м. Києві інформацію та копії відповідних документів, що свідчать про невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку.

Комісією ГУ ДПС у м. Києві з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в ЄРПН 06.03.2025 прийнято рішення №96799 про відповідність платника податків ТОВ Гвідос Плюс пункту 8 Критеріїв ризиковості платника податку (а.с.15-16). Підставою для прийняття вказаного рішення слугували так коди податкової інформації: 11 - накопичення залишків нереалізованих товарів за відсутності (недостатності) місць для їхнього зберігання (власних, орендованих складських приміщень) відповідно до поданої до контролюючих органів звітності та/або за відсутності придбання послуг зберігання; 13 - придбання товарів / послуг у платника(ів) податку, щодо якого(их) прийнято рішення про відповідність критеріям ризиковості платника податку, якщо дата подання податкової накладної / розрахунку коригування для реєстрації в ЄРПН за операцією з придбання припадає на період після дати прийняття щодо постачальника рішення про відповідність такого постачальника критеріям ризиковості платника податку;

У графі Інформація, за якою встановлена відповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку вказані аналогічні операції, як в первинному рішенні контролюючого органу, а в графі Ненадання платником податку копій документів, які можуть свідчити про невідповідність критеріям ризиковості платника податку зазначено такі документи, як: договiр з додатками до нього; довiренiсть, акт керiвного органу платника податку, якими оформлено повноваження осiб, якi одержують продукцiю в iнтересах платника податку для здiйснення операції; первиннi документи щодо постачання/придбання товарiв/послуг; первиннi документи щодо зберігання; первиннi документи щодо транспортування; первиннi документи щодо навантаження продукції; первиннi документи щодо розвантаження продукції; складськi документи (iнвентаризацiйнi описи); рахунки-фактури/інвойси; акт приймання-передачi товарiв (робiт, послуг); накладна; розрахунковий документ, банкiвська виписка з особових рахунків; документ щодо пiдтвердження вiдповiдностi продукцiї (декларацiї про вiдповiднiсть); паспорт якостi; сертифiкат вiдповiдностi.

12.05.2025 комісією регіонального рівня з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в ЄРПН 19.05.2025 прийнято рішення №193107 про відповідність платника податків ТОВ Гвідос Плюс пункту 8 Критеріїв ризиковості платника податку (а.с.17-18). Підставою для прийняття вказаного рішення слугував код податкової інформації 11 (накопичення залишків нереалізованих товарів за відсутності (недостатності) місць для їхнього зберігання (власних, орендованих складських приміщень) відповідно до поданої до контролюючих органів звітності та/або за відсутності придбання послуг зберігання).

У графі Інформація, за якою встановлена відповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку в даному випадку вказано такі операції: придбання з 21.07.2024 по 17.01.2025 за кодом УКТЗЕД 270900; придбання з 07.09.2024 по 07.04.2025 за кодом УКТЗЕД 2710. У графі Ненадання платником податку копій документів, які можуть свідчити про невідповідність критеріям ризиковості платника податку вказані такі ж документи, як і в рішенні від 06.03.2025 №96799.

22.05.2025 позивачем втретє подано інформацію та копії відповідних документів, що свідчать про невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку, на підставі яких 28.05.2025 комісією ГУ ДПС у м. Києві з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в ЄРПН прийнято рішення №205199 про відповідність платника податків ТОВ Гвідос Плюс пункту 8 Критеріїв ризиковості платника податку (а.с.19-20). Підставою для прийняття вказаного рішення слугував 11 код податкової інформації. У графі Інформація, за якою встановлена відповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку вказано наступні операції: придбання з 21.07.2024 по 17.01.2025 за кодом УКТЗЕД 270900; придбання з 07.09.2024 по 07.04.2025 за кодом УКТЗЕД 2710; придбання з 20.11.2024 по 08.05.2025 за кодами УКТЗЕД 6208, 6405, 5903, 6404, 6104, 6006 та 6004.

Разом із тим у графі Ненадання платником податку копій документів, які можуть свідчити про невідповідність критеріям ризиковості платника податку зазначено такі документи, як: первиннi документи щодо постачання/придбання товарiв/послуг; первиннi документи щодо зберігання; первиннi документи щодо транспортування; первиннi документи щодо навантаження продукції; первиннi документи щодо розвантаження продукції; складськi документи (iнвентаризацiйнi описи); рахунки-фактури/інвойси; акт приймання-передачi товарiв (робiт, послуг); накладна; розрахунковий документ, банкiвська виписка з особових рахунків; документ щодо пiдтвердження вiдповiдностi продукцiї (декларацiї про вiдповiднiсть); паспорт якостi; сертифiкат вiдповiдностi.

30.05.2025, товариство відповідачу надано інформацію та копії відповідних документів, що свідчать про невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку та комісією регіонального рівня з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в ЄРПН 05.06.2025 прийнято рішення №217768 про відповідність платника податків ТОВ Гвідос Плюс пункту 8 Критеріїв ризиковості платника податку (а.с.21-22). Підставою для прийняття вказаного рішення слугував так код податкової інформації 11. У графі Інформація, за якою встановлена відповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку вказані аналогічні операції, як в рішенні комісії від 28.05.2025 №205199, а в графі Ненадання платником податку копій документів, які можуть свідчити про невідповідність критеріям ризиковості платника податку зазначено такі документи, як: договiр з додатками до нього; довiренiсть, акт керiвного органу платника податку, якими оформлено повноваження осiб, якi одержують продукцiю в iнтересах платника податку для здiйснення операції; первиннi документи щодо постачання/придбання товарiв/послуг; первиннi документи щодо зберігання; первиннi документи щодо транспортування; первиннi документи щодо навантаження продукції; первиннi документи щодо розвантаження продукції; складськi документи (iнвентаризацiйнi описи); рахунки-фактури/інвойси; акт приймання-передачi товарiв (робiт, послуг); накладна; розрахунковий документ, банкiвська виписка з особових рахунків; документ щодо пiдтвердження вiдповiдностi продукцiї (декларацiї про вiдповiднiсть); паспорт якостi; сертифiкат вiдповiдностi.

Позивач, вважаючи спірні рішення протиправними, звернувся до суду з даним позовом.

Даючи правову оцінку оскаржуваному судовому рішенню та доводам апелянта, що викладені у апеляційній скарзі, суд апеляційної інстанції виходить із такого.

Частиною 2 статті 19 Конституції України передбачено, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Відповідно пп.20.1.45 п.20.1 ст. 20 Податкового кодексу України (далі ПК України) контролюючі органи мають право здійснювати щоденну обробку даних та інформації електронного кабінету, необхідних для виконання покладених на них функцій з адміністрування податкового законодавства та законодавства з інших питань, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючий орган, що включає, зокрема, прийняття, обробку та аналіз документів та даних платників податків, здійснення повноважень, передбачених законом, які можуть бути реалізовані в електронній формі за допомогою засобів електронного зв`язку.

Пунктом 61.1 ст. 61 ПК України визначено, що податковий контроль - система заходів, що вживаються контролюючими органами з метою контролю правильності нарахування, повноти і своєчасності сплати податків і зборів, а також дотримання законодавства з питань регулювання обігу готівки, проведення розрахункових та касових операцій, патентування, ліцензування та іншого законодавства, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи.

Згідно пп.62.1.2 п.62.1 ст. 62 ПК України передбачено, що податковий контроль здійснюється шляхом, серед іншого, інформаційно-аналітичного забезпечення діяльності контролюючих органів.

Відповідно п.71.1 ст. 71 ПК України інформаційно-аналітичне забезпечення діяльності контролюючих органів комплекс заходів щодо збору, опрацювання та використання інформації, необхідної для виконання покладених на контролюючі органи функцій.

За приписами п.п.74.1, 74.3 ст. 74 ПК України, податкова інформація, зібрана відповідно до цього Кодексу, зберігається в базах даних Інформаційних, телекомунікаційних та інформаційно-телекомунікаційних систем (далі - Інформаційні системи) центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну податкову та митну політику.

Інформаційні системи і засоби їх забезпечення, розроблені, виготовлені або придбані центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну податкову та митну політику, є державною власністю.

Система захисту податкової інформації, що зберігається в базах даних Інформаційних систем, встановлюється центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну податкову та митну політику.

Внесення інформації до баз даних Інформаційних систем та її опрацювання здійснюються контролюючими органами.

Перелік Інформаційних систем визначається центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну податкову та митну політику.

Зібрана податкова інформація та результати її опрацювання використовуються для виконання покладених на контролюючі органи функцій та завдань, а також центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну фінансову політику, для формування та реалізації єдиної державної податкової та митної політики.

Пунктом 201.10 статті 201 ПК України передбачено, що при здійсненні операцій з постачання товарів/послуг платник податку продавець товарів/послуг зобов`язаний в установлені терміни скласти податкову накладну, зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних та надати покупцю за його вимогою.

Порядок зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, затверджений постановою Кабінету Міністрів України від 11.12.2019 №1165 (далі - Порядок №1165).

Згідно з пунктом 6 Порядку №1165 у разі коли за результатами автоматизованого моніторингу платник податку, який склав та/або подав податкову накладну/розрахунок коригування для реєстрації в Реєстрі, відповідає хоча б одному критерію ризиковості платника податку, реєстрація такої податкової накладної/розрахунку коригування зупиняється (крім розрахунку коригування, складеного відповідно до вимог підпунктів б і в підпункту 97.4 пункту 97 підрозділу 2 розділу ХХ Перехідні положення Кодексу).

Питання відповідності/невідповідності платника податку критеріям ризиковості платника податку розглядається комісією регіонального рівня.

У разі встановлення відповідності платника податку хоча б одному з критеріїв ризиковості платника податку комісією регіонального рівня приймається рішення про відповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку.

Включення платника податку до переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості платника податку, здійснюється в день проведення засідання комісії регіонального рівня та прийняття відповідного рішення.

Платник податку отримує рішення про відповідність критеріям ризиковості платника податку через електронний кабінет у день прийняття такого рішення (додаток 4).

У рішенні зазначається підстава та інформація, за якою встановлено відповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку.

У разі відповідності платника податку критеріям ризиковості платника податку згідно з пунктом 8 додатка 1 у відповідних полях рішення зазначаються детальна інформація, за якою встановлено відповідність критеріям ризиковості платника податку, тип операції (придбання/постачання), період здійснення господарської операції, код згідно з УКТЗЕД/Державним класифікатором/умовним кодом товару, податковий номер платника податку, задіяного в ризиковій операції, дата включення платника податку, задіяного в ризиковій операції, до переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості платника податку.

Додатком 1 до Порядку №1165 затверджені Критерії ризиковості платника податку на додану вартість, пунктом 8 яких визначено такий критерій: у контролюючих органах наявна податкова інформація, яка стала відома у процесі провадження поточної діяльності під час виконання покладених на контролюючі органи завдань і функцій, що визначає ризиковість здійснення господарської операції, зазначеної в поданих для реєстрації податковій накладній/розрахунку коригування. Довідник кодів податкової інформації, що стала підставою для розгляду питання про відповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку, визначається ДПС та затверджується відповідним наказом, який оприлюднюється на офіційному веб-сайті ДПС.

Додатком 4 до Порядку №1165 затверджено форму рішення про відповідність/невідповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податку.

У разі відповідності пункту 8 критеріїв ризиковості платника податку зазначається код (коди) податкової інформації, яка є підставою для прийняття рішення про відповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку.

Так, з метою реалізації вимог абзацу другого пункту 8 додатка 1 до Порядку №1165 наказом Державної податкової служби України від 11.01.2023 №17 затверджено довідник кодів податкової інформації, яка є підставою для прийняття рішення про відповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податку (у редакції до 05.03.2025), зокрема: код 11 - накопичення залишків нереалізованих товарів за відсутності (недостатності) місць для їх зберігання (власних, орендованих складських приміщень) відповідно до поданої до контролюючих органів звітності; код 13 - придбання товарів (послуг) у платника(ів) податку, щодо якого(их) прийняте рішення про відповідність критеріям ризиковості платника податку.

Разом із тим, відповідно до абзацу другого пункту 8 додатка 1 до Порядку №1165 наказом Державної податкової служби України від 11.01.2023 №17 затверджено довідник кодів податкової інформації, яка є підставою для прийняття рішення про відповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податку (у редакції після 05.03.2025), зокрема: код 11 - накопичення залишків нереалізованих товарів за відсутності (недостатності) місць для їхнього зберігання (власних, орендованих складських приміщень) відповідно до поданої до контролюючих органів звітності та/або за відсутності придбання послуг зберігання; код 13 - придбання товарів / послуг у платника(ів) податку, щодо якого(их) прийнято рішення про відповідність критеріям ризиковості платника податку, якщо дата подання податкової накладної / розрахунку коригування для реєстрації в Єдиному реєстрі податкових накладних за операцією з придбання припадає на період після дати прийняття щодо постачальника рішення про відповідність такого постачальника критеріям ризиковості платника податку.

Як вбачається із рішення Комісії від 17.01.2025 №18417 про відповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податку, воно прийнято на підставі пункту 6 Порядку №1165 та з урахуванням критерія ризиковості платника податків, передбачено пунктом 8 Критеріїв ризиковості платника податку на додану вартість (додатку 1 до Порядку №1165) у зв`язку з виявленням обставин та/або отриманням інформації контролюючим органом у процесі поточної діяльності: коди 11 та 13.

Рішення ж Комісії від 06.03.2025 №96799, від 19.05.2025 №193107, від 28.05.2025 №205199 та від 05.06.2025 №217768 прийняті з урахуванням отриманих від платника податку інформації та копій відповідних документів від 28.02.2025 №1 (коди 11 та 13), від 12.05.2025 №3, від 22.05.2025 №4, від 30.05.2025 №5 (код 11) відповідно.

Суд зауважує, що пунктом 6 Порядку №1165, серед іншого, передбачено, що у разі прийняття комісією регіонального рівня рішення про відповідність критеріям ризиковості платника податку за результатами розгляду інформації та копій документів, що свідчать про невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку, попереднє рішення про відповідність критеріям ризиковості платника податку втрачає чинність.

Відповідно до матеріалів справи, рішення прийняті комісією з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в ЄРПН відповідача від 17.01.2025 №18417, від 06.03.2025 №96799, від 19.05.2025 №193107 та від 28.05.2025 №205199 втратили свою чинність, оскільки відповідачем, за результатом розгляду повідомлення про подання пояснень та копій документів, прийнято рішення від 05.06.2025 №217768 про відповідність позивача критеріям ризиковості платника податку на додану вартість.

Поряд із тим, з приводу підстави віднесення позивача до ризикових платників податку на додану вартість, а саме: накопичення залишків нереалізованих товарів за відсутності (недостатності) місць для їхнього зберігання (власних, орендованих складських приміщень) відповідно до поданої до контролюючих органів звітності та/або за відсутності придбання послуг зберігання (код 11) слід зазначити, що спірне рішення є необґрунтованим, оскільки в ньому не наведено податкової інформації, яка б свідчила про таке твердження контролюючого органу.

Водночас, колегія суддів погоджується із висновком суду першої інстанції, що у матеріалах справи наявні первинні документи, оформлені позивачем в рамках господарських операцій із вирощення, зберігання та реалізації зернових культур, які складені у відповідності до вимог законодавства та є первинними документами, що засвідчують факт реального виконання позивачем та його контрагентами господарських зобов`язань.

Як встановлено судом та не заперечується відповідачем, у зв`язку із прийняттям Комісією ГУ ДПС у м. Києві рішення про відповідність/невідповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податку від 28.05.2025 №205199, 30.05.2025 товариством, на підставі пункту 6 Порядку №1165 надано письмові пояснення та документальне підтвердження господарських операцій (а.с.43-51).

При дослідженні таких документів, які також наявні в матеріалах справи, судом встановлено, що відповідно до штатного розпису, який введений в дію з 01.01.2025 (а.с.164), на підприємстві працює 14 працівників та місячний фонд заробітної плати становить 136 000,00 грн., також Товариство суборендує нерухоме майно (офіс) у ТОВ СПЕКТР СІСТЕМ ЛТД відповідно до Договору суборенди нерухомого майна від 28.06.2023 №28.06.2 та додатку №1 до цього договору (а.с.60-63). Господарські відносини з цим контрагентом підтверджуються рахунками на оплату від 31.01.2024 № 1, від 29.02.2024 № 2, від 31.03.2024 № 3, від 30.04.2024 № 4, від 31.05.2024 № 5, актами про надання послуг від 31.01.2024 № 1, від 29.02.2024 № 2, від 31.03.2024 № 3, від 30.04.2024 № 4, від 31.05.2024 № 5. Факт оплати підтверджується платіжними інструкціями від 08.02.2024 № 58, від 05.03.2024 № 83, від 05.04.2024 № 112, від 09.05.2024 № 163 та від 07.06.2024 № 198 (а.с.64-72).

Разом із тим, відповідно до інформації з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна щодо суб`єкта від 03.01.2024 №360817078 на праві користування у позивача знаходиться наступні земельні ділянки: кадастровий номер :01:002:1596, земельна ділянка кадастровий номер :01:002:1618, земельна ділянка кадастровий номер :02:054:1006, земельна ділянка кадастровий номер :02:054:1001,земельна ділянка кадастровий номер :02:044:1001, земельна ділянка кадастровий номер :01:073:0010, земельна ділянка кадастровий номер :01:064:1000, земельна ділянка кадастровий номер :01:116:0058, земельна ділянка кадастровий номер :02:001:3281, земельна ділянка кадастровий номер :02:001:3276, земельна ділянка кадастровий номер :01:001:8314, земельна ділянка кадастровий номер :01:002:3919, земельна ділянка кадастровий номер :02:101:0023, земельна ділянка кадастровий номер :01:042:1000, земельна ділянка кадастровий номер :05:001:1132, земельна ділянка кадастровий номер :01:001:4337, земельна ділянка кадастровий номер :01:020:1000, земельна ділянка кадастровий номер :01:065:0013, земельна ділянка кадастровий номер :01:009:9209, земельна ділянка кадастровий номер :02:001:9817, земельна ділянка кадастровий номер :01:001:2037 для ведення сільськогосподарської діяльності (а.с.202-210).

У 2024 році товариство провело посів сільськогосподарських культур, загальною площею 1206,18 га, про що свідчить форма статистичної звітності 4-СГ (звіт про посівні площі сільськогосподарських культур). Для посіву сільськогосподарських культур ТОВ Гвідос Плюс уклало Договір поставки від 20.05.2024 № 20/05-2024 з ТОВ Жива-Земля на купівлю насіння соняшнику в кількості 19,0 тон. За даним договором був виписаний рахунок на оплату від 20.05.2024 № 33, видаткова накладна від 20.05.2024 № 40 та здійснена оплата згідно платіжної інструкції від 08.09.2024 № 274. Перевезення придбаного товару здійснило ТОВ ГЕРМЕС ТРАНС ЛТД, на підставі Договору перевезення вантажу від 02.05.2024 № 02/05-2024, акту здачі-прийняття робіт від 20.05.2024 № Г-00000068 та платіжного доручення від 23.05.2024 № 184 (а.с.77-93).

ТОВ Гвідос Плюс 01.08.2024 уклало Договір № 01-08-2024-АПКсон з ТОВ АГРО ПЛАНЕТ КОМАНІ на складське відповідальне зберігання соняшнику, що підтверджується також актом приймання-передачі від 01.09.2024 № 12 та специфікацією від 01.09.2024 № 11, актом приймання-передачі від 01.09.2024 № 13 та специфікацією від 01.09.2024 № 12. В пункті 1.3 Договору № 01-08-2024-АПКсон зазначено, що доставка соняшнику здійснюється автомобільним транспортом зберігача. Факт перевезення соняшнику з поля поклажодавця на склад зберігача підтверджується товарно-транспортними накладними від 26.09.2024 № 1, № 2, № 3, № 4, 27.09.2024 № 5, № 6, № 7, № 8, від 28.09.2024 № 9, № 10, № 11, № 12, від 29.09.2024 № 13, № 14, № 15, № 16, від 30.09.2024 № 17, № 18 (а.с.94-107).

01.09.2024 ТОВ Гвідос Плюс укладено Договір поставки № 01.09-24-СОН з ТОВ АГРО ПЛАНЕТ КОМАНІ на продаж продукції, яка зазначена у Специфікації № 11 та Специфікації № 12 до Договору поставки № 01.09-24-СОН. Умова передання товару покупцю передбачена пунктом 5.1 Договір поставки № 01.09-24-СОН, відповідно до якого постачальник зобов`язується товар покупцю на умовах EXW (склад продавця) у відповідності міжнародних правил ІНКОТЕРМС в редакції 2010 року. Згідно Договору поставки ТОВ ГВІДОС ПЛЮС відвантажував товар (соняшник) зі складу зберігання. Фактом підтвердження даних операцій були виписані рахунки на оплату від 25.09.2024 № 152, № 153, № 154, від 26.09.2024 № 155, № 156, № 157, від 27.09.2024 № 158, № 159, № 160, від 29.09.2024 № 161, № 162, № 163, № 164, від 30.09.2024 № 165, № 166; видаткові накладні від 25.09.2024 № 157, № 158, № 159, № 160, № 161, від 26.09.2024 № 162, № 163, від 27.09.2024 № 164, від 29.09.2024 № 165, № 166, № 167, № 168, від 30.09.2024 № 169, № 170, № 171; виписка АТ ОТП банку в період 23.09.2024 по 04.10.2024 (а.с.108-127).

Також між ТОВ Гвідос плюс та ТОВ Укр-ленд-трейдінг 01.09.2024 був укладений Договір поставки № 01/09-2024 на продаж продукції, що зазначена у Специфікації № 1 до Договору поставки від 01.09.2024 № 01/09-2024, а саме соя ГМО. Відповідно до пункту 5.1. Договору, товар передається покупцю на умовах EXW (склад продавця) у відповідності міжнародних правил ІНКОТЕРМС в редакції 2010 року. Фактом, що підтверджує виконання умов Договору є рахунок на оплату від 16.09.2024 № 44, від 17.09.2024 № 52, від 18.09.2024 №98, від 19.09.2024 №99, від 20.09.2024 № 100, від 21.09.2024 № 101, видаткові накладні від 16.09.2024 №82, від 17.09.2024 № 83, від 18.09.2024 №86, від 19.09.2024 №87, від 20.09.2024 №88, від 21.09.2024 №89 (а.с.128-136).

01.11.2024 ТОВ Гвідос плюс уклало Договір поставки №01/11-2024 з ТОВ Агрофірма АТК-Сервіс на продаж продукції, що зазначена у Специфікації № 1 до Договору поставки №01/11-2024 від 01.11.2024, а саме соняшник. Відповідно до пункту 5.1. Договору, товар передається покупцю на умовах EXW (склад продавця) у відповідності міжнародних правил ІНКОТЕРМС в редакції 2010 року. Фактом, що підтверджує виконання умов Договору є рахунки на оплату від 05.11.2024 № 234, від 06.11.2024 № 235, видаткові накладні від 05.11.2024 № 525, від 06.11.2024 № 526; товарно-транспортні накладні від 05.11.2024 №30, №31, №32, від 06.11.2024 №33, №34, №35, №36, №37 (а.с.155-163)

В силу вимог пункту 26 Порядку №1165 комісія регіонального рівня діє в межах повноважень, визначених цим Порядком та Порядком прийняття рішень про реєстрацію/відмову в реєстрації податкових накладних/розрахунків коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, затвердженим Мінфіном.

Пунктом 40 Порядку №1165 визначено, що засідання комісії контролюючого органу є правомочним за умови присутності на ньому не менше двох третин її затвердженого персонального складу. Засідання комісії контролюючого органу проводиться у разі наявності матеріалів для розгляду. Рішення комісії контролюючого органу приймається шляхом відкритого голосування. Рішення комісії контролюючого органу приймається більшістю голосів присутніх на засіданні членів такої комісії. У разі рівного розподілу голосів вирішальним є голос головуючого на засіданні. Під час засідання секретарем комісії контролюючого органу ведеться протокол, в якому фіксуються прийняті рішення та надані доручення. Протокол підписується головою комісії контролюючого органу (у разі його відсутності - заступником), заступником голови, секретарем та членами комісії, які брали участь у засіданні. У протоколі засідання комісії контролюючого органу зазначається перелік осіб, присутніх на засіданні, порядок денний засідання, питання, що розглядалися на засіданні, перелік осіб, які виступали під час засідання, результати голосування, прийняті такою комісією рішення.

Під час розгляду матеріалів скарги в режимі відеоконференції процес такого розгляду фіксується за допомогою технічних засобів відеозапису із зазначенням у протоколі засідання комісії ідентифікатора (посилання) відеозапису відеоконференції або з додаванням до протоколу носія відеозапису відеоконференції (пункт 46 Порядку №1165).

Вищевикладені норми Порядку №1165 вказують на те, що в разі проведення засідання комісії контролюючого органу ведеться протокол засідання, в якому фіксується перелік осіб, присутніх на засіданні, порядок денний засідання, питання, що розглядалися на засіданні, перелік осіб, які виступали під час засідання, результати голосування, прийняті такою комісією рішення. Отже суд зауважує, що при вирішенні спорів такої категорії суди, з огляду на правове регулювання та характер цих відносин, мають досліджувати і надавати оцінку змісту оскаржуваного рішення, змісту протоколу засідання комісій та наданих податковим органом документів, порядку прийняття рішення та повноваженням комісії контролюючого органу.

В силу приписів частин третьої та четвертої статті 79 КАС України відповідач повинен подати суду докази разом із поданням відзиву, а у випадку неможливості подання відповідного доказу з об`єктивних причин повинен письмово повідомити про це суд та зазначити причини, з яких доказ не може бути поданий.

Натомість відповідачем не надано суду доказів того, що в день прийняття спірного рішення, а саме 05.06.2025, відбулось засідання комісії регіонального рівня, на якому розглянуто питання про відповідність/невідповідність ТОВ Гвідос Плюс критеріям ризиковості та прийнято відповідне рішення, як і не надано рішення, яким затверджено персональний склад комісії, з метою перевірки правомочності засідання комісії.

Суд нагадує, що первинне рішення про відповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податку від 17.01.2025 №18417 було прийнято Комісією ГУ ДПС у м. Києві у зв`язку з виявленням обставин та/або отриманням інформації контролюючим органом у процесі поточної діяльності. Після подання додаткових на розгляд комісії регіонального рівня інформацію та копії відповідних документів, що свідчать про невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку відповідачем були прийняті рішення від 06.03.2025 №96799, від 19.05.2025 №193107, від 28.05.2025 №205199 та від 05.06.2025 №217768.

Загальними вимогами, які висуваються до акту індивідуальної дії, як акта правозастосування, є його обґрунтованість та вмотивованість, тобто наведення податковим органом конкретних підстав його прийняття (фактичних і юридичних), а також переконливих і зрозумілих мотивів його прийняття.

Рішення суб`єкта владних повноважень повинно ґрунтуватися на оцінці усіх фактів та обставин, що мають значення. Мають значення, як правило, ті обставини, які передбачені нормою права, що застосовується. Суб`єкт владних повноважень повинен врахувати усі ці обставини, тобто надати їм правову оцінку: прийняти до уваги або відхилити. У разі відхилення певних обставин висновки повинні бути мотивованими, особливо, коли має місце несприятливе для особи рішення.

Принцип обґрунтованості рішення вимагає від суб`єкта владних повноважень враховувати як обставини, на обов`язковість урахування яких прямо вказує закон, так і інші обставини, що мають значення у конкретній ситуації. Для цього він має ретельно зібрати і дослідити матеріали, що мають доказове значення у справі, наприклад, документи, пояснення осіб, тощо.

При цьому, суб`єкт владних повноважень повинен уникати прийняття невмотивованих висновків, обґрунтованих припущеннями та неперевіреними фактами, а не конкретними обставинами. Так само недопустимо надавати значення обставинам, які насправді не стосуються справи. Несприятливе для особи рішення повинно бути вмотивованим.

Прийняття рішення, вчинення (не вчинення) дії вимагає від суб`єкта владних повноважень діяти добросовісно, тобто з щирим наміром щодо реалізації владних повноважень та досягнення поставлених цілей і справедливих результатів, з відданістю визначеним законом меті та завданням діяльності, передбачувано, без корисливих прагнень досягти персональної вигоди, привілеїв або переваг через прийняття рішення та вчинення дії.

Як встановлено судом, рішення про відповідність позивача Критеріям ризиковості платника податку на додану вартість прийнято не за наслідками подання ним податкової накладної/розрахунку коригування для реєстрації, що має передувати моніторингу платника податку, моніторингу такої накладної/розрахунку коригування. У рішенні податковим органом не зазначено, яка саме операція та по якій податковій накладній була предметом дослідження та віднесена ним до ризикової.

Разом з тим, як слідує з матеріалів справи, рішення про віднесення платника податків до ризикових від 05.06.2025 №217768 було прийняте комісією не за наслідками подання позивачем для реєстрації податкової накладної та суду не надано доказів, які б вказували на наявність ознак ризиковості здійснення операцій у певній поданій на реєстрацію податковій накладній, що зумовило б включення товариства до переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості платника податку.

Аналогічний правовий висновок викладений у постановах Верховного Суду від 23.06.2022 у справі №640/6130/20, від 31.03.2023 у справі № 340/3519/20, від 20.04.2023 у справі №380/4746/22, від 07.04.2023 у справі № 280/3639/20, від 14.05.2025 у справі № 260/3479/24, які в силу приписів частини 5 статті 242 КАС України враховуються апеляційним судом під час вирішення наведеного спору.

Згідно з частиною 1 статті 72 КАС України доказами в адміністративному судочинстві є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Відповідно до частини 2 статті 77 КАС України в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача. Суб`єкт владних повноважень повинен подати суду всі наявні у нього документи та матеріали, які можуть бути використані як докази у справі.

Таким чином, в адміністративному процесі, у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень тягар доказування правомірності своїх рішень, дій чи бездіяльності покладається на відповідача - суб`єкта владних повноважень, який повинен подати суду всі наявні у нього документи та матеріали, що можуть бути використані як докази у справі.

Під час розгляду справи відповідач, як суб`єкт владних повноважень, не надав до суду достатньо належних і достовірних доказів, а відтак, не довів правомірності свого рішення.

Відповідно до частини 1 статті 90 КАС України суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні.

Враховуючи зазначені вище встановлені обставини справи, норми законодавства, які регулюють спірні правовідносини, правові висновки Верховного Суду, колегія суддів вважає, що позов підлягає до задоволення частково, а оскаржуване рішення від 05.06.2025 №217768 про відповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податку не містить належних обґрунтувань підстав та причин віднесення позивача до ризикових платників податків відповідно до пункту 8 Критеріїв ризиковості платників податку, в суду не надано належних доказів, які б вказували на наявність ознак ризиковості здійснення операцій, що зумовило включення позивача до переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості платника податку, а у свою чергу платник податків надав суду первинні документи, які підтверджують реальність здійснення господарських операцій та відсутність порушень вимог законодавства при їх здійсненні, які спростовують доводи контролюючого органу про ризиковість таких операцій, тому підлягає до задоволення також і похідна позовна вимога про зобов`язання відповідача виключити позивача з переліку платників податку, які відповідають критеріям ризиковості, доводи викладені в апеляційній скарзі не спростовують висновків суду першої інстанції та його рішення, яке є законним та обґрунтованим.

Колегія суддів звертає увагу, що оскаржуване рішення суду першої інстанції в частині відмови у задоволенні позовних вимог позивачем не оскаржується, а тому судом апеляційної інстанції не переглядається.

Частиною 2 статті 6 КАС України передбачено, що суд застосовує принцип верховенства права з урахуванням судової практики Європейського суду з прав людини.

Згідно із статтею 17 Закону України «Про виконання рішень і застосування практики Європейського Суду з прав людини» суди застосовують при розгляді справ Конвенцію і практику Суду як джерело права.

У контексті оцінки доводів апеляційної скарги апеляційний суд звертає увагу на позицію Європейського суду з прав людини, зокрема, у справах «Проніна проти України» (пункт 23) та «Серявін та інші проти України» (пункт 58): принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, передбачає, що у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення.

Відповідно до статті 316 КАС України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального та процесуального права.

Відповідно до статті 139 КАС України судові витрати не стягуються.

Керуючись ст.ст. 308, 311, 315, 316, 321, 322, 325, 328 КАС України, суд, -

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу Головного управління ДПС у м. Києві залишити без задоволення.

Рішення Волинського окружного адміністративного суду від 10 вересня 2025 року у справі №140/7346/25 залишити без змін.

Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дати її прийняття та касаційному оскарженню не підлягає, крім випадків, передбачених пунктом 2 частини 5 статті 328 КАС України, шляхом подання касаційної скарги безпосередньо до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Головуючий суддя Н.В. Ільчишин

Судді В.В. Гуляк

З.М. Матковська

Повний текст постанови складено 26.11.2025