Справа № 320/50731/25
Суддя: Головенко О.Д.
Дата ухвалення: 2025-11-27 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

КИЇВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А

27 листопада 2025 року м.Київ № 320/50731/25

Суддя Київського окружного адміністративного суду Головенко О.Д., розглянувши заяву про розгляд справи у судовому засіданні з повідомлення (викликом) сторін у справі за позовом ТОВ "СПОРТБЕТ СІСТЕМ" до Національної ради України з питань телебачення та радіомовлення про визнання протиправним та скасування рішення,

в с т а н о в и в:

До Київського окружного адміністративного суду звернулось ТОВ "СПОРТБЕТ СІСТЕМ" з позовом до Національної ради України з питань телебачення та радіомовлення про визнання протиправним та скасування рішення від 01.10.2025 № 1962.

Ухвалою Київського окружного адміністративного суду від 16.10.2025 відкрито провадження за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення учасникі справи в порядку письмового провадження.

Від представника відповідача надішло клопотання щодо призначення розгляд справи в судовому засіданні з повідомленням учасників справи.

Зазначає, що враховуючи складність даної справи, яка обумовлюється специфікою її предмету, складом учасників справи, доказовою базою, з метою забезпечення умов повного і всебічного розгляду справи судом, необхідним є проведення розгляду справи у судовому засіданні з повідомленням сторін.

Крім того, Закон України «Про медіа», який регулює спірні правовідносини, набрав чинності 31.03.2023 та сталої судової практики застосування його положень немає, а тому існує необхідність забезпечення учасникам справи права надати усні пояснення та можливість поставити одне одному питання для з`ясування чи уточнення певних обставин справи; в разі необхідності поставити судом питання учасникам справи.

Вирішуючи питання про наявність підстав для розгляду адміністративної справи в судовому засіданні, суд виходить з наступного.

Відповідно до ст. 12 КАС України адміністративне судочинство здійснюється за правилами, передбаченими цим Кодексом, у порядку позовного провадження (загального або спрощеного).

Спрощене позовне провадження призначене для розгляду справ незначної складності та інших справ, для яких пріоритетним є швидке вирішення справи.

Відповідно до ч. 2 та 3 ст. 257 КАС України за правилами спрощеного позовного провадження може бути розглянута будь-яка справа, віднесена до юрисдикції адміністративного суду, за винятком справ, зазначених у частині четвертій цієї статті.

При вирішенні питання про розгляд справи за правилами спрощеного або загального позовного провадження суд враховує: значення справи для сторін; обраний позивачем спосіб захисту; категорію та складність справи; обсяг та характер доказів у справі, в тому числі чи потрібно у справі призначати експертизу, викликати свідків тощо; кількість сторін та інших часників справи; чи становить розгляд справи значний суспільний інтерес; думку сторін щодо необхідності розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження.

Згідно з ч. 4 ст. 257 КАС України за правилами спрощеного позовного провадження не можуть бути розглянуті справи у спорах: щодо оскарження нормативно-правових актів, за винятком випадків, визначених цим Кодексом; щодо оскарження рішень, дій та бездіяльності суб`єкта владних повноважень, якщо позивачем також заявлено вимоги про відшкодування шкоди, заподіяної такими рішеннями, діями чи бездіяльністю, у сумі, що перевищує п`ятсот розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб; про примусове відчуження земельної ділянки, інших об`єктів нерухомого майна, що на ній розміщені, з мотивів суспільної необхідності; щодо оскарження рішення суб`єкта владних повноважень, на підставі якого ним може бути заявлено вимогу про стягнення грошових коштів у сумі, що перевищує п`ятсот розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Особливості розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження встановлені ст 262 КАС України.

Відповідно до ч. 5 вказаної статті, суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами, за відсутності клопотання будь-якої зі сторін про інше. За клопотанням однієї із сторін або з власної ініціативи суду розгляд справи проводиться в судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін.

Тобто, за загальним правилом, відкриті у спрощеному позовному провадженні справи розглядаються судом без виклику сторін за наявними у справі матеріалами.

Відповідно до ч. 6 ст. 262 КАС України, суд може відмовити в задоволенні клопотання сторони про розгляд справи в судовому засіданні з повідомленням сторін:

у випадках, визначених ст. 263 цього Кодексу;

якщо характер спірних правовідносин та предмет доказування у справі незначної складності не вимагають проведення судового засідання з повідомленням сторін для повного та всебічного встановлення обставин справи.

Частиною 6 ст. 12 КАС України передбачено, що для цілей цього Кодексу справами незначної складності є, зокрема, інші справи, у яких суд дійде висновку про їх незначну складність, за винятком справ, які не можуть бути розглянуті за правилами спрощеного позовного провадження.

У даному випадку предметом позову, є зокрема, скасування рішення "Про результати розгляду питання щодо можливого вчинення грубого порушення ТОВ "СПОРТБЕТ СІСТЕМ".

Таким чином, дана адміністративна справа у розумінні КАС України є справою незначної складності, що може бути розглянута без проведення судового засідання.

Зазначаючи про необхідність розгляду справи у судовому засіданні з повідомлення (викликом) сторін, представник відповідача не зазначив, встановлення яких обставин у справі є неможливим шляхом аналізу письмових доказів і пояснень та вимагає проведення судового засідання.

Враховуючи, що дана адміністративна справа з огляду на її предмет і характер спірних правовідносин є незначної складності і будь-яких вагомих підстав для її розгляду в судовому засіданні відповідач не зазначив, суд дійшов висновку про відсутність підстав для задоволення заяви про розгляд справи з повідомленням (викликом) сторін.

Щодо клопотання про виклик свідків у справі, суд зазначає таке.

Відповідно до ч. 1 та 2 ст. 65 КАС України, як свідок в адміністративній справі судом може бути викликана будь-яка особа, якій відомі обставини, що належить з`ясувати у справі. Свідок викликається в судове засідання з ініціативи суду або учасників справи. Учасник справи, заявляючи клопотання про виклик свідка, повинен зазначити його ім`я, місце проживання (перебування), роботи чи служби та обставини, щодо яких він може дати показання.

Згідно з ст. 92 КАС України, виклик свідка здійснюється за заявою учасника справи.

У заяві про виклик свідка зазначаються його ім`я, місце проживання (перебування) або місце роботи, обставини, які він може підтвердити.

Заява про виклик свідка має бути подана до або під час підготовчого судового засідання, а якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження - до початку першого судового засідання у справі.

В ухвалі про відкриття провадження у справі або в іншій ухвалі, якою суд вирішує питання про виклик свідка, суд попереджає свідка про кримінальну відповідальність за завідомо неправдиве показання чи відмову від давання показань на вимогу суду.

Враховуючи, що позивачем у своєму клопотанні чітко не зазначено, які саме відомості відомі свідкам та не вказано з яких джерел свідкам відомо інформацію, що належить з`ясувати у справі, крім того, не вказано обставини, які свідки можуть підтвердити, суд доходить висновку про відмову у задоволенні клопотання позивача.

Зокрема, розгляд справи здійснюється за правилами спрощеного позовного провадження без виклику учасників справи в порядку письмового провадження.

Щодо клопотань позивача про витребування доказів у справі, суд зазначає наступне.

Так, позивач просить суд витребувати у відповідача:

копію проєкту рішення щодо реєстрації онлайн - медія вебчайту - https://nrj.ua, що виносилось на розгляд на засідання Національної ради України з питань телебачення та радіомовлення 03.07.2025;

копію матеріалів справи щодо прийняття рішення Національною радою України з питань телебачення i радіомовлення № 1071 від 29.05.2025 «Про заяву ПрАТ «ТРК ЛЮКС», м. Львів, щодо реєстрації суб?єкта у сфері онлайн-медіа («Радіо Люкс», вебсайт https://lux.fm) суб?єктом у сфері онлайн медіа (ідентифікатор онлайн-медіа в Реєстрі суб?єктів у сфері медіа - R40-06055 реєстрацію вебсайту як онлайн-медіа), а саме: копію заявки, копії усіх листів Національної ради України з питань телебачення та радіомовлення на адресу ПрАТ «ТРК ЛЮКС», копії усіх листів ПрАТ «ТРК ЛЮКС» на адресу Національної ради України з питань телебачення і радіомовлення та будь-яке інше офіційне листування, що здійснювалась в рамках розгляду наведеної заявки та прийняття наведеного рішення.

Відповідно до ч. 1 ст. 80 КАС України, учасник справи, у разі неможливості самостійно надати докази, вправі подати клопотання про витребування доказів судом. Таке клопотання повинно бути подане в строк, зазначений в ч. 2 та 3 ст. 79 цього Кодексу.

Статтею 94 КАС України визначено, що письмовими доказами є документи (крім електронних документів), які містять дані про обставини, що мають значення для правильного вирішення спору. Письмові докази подаються в оригіналі або в належним чином засвідченій копії, якщо інше не визначено цим Кодексом.

Згідно з ч. 2 ст. 80 КАС України у клопотанні про витребування доказів повинно бути зазначено: який доказ витребовується; обставини, які може підтвердити цей доказ, або аргументи, які він може спростувати; підстави, з яких випливає, що цей доказ має відповідна особа; заходи, яких особа, що подає клопотання, вжила для отримання цього доказу самостійно, докази вжиття таких заходів, та (або) причини неможливості самостійного отримання цього доказу.

Про витребування доказів за власною ініціативою або за клопотанням учасника справи, або про відмову у витребуванні доказів суд постановляє ухвалу (ч. 3 ст. 80 КАС України).

Суд зазначає, що вимоги до клопотання про витребування доказів є вичерпними та обов`язковими. Водночас, ознайомившись зі змістом клопотання позивача про витребування доказів, судом встановлено, що останнє не містить у собі обґрунтованих підстав для витребування зазначених у клопотанні документів.

Разом з тим, матеріали долучені позивачем до позову та відповідачем до відзиву на позовну заяву є достатніми для повного та об`єктивного розгляду даної справи.

Інші матеріали які просить витребувати позивач не входять до предмету дослідження та не мають впливу, як засіб доказування в межах розгляду даної справи.

З огляду на викладене, суд дійшов висновку, що в задоволенні клопотання позивача про витребування доказів слід відмовити.

Керуючись ст. 12, 243, 248, 257, 262 КАС України, суд

у х в а л и в:

У задоволенні клопотання представника відповідача про розгляд справи в судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін - відмовити.

У задоволенні клопотання представника позивача про виклик свідків - відмовити.

У задоволенні клопотання представника позивача про витребування доказів - відмовити

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та не підлягає оскарженню. Заперечення на ухвалу можуть бути включені до апеляційної скарги на рішення суду.

Суддя Головенко О.Д.