Справа № 640/7441/20
Суддя: Желік Олександра Мирославівна
Дата ухвалення: 2025-11-25 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ЛЬВІВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
справа № 640/7441/20
У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

25 листопада 2025 року м. Львів

Львівський окружний адміністративний суд

у складі судді О. Желік,

за участю секретаря судового засідання К. Продан,

представника позивача П. Цімко,

представника відповідача Д. Черчелюк,

розглянувши у підготовчому засіданні клопотання відповідача про залишення заяви без розгляду в адміністративній справі за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Профі-Трейд-Інвест» до Головного управління ДПС у м. Києві про визнання протиправними і скасування рішень, -

в с т а н о в и в:

Товариство з обмеженою відповідальністю Авеста-БУД (в подальшому найменування ТзОВ змінено на Товариство з обмеженою відповідальністю «Профі-Трейд-Інвест») звернулось до суду з позовом до Головного управління Державної податкової служби у м. Києві про визнання протиправними та скасування податкових повідомлень-рішень №013837407, №014575407 від 17.10.2019, № 046227407 від 12.02.2020.

Відповідно до супровідного листа Окружного адміністративного суду міста Києва від 05.10.2023 №03-19/28646/23 матеріали адміністративної справи №640/7441/20 за належністю були скеровані до Київського окружного адміністративного суду. Київський окружний адміністративний суд на виконання Закону України Про внесення зміни до пункту 2 розділу ІІ прикінцеві та перехідні положення Закону України Про ліквідацію Окружного адміністративного суду міста Києва та утворення Київського міського окружного адміністративного суду та відповідно до Порядку передачі судових справ, нерозглянутих Окружним адміністративним судом міста Києва, затвердженого наказом Державної судової адміністрації України від 16.09.2024 №399, передав справу Хмельницькому окружному адміністративному суду.

Ухвалою Хмельницького окружного адміністративного суду від 07.04.2025 справу прийнято до провадження та призначено таку до розгляду в порядку загального позовного провадження.

Ухвалою Хмельницького окружного адміністративного суду від 03.06.2025 змінено найменування та місцезнаходження позивача на Товариство з обмеженою відповідальністю Профі-Трейд-Інвест (м.Львів, вул. Смаль Стоцького, 1).

Ухвалою Хмельницького окружного адміністративного суду від 03.06.2025 адміністративну справу №640/7441/20 передано для розгляду до Львівського окружного адміністративного суду.

Вищевказана адміністративна справа надійшла до Львівського окружного адміністративного суду 23.06.2025.

Після автоматизованого розподілу для розгляду справи визначено суддю Желік О.М.

Ухвалою суду від 24.06.2025 прийнято до розгляду адміністративну справу №640/7441/20 за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю Профі-Трейд-Інвест до Головного управління ДПС у м.Києві про визнання протиправними і скасування рішень. Призначено у справі підготовче засідання. Призначено у справі підготовче засідання.

01.09.2025 до суду від представника відповідача до суду надійшло клопотання про залишення позову без розгляду, в якій просить залишити позовну заяву ТОВ «Профі-Трейд-Інвест» до ГУ ДПС у м. Києві в частині визнання протиправним та скасування податкових повідомлень-рішень від 17.10.2019 №013837407 та від 21.10.2019 №014575407 без розгляду.

В обґрунтування такої вказав, що відповідно до п. 56.19 ст. 56 ПКУ у разі коли до подання позовної заяви проводилася процедура адміністративного оскарження, платник податків має право оскаржити в суді податкове повідомлення-рішення або інше рішення контролюючого органу про нарахування грошового зобов`язання протягом місяця, що настає за днем закінчення процедури адміністративного оскарження відповідно до п. 56.17 ст. 56 ПКУ.

За результатами розгляду матеріалів перевірки, оформлених актами від 18.09.2019 №13/26-15-04-07-19/35251534 та від 19.09.2019 №14/26-15-04-07-19/35251534, №15/26-15-04-07-19/35251534, ГУ ДПС у м. Києві винесено податкові повідомлення рішення (далі ППР):- від 17.10.2019 №013837407 про нарахування орендної плати за земельну ділянку у сумі 2305547,01 грн та застосування штрафу у сумі 576386,75 грн., від 21.10.2019 №014575407 про нарахування орендної плати за земельну ділянку у сумі 2305547,01 грн та застосування штрафу у сумі 1152773,51 грн, від 21.10.2019 року №014614407 про нарахування орендної плати за земельну ділянку у сумі 5232510,99 грн та застосування штрафу у сумі 2616255,50 грн. ТОВ «Профі-Трейд-Інвест» звернулося до ДПС України зі скаргами від 04.11.2019 №2019/11-1-1 (вх. ДПС №9784/6 від 05.11.2019), від 04.11.2019 №2019/11-2-1 (вх. ДПС №9785/6 від 05.11.2019), від 04.11.2019 №2019/11-3-1 (вх. ДПС №9786/6 від 05.11.2019) на ППР ГУ ДПС у м. Києві від 17.10.2019 №013837407, від 21.10.2019 №014575407, №014614407. Рішенням ДПС про результати розгляду скарги від 28.12.2019 №15202/6/99-00-08-05 05 скасовано ППР ГУ ДПС у м. Києві від 21.10.2019 №014614407 у частині нарахування орендної плати за земельну ділянку та застосування штрафу з моменту набрання чинності постановою Північного апеляційного господарського суду від 25.02.2019 у справі №910/11164/16, в іншій частині ППР ГУ ДПС у м. Києві від 21.10.2019 №014614407 та ППР ГУ ДПС у м. Києві від 17.10.2019 №013837407, від 21.10.2019 №014575407 залишено без змін, а скарги ТОВ «Авеста-Буд» від 04.11.2019 №2019/11-1-1 (вх. ДПС №9784/6 від 05.11.2019), від 04.11.2019 №2019/11-2-1 (вх. №9785/6 від 05.11.2019) без задоволення, скаргу ТОВ «Авеста-Буд» від 04.11.2019 №2019/11-3-1 (вх. ДПС №9786/6 від 05.11.2019) частково задоволено. З урахуванням рішеня ДПС України було прийнято ППР від 12.02.2020 №046227407 на суму 2 082 325,80 грн. Відповідно до інформаційно-комунфкаційних систем органів ДПС рішення ДПС України від 28.12.2019 №15202/6/99-00-08-05-05 було вручено підприємству 03.01.2020 року. Проте, ТОВ «Профі-Трейд-Інвест» лише 30.03.2020 року звернулося до суду з позовною заявою про визнання протиправним та скасування податкових повідомлень-рішень від 17.10.2019 №013837407 та від 21.10.2019 №014575407 (30.03.2020 року дата позовної заяви).

У підготовчому засіданні представник відповідача клопотання про залишення заяви без розгляду підтримав. Просив його задовольнити.

Представник позивача заперечив проти заявлено клопотання відповідача з підстав, викладених у запереченні на клопотання про залишення позову без розгляду. Вказав, що до клопотання про залишення позову без розгляду, відповідачем додано виписку із ІКС «АСО», проте така не підтверджує надсилання на адресу платника податків поштою з повідомленням про вручення або надання йому під розписку рішення, яке прийняте за наслідками розгляду скарги платника податків у встановленому порядку. Долучений витяг із системи ІКС «АСО» не містить даних, які б давали можливість встановити виконання ДПС України вимог п. 56.8. ст. 56 ПК України щодо надсилання на адресу платника податків рішення за наслідками розгляду скарги поштою з повідомленням про вручення або надати йому під розписку. Стверджує, що ТОВ «АвестаБуд» звернулось в адміністративний суд із позовом до Головного управління ДПС у м. Києві про визнання протиправними та скасування податкових повідомлень-рішень №013837407 від 17.10.2019 р. та №014575407 від 21.10.2019 р. в межах встановленого строку з урахуванням актуальних на той час правових висновків Верховного Суду щодо визначення строку на звернення до адміністративного суду із позовом про визнання протиправним та скасування податкового повідомлення-рішення після завершення процедури адміністративного оскарження, а відповідачем не надано доказів, які б спростовували цю обставину або свідчили про пропуск позивачем встановленого строку на звернення до адміністративного суду із позовом.

При вирішенні клопотання відповідача про залишення позову без розгляду суд враховує таке.

За результатами розгляду матеріалів перевірки, оформлених актами від 18.09.2019 №13/26-15-04-07-19/35251534 та від 19.09.2019 №14/26-15-04-07-19/35251534, №15/26-15-04-07-19/35251534, ГУ ДПС у м. Києві винесено податкові повідомлення рішення (далі ППР):- від 17.10.2019 №013837407 про нарахування орендної плати за земельну ділянку у сумі 2305547,01 грн та застосування штрафу у сумі 576386,75 грн, від 21.10.2019 №014575407 про нарахування орендної плати за земельну ділянку у сумі 2305547,01 грн та застосування штрафу у сумі 1152773,51 грн, від 21.10.2019 року №014614407 про нарахування орендної плати за земельну ділянку у сумі 5232510,99 грн та застосування штрафу у сумі 2616255,50 грн.

ТОВ «Профі-Трейд-Інвест» звернулося до ДПС України зі скаргами від 04.11.2019 №2019/11-1-1 (вх. ДПС №9784/6 від 05.11.2019), від 04.11.2019 №2019/11-2-1 (вх. ДПС №9785/6 від 05.11.2019), від 04.11.2019 №2019/11-3-1 (вх. ДПС №9786/6 від 05.11.2019) на ППР ГУ ДПС у м. Києві від 17.10.2019 №013837407, від 21.10.2019 №014575407, №014614407.

Рішенням ДПС про результати розгляду скарги від 28.12.2019 №15202/6/99-00-08-05-05 скасовано ППР ГУ ДПС у м. Києві від 21.10.2019 №014614407 у частині нарахування орендної плати за земельну ділянку та застосування штрафу з моменту набрання чинності постановою Північного апеляційного господарського суду від 25.02.2019 у справі №910/11164/16, в іншій частині ППР ГУ ДПС у м. Києві від 21.10.2019 №014614407 та ППР ГУ ДПС у м. Києві від 17.10.2019 №013837407, від 21.10.2019 №014575407 залишено без змін, а скарги ТОВ «Авеста-Буд» від 04.11.2019 №2019/11-1-1 (вх. ДПС №9784/6 від 05.11.2019), від 04.11.2019 №2019/11-2-1 (вх. ДПС №9785/6 від 05.11.2019) без задоволення, скаргу ТОВ «Авеста-Буд» від 04.11.2019 №2019/11-3-1 (вх. ДПС №9786/6 від 05.11.2019) частково задоволено.

З урахуванням рішення ДПС України було прийнято ППР від 12.02.2020 №046227407 на суму 2082325,80 грн.

Згідно з наданими Державною податковою службою України переліком поштових відправлень № 519 від 28.12.2019, квитанцією про надіслання рекомендованого поштового відправлення ПН № 55 від 28.12.2019, рекомендованим повідомленням про вручення поштового відправлення, виплату грошового переказу № 885, копію рішення ДПС про результати розгляду скарги від 28.12.2019 №15202/6/99-00-08-05-05 вручено позивачу 03.01.2020.

Отже, з матеріалів справи слідує, що позивачем вживалися заходи адміністративного оскарження щодо спірних податкових повідомлень-рішень.

При цьому, судом встановлено, що позов подано до суду позивачем 30.03.2020.

Відтак, суд вважає необхідним застосувати щодо позивача строки звернення до суду з даним позов та зазначає, що відповідно до частини другої статті 122 КАС України для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Спеціальною нормою, що встановлює порядок оскарження рішень контролюючих органів, є стаття 56 Податкового кодексу України (далі - ПК України), відповідно до якої у платника податків є право розсуду в обранні адміністративного та/або судового порядку оскарження такого рішення після його отримання. Обрання платником податків у першу чергу адміністративного порядку оскарження рішення не виключає можливості надалі звернутися до суду з відповідним позовом, що визнається досудовим порядком вирішення спору. Водночас якщо після отримання рішення контролюючого органу платник податків звертається до суду з позовом, його право на адміністративне оскарження такого рішення втрачається.

Відповідно до пункту 56.18 статті 56 ПК України визначено, що з урахуванням строків давності, визначених статтею 102 цього Кодексу, платник податків має право оскаржити в суді податкове повідомлення-рішення або інше рішення контролюючого органу у будь-який момент після отримання такого рішення.

Верховний Суд в постанові від 26.11.2020 у справі № 500/2486/19 зазначив, що строк у пункті 102.1 статті 102 ПК України є саме строком давності, який має матеріально-правову природу, а тому не може бути одночасно і процесуальним строком звернення до суду. Між правовою природою матеріально-правового строку давності в податкових правовідносинах та процесуального строку звернення до адміністративного суду є сутнісна різниця, а тому помилковим є ототожнення їх призначення під час використання. Зазначено, що норма пункту 56.19 статті 56 ПК України є спеціальною щодо норми частини четвертої статті 122 КАС України, має перевагу в застосуванні у податкових спорах і регулює визначену її предметом групу правовідносин - оскарження в судовому порядку податкових повідомлень-рішень та інших рішень контролюючих органів про нарахування грошових зобов`язань за умови попереднього використання позивачем досудового порядку вирішення спору (застосування процедури адміністративного оскарження - абзац третій пункту 56.18 статті 56 ПК України) - встановлює строк для оскарження таких рішень протягом місяця, що настає за днем закінчення процедури адміністративного оскарження відповідно до пункту 56.17 цієї статті.

Для визначення початку перебігу строку для звернення до суду необхідно встановити час коли позивач дізнався або повинен був дізнатись про порушення своїх прав, свобод та інтересів. При цьому позивачу під час звернення до суду необхідно довести той факт, що він не міг дізнатися про порушення свого права й саме із цієї причини не звернувся за його захистом до суду протягом визначеного законом строку звернення до суду від дати порушення його прав, свобод чи інтересів.

Суд зазначає, що встановлення строків звернення до суду з відповідними позовними заявами законом передбачено з метою дисциплінування учасників адміністративного судочинства та своєчасного виконання ними передбачених КАС України певних процесуальних дій. Інститут строків в адміністративному процесі сприяє досягненню юридичної визначеності у публічно-правових відносинах, а також стимулює учасників адміністративного процесу добросовісно ставитися до виконання своїх обов`язків.

Отже, право на звернення до суду не є абсолютним і може бути обмеженим, в тому числі і встановленням строків для звернення до суду, якими чинне законодавство обмежує звернення до суду за захистом прав, свобод та інтересів.

Рішенням Конституційного Суду України від 13 грудня 2011 року № 17-рп/2011 визначено, що держава може встановленням відповідних процесуальних строків обмежувати строк звернення до суду, що не впливає на зміст та обсяг конституційного права на судовий захист і доступ до правосуддя.

Верховний Суд у постанові від 31.03.2021 у справі № 240/12017/19 зазначив, що під час вирішення питання щодо дотримання строку звернення до адміністративного суду необхідно чітко диференціювати поняття дізнався та повинен був дізнатись.

Так, під поняттям "дізнався" необхідно розуміти конкретний час, момент, факт настання обізнаності особи щодо порушення її прав, свобод та інтересів.

Поняття "повинен був дізнатися" необхідно розуміти як неможливість незнання, високу вірогідність, можливість дізнатися про порушення своїх прав. Зокрема, особа має можливість дізнатися про порушення своїх прав, якщо їй відомо про обставини прийняття рішення чи вчинення дій і у неї відсутні перешкоди для того, щоб дізнатися про те, яке рішення прийняте або які дії вчинені (постанова Верховного Суду від 21.02.2020 у справі № 340/1019/19).

Згідно з частиною шостою статті 161 КАС України у разі пропуску строку звернення до адміністративного суду позивач зобов`язаний додати до позову заяву про поновлення цього строку та докази поважності причин його пропуску.

З позовної заяви та доданих до неї документів слідує, що оскаржувані позивачем у даній справі податкові повідомлення-рішення оскаржувались в адміністративному порядку, за результатами розгляду яких позивачем 03.01.2020 отримано рішення ДПС України від 28.12.2019 №15202/6/99-00-08-05-05, відповідно до яких спірні податкові повідомлення-рішення №013837407, №014575407 від 17.10.2019 залишені без змін.

Таким чином, враховуючи вищезазначене, строк на оскарження спірних рішень становить один місяць, проте позивач звернувся до суду з даним позовом 30.03.2020.

Відповідно до ч.1 ст. 123 КАС України, у разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду з заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду або вказати інші підстави для поновлення строку.

За ч. 3 та ч. 4 ст. 123 КАС України якщо факт пропуску позивачем строку звернення до адміністративного суду буде виявлено судом після відкриття провадження в адміністративній справі і позивач не заявить про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані ним у заяві, будуть визнані судом неповажними, суд залишає позовну заяву без розгляду.

Верховний Суд у справі № 640/5645/19 (постанова від 23.09.2020) щодо застосування положень частин третьої та четвертої статті 123 КАС України дійшов висновку, що правила процесуального закону щодо надання можливості позивачу подати заяву про поновлення пропущеного строку або вказати інші причини поважності пропущеного строку, слід застосовувати як на стадії відкриття провадження у справі, так і на стадії розгляду справи після відкриття провадження у справі.

Така ж правова позиція викладено Верховним Судом у постанові від 14.09.2022 у справі № 380/3358/21, яка в силу приписів ч. 5 ст. 242 КАС України, враховується судом при вирішенні спірних правовідносин.

З огляду на викладене позивач має право звернутися до суду із заявою (клопотанням) про поновлення строку звернення до адміністративного суду, у якій вказати підстави для поновлення строку з наданням доказів, що підтверджують вказані обставини.

Згідно ч. ч. 13-15 ст. 171 КАС України суддя, встановивши після відкриття провадження у справі, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 160, 161 цього Кодексу, постановляє ухвалу не пізніше наступного дня, в якій зазначаються підстави залишення заяви без руху, про що повідомляє позивача і надає йому строк для усунення недоліків, який не може перевищувати п`яти днів з дня вручення позивачу ухвали.

Якщо позивач усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, суд продовжує розгляд справи, про що постановляє ухвалу не пізніше наступного дня з дня отримання інформації про усунення недоліків.

Якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, позовна заява залишається без розгляду.

Суд звертає увагу позивача та відповідача, що процесуальне законодавство не обмежує право позивача на звернення до суду із заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду в разі встановлення судом пропущення строку такого звернення, також, після відкриття провадження у справі, відповідно, обґрунтування відповідача в поданому до суду клопотанні судом враховано, але таке не підлягає вирішенню з відповідними процесуальними наслідками на даній стадії судового провадження.

У зв`язку з цим, у порядку усунення недоліків позовної заяви позивачу необхідно надати суду заяву про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду із зазначенням підстав поважності пропуску цього строку та відповідних доказів.

Керуючись ст.ст. 169, 171, 243, 248, 256, 293, 294 КАС України, суд -

п о с т а н о в и в:

позовну заяву залишити без руху для усунення недоліків позовної заяви.

Позивачу усунути недоліки позовної заяви у строк, що не перевищує п`яти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху, шляхом подання до канцелярії суду чи надіслання на адресу суду (79018 м. Львів вул. Чоловського 2) заяви (клопотання) про поновлення строку звернення до адміністративного суду із позовними вимогами про визнання протиправними та скасування податкових повідомлень-рішень №013837407, №014575407 від 17.10.2019 із наданням доказів поважності причин пропуску строку.

Роз`яснити позивачу, що в разі неусунення недоліків позовна заява вважатиметься неподаною та буде залишена без розгляду в частині.

Копію ухвали надіслати учасникам справи.

Ухвала про залишення позовної заяви без руху набирає законної сили з моменту її проголошення. Заперечення на ухвалу може бути включено до апеляційної скарги на рішення суду.

Повний текст ухвали складено та підписано 27.11.2025

Суддя Желік О.М.