Справа № 560/3101/25
Суддя: Шидловський В.Б.
Дата ухвалення: 2025-11-25 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

П О С Т А Н О В А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

Справа № 560/3101/25

Головуючий суддя 1-ої інстанції - Тарновецький І.І.

Суддя-доповідач - Шидловський В.Б.

25 листопада 2025 року

м. Вінниця

Сьомий апеляційний адміністративний суд у складі колегії:

головуючого судді: Шидловського В.Б.

суддів: Капустинського М.М. Сапальової Т.В. ,

за участю:

секретаря судового засідання: Решкатюк Л.O.,

представника позивача: Зайця І.О.

представника відповідача: Лотоцької О.Б.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в режимі відеоконференції апеляційну скаргу Головного управління ДПС у Хмельницькій області на рішення Хмельницького окружного адміністративного суду від 22 вересня 2025 року у справі за адміністративним позовом Головного управління ДПС у Хмельницькій області до Білогірської селищної ради Шепетівського району Хмельницької області , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, на стороні відповідача - Комунальне підприємство Білогірської селищної ради "Водоканал" про стягнення коштів у рахунок погашення податкового боргу,

В С Т А Н О В И В :

У лютому 2025 року Головне управління ДПС у Хмельницькій області звернулося до суду з адміністративним позовом до Білогірської селищної ради Шепетівського району Хмельницької області про стягнення коштів у рахунок погашення податкового боргу.

В обґрунтування позовних вимог зазначає, що згідно реєстраційних даних платника засновником Комунального підприємства Білогірської селищної ради "Водоканал" є Білогірська селищна рада Шепетівського району Хмельницької області. Контролюючий орган звернувся до органу місцевого самоврядування, до сфери управління якого належить майно такого платника податків, з поданням щодо прийняття рішення згідно чинного податкового законодавства, 21.10.2024 Головне управління ДПС у Хмельницькій області звернулось до голови Білогірської селищної ради з поданням №12132/5/22-01-13-06-04. Листом №10104/5/22-01-13-06-04 від 30.08.2024 Головне управління ДПС у Хмельницькій області звернулось до голови Білогірської селищної ради та повідомило про наявність боргу за КП Білогірської селищної ради "Водоканал", про описане майно в податкову заставу та просило повідомити про місце знаходження описаного майна. Аналогічним листом №4255/6/22-01-13-06-04 від 02.04.2024 було надіслано схожий запит, проте відповідей не отримано. Однак у встановлений термін відповідей від Білогірської селищної ради не отримано. За Комунальним підприємством Білогірської селищної ради Водоканал рахується податковий борг в сумі 997362,07 грн. Позивачем було виставлено податкову вимогу про сплату податкового боргу форми Ю №3-17 від 15.01.2015, яку надіслано до Комунального підприємства Білогірської селищної ради Водоканал рекомендованим листом з повідомленням про вручення. З метою вжиття заходів щодо погашення податкового боргу, позивач звертався з позовом до Хмельницького окружного адміністративного суду про стягнення з Комунального підприємства Білогірської селищної ради Водоканал податкового боргу в розмірі 999476,57 грн. з рахунків відповідача у банках, обслуговуючих такого платника податків та за рахунок готівки, що належить відповідачу. Рішенням суду від 14 грудня 2023 року у справі №560/16535/23 позов задоволено. Позивачем направлялися до установ банків інкасові доручення про списання коштів з рахунків, відкритих у банківських установах та платіжні інструкції на примусове виконання (стягнення), які повернуті банківськими установами без виконання у зв`язку з відсутністю коштів на рахунках. Також, позивачем вживались заходи, а саме прийнято рішення № 867/13-06 від 30 травня 2023 року про опис майна в податкову заставу. На підставі даного рішення податковим керуючим складено акт опису майна в податкову заставу № 690/13-06 від 30 травня 2023 року, яким описано автомобілі ГАЗ 53 та ГАЗ 2705. 14.06.2023 до Державного реєстру обтяжень рухомого майна внесено запис № 30607857 про накладення податкової застави на вище зазначені автомобілі. Проте вчинені заходи не дали позитивного результату. Контролюючий орган звернувся до органу місцевого самоврядування до сфери управління якого належить майно такого платника податків, з поданням щодо прийняття рішення згідно чинного податкового законодавства. Відповідь Чемеровецької селищної ради щодо прийняття одного із зазначених у п.96.1. ст.96 ПКУ рішень контролюючим органом не отримано. У відповідності до положень ст.96 ПКУ, позивач звернувся до Голови Білогірської селищної ради з поданням №12132/5/22-01-13-06-04 від 21.10.2024 проте відповіді не отримано. Враховуючи, що весь комплекс заходів вжитий позивачем та відсутність позитивного результату, позивач звернувся до суду з даним позовом.

Рішенням Хмельницького окружного адміністративного суду від 22 вересня 2025 року в задоволенні позовних вимог відмовлено.

Не погодившись з рішенням суду першої інстанції, позивачем подано апеляційну скаргу, в якій він просить скасувати оскаржуване рішення та ухвалити нове, яким задовольнити позовні вимоги в повному обсязі.

Обґрунтовуючи вимоги апеляційної скарги апелянт посилається на порушення судом першої інстанції, при прийнятті рішення, норм матеріального та процесуального права, також неповне з`ясування обставин, що мають значення для справи, з обставин і обґрунтувань, викладених в апеляційній скарзі.

В судовому засіданні представник позивача доводи апеляційної скарги підтримав в повному обсязі та просив суд задовольнити її, а рішення суду першої інстанції скасувати.

Представник відповідача в судовому засіданні заперечив проти задоволення апеляційної скарги та просив суд залишити її без задоволення, а рішення суду першої інстанції без змін.

Колегія суддів, заслухавши суддю-доповідача, перевіривши рішення суду та доводи апеляційної скарги, дослідивши матеріали справи, вважає, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню з наступних підстав.

Судом встановлено, що Комунальне підприємство Білогірської селищної ради "Водоканал" є комунальним підприємством та перебуває на обліку в Головному управлінні ДПС у Хмельницькій області.

Згідно з відомостей Єдиного державного реєстру підприємств та організацій засновником КП Білогірської селищної ради "Водоканал" () є Білогірська селищна рада Шепетівського району Хмельницької області ().

У Комунального підприємства Білогірської селищної ради "Водоканал" наявний податковий борг по рентній платі за спеціальне використання води, по рентній платі за користування надрами для видобування інших корисних копалин загальнодержавного значення, по податку на прибуток підприємств та фінустанов комунальної власності, по надходженню від скидів забруднюючих речовин безпосередньо у водні об`єкти, по надходженню рентної плати за спеціальне використання води від підприємств жкг, по військовому збору, по податку на доходи фіз. осіб, що сплачується податковими агентами, із доходів платника податку у вигляді з/п, по податку на додану вартість із вироблених в Україні товарів.

Матеріалами справи підтверджено, що відповідачу було виставлено податкову вимогу форми "Ю" від 15.01.2015 №3-17, яку було вручено третій особі. Податкова вимога у встановленому законом порядку відповідачем не оскаржувалась, тому загальна сума податкового боргу є узгодженою і підлягає сплаті.

Головним управлінням ДПС у Хмельницькій області прийнято акт опису майна №690/13-06 від 30.05.2023 та рішення №867/13-06 від 30.05.2023 про опис майна у податкову заставу.

Рішенням Хмельницького окружного адміністративного суду від 14.12.2023 у справі № 560/16535/23 адміністративний позов Головного управління ДПС у Хмельницькій області задоволено. Стягнуто з Комунального підприємства Білогірської селищної ради "Водоканал" кошти у рахунок погашення податкового боргу у розмірі 999476 (дев`ятсот дев`яносто дев`ять тисяч чотириста сімдесят шість) грн 57 коп. з рахунків у банках, обслуговуючих такого платника податків, та за рахунок готівки, що йому належить.

Листом від 02.04.2024 №4255/6/22-01-13-06-07 контролюючий орган звернувся до голови ліквідаційної комісії КП Білогірської селищної ради "Водоканал", в якому повідомив про наявність податкового боргу за КП Білогірської селищної ради "Водоканал" та просив вжити заходів з прискорення процедури ліквідації та посприяти наданню головою ліквідаційної комісії інформації щодо стану припинення підприємства шляхом ліквідації, а також вжитих заходів та заходів, що планується вжити комісією з припинення з метою погашення податкового боргу Комунального підприємства Білогірської селищної ради "Водоканал". Також контролюючий орган просив повідомити про стан та місцезнаходження описаних в податкову заставу транспортних засобів, а саме: ГАЗ 53, номер державної реєстрації НОМЕР_1 ; та автомобіль ГАЗ 2705, номер державної реєстрації НОМЕР_2 , з можливістю надання технічної та правовстановлюючої документації.

Листом від 30.08.2024 №10104/5/22-01-13-06-04 контролюючий орган також повідомив голову Білогірської селищної ради про наявність податкового боргу за КП Білогірської селищної ради "Водоканал" та просив вжити заходів з прискорення процедури ліквідації та посприяти наданню головою ліквідаційної комісії інформації щодо стану припинення підприємства шляхом ліквідації, а також вжитих заходів та заходів, що планується вжити комісією з припинення з метою погашення податкового боргу Комунального підприємства Білогірської селищної ради "Водоканал". Також контролюючий орган просив повідомити про стан та місцезнаходження описаних в податкову заставу транспортних засобів, а саме: ГАЗ 53, номер державної реєстрації НОМЕР_1 ; та автомобіль ГАЗ 2705, номер державної реєстрації НОМЕР_2 , з можливістю надання технічної та правовстановлюючої документації.

21.10.2024 позивач звернувся до голови Білогірської селищної ради із поданням №12132/5/22-01-13-06-04 від 21.10.2024 про прийняття рішення про:

- ст.96.1.1 виділення коштів місцевого бюджету на сплату податкового боргу такого платника податків. Рішення про фінансування таких витрат розглядається на найближчій сесії відповідної ради;

- ст.96.1.2 затвердження плану досудової санації такого платника податків, який передбачає погашення його податкового боргу;

- ст. 96.1.3 ліквідацію такого платника податків та призначення ліквідаційної комісії;

- ст.96.1.4 прийняття сесією відповідної ради рішення щодо порушення справи про банкрутство платника податків.

В подальшому, у лютому 2025 року Головне управління ДПС у Хмельницькій області звернулося до суду з адміністративним позовом до Білогірської селищної ради Шепетівського району Хмельницької області про стягнення коштів у рахунок погашення податкового боргу.

Суд першої інстанції при ухваленні оскаржуваного рішення виходив з необґрунтованості та недоведеності позовних вимог, а відтак відсутності підстав для задоволення адміністративного позову.

Колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції по суті спору, виходячи з наступного.

Відповідно до положень статті 67 Конституції України кожен зобов`язаний сплачувати податки і збори в порядку і розмірах, встановлених законом.

Згідно із п.п.14.1.137 п.14.1 ст.14, п.15.1 ст.15, п.п.16.1.4 п.16.1 ст.16 Податкового кодексу України орган стягнення - державний орган, уповноважений здійснювати заходи щодо забезпечення погашення податкового боргу в межах повноважень, встановлених цим Кодексом та іншими законами України.

Платниками податків визнаються фізичні особи (резиденти і нерезиденти України), юридичні особи (резиденти і нерезиденти України) та їх відокремлені підрозділи, які мають, одержують (передають) об`єкти оподаткування або провадять діяльність (операції), що є об`єктом оподаткування згідно з цим Кодексом або податковими законами, і на яких покладено обов`язок із сплати податків та зборів згідно з цим Кодексом.

Платник податків зобов`язаний сплачувати податки та збори в строки та у розмірах, встановлених цим Кодексом та законами з питань митної справи.

Відповідно до п.36.1, 36.5 ст.36 Податкового кодексу України (далі ПК України), податковим обов`язком визнається обов`язок платника податків обчислити, задекларувати та/або сплатити суму податку та збору в порядку і строки, визначені цим Кодексом, законами з питань митної справи. Відповідальність за невиконання або неналежне виконання податкового обов`язку несе платник податків, крім випадків, визначених цим Кодексом або законами з питань митної справи.

Відповідно до ст.91 ПК України, у разі наявності у платника податків податкового боргу керівник (його заступник або уповноважена особа) контролюючого органу за місцем реєстрації платника податків, що має податковий борг, призначає такому платнику податкового керуючого. Податковий керуючий повинен бути посадовою (службовою) особою контролюючого органу. Податковий керуючий має права та обов`язки, визначені цим Кодексом.

Порядок призначення та звільнення, а також функції та повноваження податкового керуючого визначає центральний орган виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну фінансову політику.

Податковий керуючий описує майно платника податків, що має податковий борг, в податкову заставу, здійснює перевірку стану збереження майна, яке перебуває у податковій заставі, проводить опис майна, на яке поширюється право податкової застави, для його продажу у випадках, передбачених цим Кодексом, одержує від боржника інформацію про операції із заставленим майном, а в разі його відчуження без згоди контролюючого органу (за умови, коли наявність такої згоди має бути обов`язковою згідно з вимогами цього Кодексу) вимагає пояснення від платника податків або його службових (посадових) осіб, здійснює підготовку документів для звернення до суду з поданням про встановлення тимчасового обмеження у праві виїзду керівника юридичної особи або постійного представництва нерезидента-боржника за межі України. У разі продажу в рахунок погашення податкового боргу майна платника податків, на яке поширюється право податкової застави, податковий керуючий має право отримувати від такого платника податків документи, що засвідчують право власності на зазначене майно.

У разі відмови платника податків від підписання акта опису майна, на яке поширюється право податкової застави, податковий керуючий має право залучати до опису майна платника податків не менш як двох понятих.

У разі якщо платник податків, що має податковий борг, перешкоджає виконанню податковим керуючим повноважень, визначених цим Кодексом, такий податковий керуючий складає акт про перешкоджання платником податків виконанню таких повноважень у порядку та за формою, що встановлюються центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну фінансову політику.

Контролюючий орган звертається до суду щодо зупинення видаткових операцій на рахунках/електронних гаманцях платника податків та зобов`язання такого платника податків виконати законні вимоги податкового керуючого, передбачені цим Кодексом. Строк, на який можуть бути зупинені видаткові операції, визначається судом, але не більше двох місяців.

Зупинення видаткових операцій на рахунках/електронних гаманцях платника податків може бути достроково скасовано за рішенням податкового керуючого або суду.

Розділом III Порядку призначення та звільнення податкового керуючого з визначенням його функцій та повноважень, затвердженого Наказом Міністерства фінансів України 25.05.2017 № 529, визначено основні функції та повноваження податкового керуючого щодо податкової застави, зокрема: надсилання (вручення) платнику податків податкової вимоги; одержання від платника податків документів, необхідних для опису майна в податкову заставу; здійснення аналізу фінансового стану платника податків, що має податковий борг, та стану забезпечення такого боргу податковою заставою; здійснення опису майна у випадках, передбачених Кодексом, та складання акта опису такого майна; складання акта про відсутність майна, що має бути описане у податкову заставу; складання акта відмови платника податків від опису майна у податкову заставу; реєстрація податкової застави у відповідних державних реєстрах та її виключення з таких реєстрів; підготовка документів для звернення контролюючого органу до суду щодо зупинення видаткових операцій на рахунках/електронних гаманцях платника податків, зокрема шляхом накладення арешту на цінні папери та/або кошти та інші цінності такого платника податків, що знаходяться в банку, іншій фінансовій установі, небанківського надавача платіжних послуг, емітента електронних грошей (крім операцій з видачі заробітної плати та сплати податків, зборів, єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування, а також визначених контролюючим органом грошових зобов`язань платника податків, погашення податкового боргу) та зобов`язання такого платника податків виконати законні вимоги податкового керуючого, передбачені Кодексом; здійснення перевірки стану збереження майна, що перебуває у податковій заставі; складання акта про перешкоджання платником податків виконанню повноважень податковим керуючим за формою згідно з додатком 1 до цього Порядку; підготовка рішення про складання відповідних актів та направлення такого рішення банкам, іншим фінансовим установам, небанківським надавачам платіжних послуг, емітентам електронних грошей, а також платнику податків для поновлення видаткових операцій на рахунках / електронних гаманцях платника податків та скасування заборони на відчуження майна; отримання від платника податків інформації та документів про операції з майном, яке перебуває у податковій заставі; вимагання від платника податків або його службових (посадових) осіб пояснення щодо відчуження майна, яке перебуває у податковій заставі, без згоди контролюючого органу (за умови, коли наявність такої згоди має бути обов`язковою згідно з вимогами Кодексу); підготовка матеріалів для застосування штрафу у разі відчуження майна, що перебуває в податковій заставі, без згоди контролюючого органу; забезпечення отримання від платника податків інформації про майно, яке перебуває у податковій заставі, а також технічної, технологічної та іншої супровідної документації на таке майно; здійснення інших функцій, визначених законом.

Згідно розділу IV Порядку призначення та звільнення податкового керуючого з визначенням його функцій та повноважень, затвердженого Наказом Міністерства фінансів України 25.05.2017 № 529, визначено основні функції та повноваження податкового керуючого щодо адміністративного арешту майна платника податків, що має податковий борг, зокрема, підготовку матеріалів для прийняття керівником контролюючого органу (його заступником або уповноваженою особою) рішення про застосування адміністративного арешту майна платника податків (у разі наявності у такого платника податкового боргу); надсилання рішення про адміністративний арешт майна платника податків: 1) платнику податків, що має податковий борг, з вимогою тимчасово зупинити відчуження його майна; 2) іншим особам, у володінні, розпорядженні або користуванні яких перебуває майно такого платника податків, з вимогою тимчасової заборони його відчуження; підготовка матеріалів для звернення контролюючого органу до суду щодо застосування (звільнення) адміністративного арешту на цінні папери та/або кошти та інші цінності такого платника податків (у разі наявності у такого платника податкового боргу), що знаходяться в банку, іншій фінансовій установі, небанківського надавача платіжних послуг, емітента електронних грошей; підготовка матеріалів для звернення контролюючого органу до суду щодо обґрунтування застосування адміністративного арешту майна платника податків (у разі наявності у такого платника податкового боргу); організація опису майна платника податків, що має податковий борг, під час процедури адміністративного арешту та складання відповідного протоколу; визначення порядку збереження та охорони майна платника податків, що має податковий борг, до якого застосовано адміністративний арешт; підготовка матеріалів для надання дозволу контролюючим органом платнику податків, що має податковий борг, на здійснення будь-якої операції з його майном під час застосування умовного адміністративного арешту такого майна; підготовка матеріалів щодо прийняття рішення про звільнення майна з-під адміністративного арешту (у разі застосування адміністративного арешту щодо майна платника податків, що має податковий борг).

Відповідно до п.95.1, 95.2, 95.5 ст.95 ПК України контролюючий орган здійснює за платника податків і на користь держави заходи щодо погашення податкового боргу такого платника податків шляхом стягнення коштів, які перебувають у його власності, а в разі їх недостатності шляхом продажу майна такого платника податків, яке перебуває у податковій заставі.

Стягнення коштів та продаж майна платника податків провадяться не раніше ніж через 30 календарних днів з дня надіслання (вручення) такому платнику податкової вимоги.

У разі якщо податковий борг виник у результаті несплати грошових зобов`язань та/або пені, визначених платником податків у податкових деклараціях або уточнюючих розрахунках, що подаються контролюючому органу в установлені цим Кодексом строки, стягнення коштів за рахунок готівки, що належить такому платнику податків, та/або коштів з рахунків такого платника у банках здійснюється за рішенням керівника (його заступника або уповноваженої особи) контролюючого органу без звернення до суду, за умови якщо такий податковий борг не сплачується протягом 90 календарних днів, наступних за останнім днем граничного строку його сплати, та відсутності/наявності у меншій сумі непогашеного зобов`язання держави щодо повернення такому платнику податків помилково та/або надміру сплачених ним грошових зобов`язань, та/або бюджетного відшкодування податку на додану вартість.

У разі наявності непогашеного зобов`язання держави перед платником податків у сумі, що є меншою за суму податкового боргу, ця норма застосовується в межах різниці між сумою податкового боргу та сумою зобов`язання держави. У таких випадках рішення про стягнення коштів з рахунків такого платника податків у банках є вимогою стягувача до боржника, що підлягає негайному та обов`язковому виконанню шляхом ініціювання переказу у платіжній системі за правилами відповідної платіжної системи. Рішення про стягнення готівкових коштів вручається такому платнику податків і є підставою для стягнення.

Головне управління ДПС у Хмельницькій області прийнято 30.05.2023 акт опису майна №690/13-06 та Рішення №867/13-06 про опис майна у податкову заставу.

Податковий орган звернувся до банків обслуговуючих КП Білогірської селищної ради "Водоканал" щодо списання з розрахункових рахунків суму податкового боргу, від яких було отримано вищезазначені відповіді: платіжні інструкції про примусове списання (стягнення) коштів повернулися без виконання згідно п.69 постанови Національного банку України Про затвердження Інструкції про безготівкові розрахунки в національній валюті користувачів платіжних послуг №163 від 29.07.2022 - відсутні кошти на рахунках.

Рішенням Хмельницького окружного адміністративного суду від 14.12.2023 у справі № 560/16535/23 адміністративний позов Головного управління ДПС у Хмельницькій області задоволено. Стягнуто з Комунального підприємства Білогірської селищної ради "Водоканал" кошти у рахунок погашення податкового боргу у розмірі 999 476 (дев`ятсот дев`яносто дев`ять тисяч чотириста сімдесят шість) грн 57 коп. з рахунків у банках, обслуговуючих такого платника податків, та за рахунок готівки, що йому належить.

Відповідно до п.п.20.1.34. п.20.1. ст.20 ПК України контролюючі органи мають право звертатися до суду щодо стягнення коштів платника податків, який має податковий борг, з рахунків у банках, що обслуговують такого платника податків, на суму податкового боргу або його частини.

Відповідно до положень п.3 ст.78 Господарського кодексу України майно комунального підприємства перебуває у комунальній власності і закріплюється за таким підприємством на праві господарського відання або на праві оперативного управління.

Згідно із п.87.3 ст.87 ПК України не можуть бути використані як джерела погашення податкового боргу платника податків, зокрема, майно, яке належить на правах власності іншим особам та перебуває у володінні або користуванні платника податків.

Відповідно до п.96.1, 96.3 ст.96 ПК України у разі якщо сума коштів, отримана від продажу внесеного в податкову заставу майна комунального підприємства, не покриває суму його податкового боргу і витрат, пов`язаних з організацією та проведенням публічних торгів, або у разі відсутності у такого боржника власного майна, що відповідно до законодавства України може бути внесено в податкову заставу та відчужено, контролюючий орган зобов`язаний звернутися до органу місцевого самоврядування чи органу виконавчої влади, до сфери управління якого належить майно такого платника податків, з поданням щодо прийняття рішення про: виділення коштів місцевого бюджету на сплату податкового боргу такого платника податків. Рішення про фінансування таких витрат розглядається на найближчій сесії відповідної ради; затвердження плану досудової санації такого платника податків, який передбачає погашення його податкового боргу; ліквідацію такого платника податків та призначення ліквідаційної комісії; прийняття сесією відповідної ради рішення щодо порушення справи про банкрутство платника податків.

Пунктом 96.2 ст.96 ПК України передбачено, що у разі якщо сума коштів, отримана від продажу внесеного в податкову заставу майна державного підприємства, яке не підлягає приватизації, у тому числі казенного підприємства, не покриває суму податкового боргу такого платника податків і витрат, пов`язаних з організацією та проведенням публічних торгів, або у разі відсутності майна, що відповідно до законодавства України може бути внесено в податкову заставу та відчужено, контролюючий орган зобов`язаний звернутися до органу виконавчої влади, до сфери управління якого належить такий платник податків, з поданням щодо прийняття рішення про: надання відповідної компенсації з бюджету за рахунок коштів, призначених для утримання такого органу виконавчої влади, до сфери управління якого належить такий платник податків; досудову санацію такого платника податків за рахунок коштів державного бюджету; ліквідацію такого платника податків та призначення ліквідаційної комісії; виключення платника податків із переліку об`єктів державної власності, які не підлягають приватизації відповідно до закону, з метою порушення справи про банкрутство, у порядку, встановленому законодавством України.

Відповідно до п.96.3 ст.96 ПК України, відповідь щодо прийняття одного із зазначених у пунктах 96.1 та 96.2 цієї статті рішень надсилається контролюючому органу протягом 30 календарних днів з дня направлення звернення.

У разі неотримання зазначеної відповіді у визначений цим пунктом строк або отримання відповіді про відмову у задоволенні його вимог контролюючий орган зобов`язаний звернутися до суду із позовною заявою про звернення стягнення податкового боргу на кошти державного органу чи органу місцевого самоврядування, в управлінні якого перебуває таке державне (комунальне) підприємство або його майно.

Системний аналіз положень Податкового кодексу України дає підстави для висновку, що обов`язок податкового органу звернутися до суду із позовною заявою про звернення стягнення податкового боргу на кошти державного органу (органу місцевого самоврядування), в управлінні якого перебуває таке державне (комунальне) підприємство або його майно, виникає у разі отримання відповіді про відмову у задоволенні його вимог або не отримання відповіді, однак в будь-якому випадку за умови що сума коштів, отримана від продажу внесеного в податкову заставу майна державного підприємства, не покриває суму його податкового боргу або у разі відсутності у такого боржника власного майна, що відповідно до законодавства України може бути внесено в податкову заставу та відчужено.

Верховний Суд у постанові від 14.02.2023 у справі №640/22855/20 наголосив, що особливості погашення податкового боргу державних підприємств, що визначені ст.96 ПК України, стосуються вже стадії коли контролюючим органом було виконано повний перелік дій, встановлених ПК України щодо порядку стягнення податкового боргу, зокрема, звернутись до суду з вимогою про стягнення коштів з рахунків у банку; отримати судовий дозвіл на погашення усієї суми боргу за рахунок майна; провести торги з продажу майна, внесеного в податкову заставу, вжиття заходів щодо погашення наявного податкового боргу за рахунок додаткових джерел погашення податкового боргу.

Якщо такі заходи не мали результатом погашення податкового боргу державного підприємства, то орган державної податкової служби вчиняє дії, передбачені ст.96 ПК України для залучення коштів (майна) органу виконавчої влади, до сфери управління якого належить такий платник податків, для погашення податкового боргу останнього.

Таким чином, контролюючий орган має виконати повний перелік дій, встановлених ПК України щодо порядку стягнення податкового боргу з державного підприємства, у тому числі комунального підприємства.

Якщо усі перелічені заходи не мали результатом погашення податкового боргу такого підприємства, то податковий орган вчиняє дії, передбачені ст.96 ПК України, для залучення коштів (майна) органу виконавчої влади, до сфери управління якого належить такий платник податків, для погашення податкового боргу останнього.

Отже, суд доходить висновку, що для цілей звернення позивача до відповідача із поданням та стягнення з нього сум податкового боргу, контролюючий орган має довести вжиття ним всіх вичерпних заходів щодо погашення податкового боргу комунального підприємства, тобто третьої особи.

Відтак, для цілей стягнення податкового боргу комунального підприємства з Білогірської селищної ради позивач повинен довести: відсутність у підприємства майна, яке, в контексті положень статті 96 ПК України може бути джерелом погашення податкового боргу та яке не входить до складу цілісного майнового комплексу комунального підприємства, або ж, у разі наявності такого майна та здійснення заходів з його реалізації, - недостатність коштів, отриманих від його реалізації, для погашення податкового боргу; відсутність у підприємства у розумінні положень пункту 87.5 статті 87 та пункту 95.22 статті 95 ПК України додаткових джерел погашення податкового боргу, або ж недостатність коштів, стягнутих з дебітора боржника в погашення податкового боргу підприємства.

Суд зазначає, що на виконання зазначених вимог ПК України, для погашення податкового боргу, податковий керуючий, як посадова (службова) особа контролюючого органу, на яку покладається виконання функцій, спрямованих на погашення податкового боргу платника податків, зобов`язаний вжити заходів передбачених розділами III-IV Порядку призначення та звільнення податкового керуючого з визначенням його функцій та повноважень, затвердженого Наказом Міністерства фінансів України 25.05.2017 № 529.

Разом із тим, вжиті позивачем заходи з погашення податкового боргу третьої особи не є достатніми та вичерпними. Зокрема, позивач не довів, а у справі відсутні докази звернення позивача до виконавчої служби з метою примусового виконання судових рішень у справах про стягнення заборгованості з третьої особи; відсутні докази звернення до суду про надання дозволу на погашення усієї суми податкового боргу за рахунок майна платника податків.

Крім того, у справі не міститься доказів відсутності у третьої особи майна, яке може бути джерелом погашення податкового боргу, і позивач не досліджував можливість погашення податкового боргу за рахунок готівки, яка надходить до підприємства.

Позивач також не надав доказів вжиття заходів щодо виявлення додаткових джерел погашення податкового боргу третьої особи, а саме вжиття заходів щодо стягнення сум дебіторської заборгованості з дебіторів боржника та недостатності стягнутих коштів для цілей погашення податкового боргу підприємства.

Також, суд зазначає, що позивачем не надано до суду належних і допустимих доказів на підтвердження вчинення всіх дій, передбачених Порядком призначення та звільнення податкового керуючого з визначенням його функцій та повноважень, затвердженого Наказом Міністерства фінансів України від 25.05.2017 № 529. Зокрема, відсутні документи, що підтверджують фактичне виконання податковим керуючим повноважень, передбачених цим Порядком, у повному обсязі. Це свідчить про недотримання процедурних вимог, визначених нормативно-правовими актами, що регламентують діяльність податкового керуючого.

Наведене у свою чергу свідчить про недоведеність вжиття позивачем всіх вичерпних заходів з погашення податкового боргу третьої особи за рахунок його коштів та майна, у тому числі за рахунок додаткових джерел, що є передумовою стягнення з відповідача податкового боргу третьої особи.

Отже, контролюючий орган передчасно звернувся до суду про стягнення боргу з Білогірської селищної ради.

За таких обставин, суд вважає, що податковим органом не вжито вичерпний перелік заходів щодо погашення заборгованості третьої особи з дотриманням процедури стягнення податкового боргу, встановленої положеннями ст.95 ПК України та з урахуванням особливостей, встановлених ст.96 ПК України.

У постановах Верховного Суду від 27 липня 2021 року у справі №820/5956/16, від 06 листопада 2018 року у справі № 807/903/15, від 09 березня 2021 року у справі №160/2598/20, від 04 серпня 2022 року у справі № 320/5487/20, від 27 жовтня 2022 року у справі №826/7478/18, від 02 серпня 2021 року у справі №280/101/19, від 11 вересня 2020 року у справі №826/15776/15, від 20 грудня 2019 року у справі №826/19486/15, від 11 вересня 2019 року у справі №826/8951/15, від 04 квітня 2019 року у справі №816/2436/16, від 26 грудня 2018 року у справі №810/3735/15, сформовано висновок про те, що визначені статтею 96 Податкового кодексу України особливості погашення податкового боргу платника податків не змінюють послідовності стадій стягнення контролюючим органом податкового боргу з платника податків, визначених статтею 95 цього кодексу.

З урахуванням зазначеного, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги, оцінивши докази, які мають значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд першої інстанції дійшов вірного висновку про те, що позовні вимоги не підлягають задоволенню.

Відповідно ст.242 КАС України рішення суду повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права при дотриманні норм процесуального права. Обґрунтованим є рішення, ухвалене судом на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин в адміністративній справі, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні, з наданням оцінки всім аргументам учасників справи.

Отже, ст.2 КАС України та ч.4 ст.242 КАС України вказують, що судове рішення має відповідати завданню адміністративного судочинства, а саме бути справедливим та неупередженим, своєчасно вирішувати спір у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.

Згідно п.41 висновку № 11 (2008) Консультативної ради європейських суддів до уваги Комітету Міністрів Ради Європи щодо якості судових рішень обов`язок суддів наводити підстави для своїх рішень не означає необхідності відповідати на кожен аргумент захисту на підтримку кожної підстави захисту. Обсяг цього обов`язку може змінюватися залежно від характеру рішення. Згідно з практикою Європейського суду з прав людини очікуваний обсяг обґрунтування залежить від різних доводів, що їх може наводити кожна зі сторін, а також від різних правових положень, звичаїв та доктринальних принципів, а крім того, ще й від різних практик підготовки та представлення рішень у різних країнах. З тим, щоб дотриматися принципу справедливого суду, обґрунтування рішення повинно засвідчити, що суддя справді дослідив усі основні питання, винесені на його розгляд.

Доводи викладені в апеляційній скарзі висновків суду першої інстанції не спростовують.

За змістом частини першої статті 316 КАС України, суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Оскільки судове рішення ухвалене судом першої інстанції з додержанням норм матеріального і процесуального права, на підставі правильно встановлених обставин справи, а доводи апеляційної скарги висновків суду не спростовують, то суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а оскаржуване судове рішення - без змін.

Керуючись ст.ст. 243, 250, 308, 310, 315, 316, 321, 322, 325, 329 КАС України, суд

П О С Т А Н О В И В :

апеляційну скаргу Головного управління ДПС у Хмельницькій області залишити без задоволення, а рішення Хмельницького окружного адміністративного суду від 22 вересня 2025 року - без змін.

Постанова суду набирає законної сили з дати її прийняття та може бути оскаржена в касаційному порядку згідно зі ст.ст.328, 329 КАС України.

Постанова суду складена в повному обсязі 26 листопада 2025 року.

Головуючий Шидловський В.Б.

Судді Капустинський М.М. Сапальова Т.В.