Справа № 260/3269/25
Суддя: Ващилін Р.О.
Дата ухвалення: 2025-11-27 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ЗАКАРПАТСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Р І Ш Е Н Н Я

і м е н е м У к р а ї н и

27 листопада 2025 року м. Ужгород№ 260/3269/25
Закарпатський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Ващиліна Р.О., розглянувши в письмовому провадженні в порядку спрощеного позовного провадження адміністративну справу за позовною заявою Керівника Ужгородської окружної прокуратури в інтересах держави в особі Державної екологічної інспекції у Закарпатській області до Ужгородської міської ради про визнання бездіяльності протиправною та зобов`язання вчинити дії, -

В С Т А Н О В И В:

Керівник Ужгородської окружної прокуратури звернувся до Закарпатського окружного адміністративного суду в інтересах держави в особі Державної екологічної інспекції у Закарпатській області з адміністративним позовом до Ужгородської міської ради, в якому просить: 1) визнати протиправною бездіяльність Ужгородської міської ради щодо незабезпечення розроблення паспортів водних об`єктів «Чорні Озера», розташованих в районі вул. Єнківська та вул. Озерна в м. Ужгород, площею 6,63 га та 2,06 га; 2) зобов`язати Ужгородську міську раду відповідно до вимог чинного законодавства України забезпечити розроблення паспортів водних об`єктів «Чорні Озера», розташованих в районі вул. Єнківська та вул. Озерна в м. Ужгород, площею 6,63 га та 2,06 га; 3) визнати протиправною бездіяльність Ужгородської міської ради щодо не встановлення охоронної зони водних об`єктів «Чорні Озера», розташованих в районі вул. Єнківська та вул. Озерна в м. Ужгород, площею 6,63 га та 2,06 га; 4) зобов`язати Ужгородську міську раду відповідно до вимог чинного законодавства України провести роботи із встановлення охоронної зони водних об`єктів «Чорні Озера», розташованих в районі вул. Єнківська та вул. Озерна в м. Ужгород, площею 6,63 га та 2,06 га та закріплення її в натурі (на місцевості).

Позовні вимоги обґрунтовані тим, що Ужгородською окружною прокуратурою виявлено факт протиправної бездіяльності Ужгородської міської ради, що полягає у незабезпеченні розроблення паспортів водних об`єктів «Чорні Озера» та не встановлення їх охоронної зони. Стверджує, що невжиття таких заходів призвело до засмічення, забруднення та навіть часткового знищення даних озер.

20 травня 2025 року відповідач подав до суду відзив на позовну заяву, в якому з доводами прокурора не погоджується. Так, зокрема, вважає, що прокурор не обґрунтував належним чином, в чому саме полягає порушення інтересів держави, необхідність їх захисту, визначені законом підстави для звернення до суду та не зазначає орган, уповноважений державою здійснювати відповідні функції у спірних правовідносинах, що є підставою для відмови у задоволенні позову.

02 червня 2025 року прокурор подав до суду відповідь на відзив №07.53-107-4105вих-25 від 29.05.2025, в якій з доводами відповідача не погоджується. Зазначає, що суспільний інтерес в даному випадку полягає у необхідності забезпечення захисту у сфері охорони навколишнього природного середовища, зокрема збереження водних об`єктів «Чорні озера» та недопущення їх знищення. Однак орган, уповноважений державою здійснювати відповідні функції, неналежно виконує свої обов`язки, що й стало підставою для звернення прокурора з даним позовом до суду.

Державна екологічна інспекція у Закарпатській області жодних аргументів щодо позову у встановлений судом строк не подала.

Дослідивши подані сторонами документи та матеріали справи, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд дійшов наступних висновків.

Судом встановлено, що розпорядженням Ужгородського міського голови №491 від 09.09.2021 створено робочу групу з інвентаризації водних об`єктів, лісових ресурсів, об`єктів державної та комунальної власності, що знаходяться на території міста, яка була зобов`язана у строк до 31 грудня 2021 року провести таку інвентаризацію.

Відповідно до змісту актів інвентаризації водного об`єкту (озера) та гідротехнічних споруд на території міста Ужгород від 10.02.2022, робоча група встановила незадовільний стан прибережної захисної смуги озера №1 та №2, розташованих по вул. Озерна (район вул. Загорська), площею 2,06 га та 6,63 га відповідно. З огляду на що з метою впорядкування використання водного об`єкта, поліпшення його стану та охорони від забруднення та засмічення робоча група запропонувала Ужгородській міській раді оформити правовстановлюючі документи на земельну ділянку під такими водними об`єктами, а для встановлення їх технічних параметрів та режиму експлуатації замовити виготовлення паспорту водного об`єкта.

14 червня 2024 року посадова особа Державної екологічної інспекції у Закарпатській області (далі Інспекція) внесла на ім`я голови Ужгородської міської ради припис №18/03-2-М, в якому запропонувала до 14 грудня 2024 року вжити заходи щодо розроблення паспортів водних об`єктів, зокрема:1) озеро №1 вул. Озерна (район вул. Загорської) площею 2,06 га, форма власності комунальна; 2) озеро №2 вул. Озерна (район вул. Загорської) площею 6,63 га, форма власності комунальна.

12 лютого 2025 року посадовими особами Державної екологічної інспекції у Закарпатській області (далі Інспекція) було проведено огляд (обстеження) території земель водного фонду в районі вулиці Єнківська в м. Ужгороді Закарпатської області. Так, в ході візуального огляду виявлено псування земель, порушення режиму, нормативів і правил їх використання. Невідомими особами за допомогою спеціальної техніки здійснено засипання прибережної захисної смуги озера на площі 1,86 га поверхневим ґрунтом (суміш глини, каміння, гілок дерев, кусків бетону, будівельних та інших відходів).

Відповідно до сформованого розрахунку розміру шкоди, заподіяної внаслідок порушення режиму, нормативів і правил використання земель на території міста Ужгорода в районі вул. Єнківська, географічні координати 48.627469 22.249598, сума такої шкоди становить 159371,58 грн.

Згідно з розрахунком розміру шкоди, заподіяної внаслідок псування земель на території міста Ужгорода в районі вул. Єнківська, географічні координати 48.627469 22.249598, сума такої шкоди становить 112149,07 грн.

В ході вивчення питання додержання вимог природоохоронного законодавства при використанні водних ресурсів на території м. Ужгорода Ужгородською окружною прокуратурою було встановлено, що у місцевому фонді документації із землеустрою та оцінки земель відсутня документація із землеустрою щодо водних об`єктів «Чорні озера», розташованих в районі вул. Єнківська та вул. Озерна в м. Ужгороді площею 6,63 га та 2,06 га.

31 березня 2025 року Ужгородська окружна прокуратура звернулася до Інспекції з листом, в якому просила в строк до 15 квітня 2025 року повідомити про вжиті заходи державного нагляду щодо розробки паспортів водних об`єктів «Чорні озера», розташованих в районі вул. Єнківська та вул. Озерна в м. Ужгороді площею 6,63 га та 2,06 га, оформлення правовстановлюючих документів на земельні ділянки під вказаними водними об`єктами, визначення меж їх водоохоронних зон, оскарження бездіяльності органів місцевого самоврядування у судовому порядку. При цьому повідомлено, що невжиття у розумний строк уповноваженим органом заходів позовного характеру слугуватиме підставою для звернення прокурора з відповідним позовом до суду в інтересах держави в особі Інспекції.

За результатами розгляду такого запиту листом №877-13 від 15.04.2025 Інспекція повідомила, що станом на 15.04.2025 зазначені у раніше виданому приписі порушення Ужгородська міська рада не усунула. Разом з тим, з відповідним позовом до суду Інспекція не зверталася.

З метою встановлення наявності підстав для представництва інтересів держави в суді 31 березня 2025 року Ужгородська окружна прокуратура надіслала на ім`я Ужгородського міського голови листа №07.53-107-2506вих-25, в якому просила у строк до 15 квітня 2025 року повідомити про те, чи розроблено паспорти водних об`єктів «Чорні озера», розташованих в районі вул. Єнківська та вул. Озерна в м. Ужгороді площею 6,63 га та 2,06 га, та чи оформлено правовстановлюючі документи на земельні ділянки під вказаними водними об`єктами.

Листом №1640/02.4-10 Ужгородська міська рада повідомила, що відповідно до заходів Програми паспортизації та виготовлення технічної документації на об`єкти комунальної власності Ужгородської міської територіальної громади на 2023 2025 роки, передбачено виготовлення тільки паспорту водного об`єкта по вул. Загорська, орієнтовною площею 2,06 га. Так, направлено замовлення на виконавця заходу Програми, а саме КП «Архітектурно-планувальне бюро» Ужгородської міської ради. За інформацією комунального підприємства наразі виготовлено геодезичне знімання території та замовлено хіміко-біологічний аналіз води. Замовлення на водний об`єкт орієнтовною площею 6,63 га не готувалося, оскільки відсутні бюджетні асигнування в достатньому обсязі.

Листом №07.53-107-3200вих-25 від 28.04.2025 Ужгородська окружна прокуратура повідомила Інспекцію про намір звернутися до Закарпатського окружного адміністративного суду з позовом в інтересах Інспекції до Ужгородської міської ради.

Вважаючи бездіяльність Ужгородської міської ради, що полягає у незабезпеченні розроблення паспортів водних об`єктів «Чорні Озера» та не встановлення їх охоронної зони, протиправною та такою, що порушує норми природоохоронного законодавства, прокурор звернувся з даним адміністративним позовом до суду.

Надаючи правову оцінку спірним правовідносинам, суд виходить з наступного.

Відповідно до статті 19 Конституції України правовий порядок в Україні ґрунтується на засадах, відповідно до яких ніхто не може бути примушений робити те, що не передбачено законодавством. Органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

У відповідності до статті 121 Конституції України на органи прокуратури покладено функції представництва інтересів громадян і держави в судах у випадках визначених законом.

Право на звернення прокурора або його заступника до адміністративного суду в інтересах держави передбачено ст. 23 Закону України «Про прокуратуру» від 14.10.2014 №1697-VII (далі Закон №1697) та ст. 53 КАС України.

Частиною 2 ст. 23 Закону №1697 передбачено, що підставою представництва у суді інтересів держави є наявність порушень або загрози порушень інтересів держави, якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження, а також у разі відсутності такого органу.

Згідно з ч. 4 ст. 53 КАС України прокурор, який звертається до суду в інтересах держави, в позовній чи іншій заяві, скарзі обґрунтовує, в чому полягає порушення інтересів держави, необхідність їх захисту, визначені законом підстави для звернення до суду прокурора, а також зазначає орган, уповноважений державою здійснювати відповідні функції у спірних правовідносинах. Невиконання цих вимог має наслідком застосування положень, визначених статтею 169 цього Кодексу.

Відповідно до ч. 5 ст. 53 КАС України, у разі відкриття провадження за позовною заявою, поданою прокурором в інтересах держави в особі органу, уповноваженого здійснювати функції держави у спірних правовідносинах, зазначений орган набуває статусу позивача. У разі відсутності такого органу або відсутності у нього повноважень щодо звернення до суду прокурор зазначає про це в позовній заяві і в такому разі прокурор набуває статусу позивача.

У справі, що розглядається, прокурор в адміністративному позові зазначив, що він звернувся з метою захисту інтересів держави у сфері контролю за дотриманням вимог природоохоронного законодавства, а саме з питань виготовлення документації на водні об`єкти, що знаходяться у комунальній власності Ужгородської територіальної громади, оскільки орган, уповноважений державою на здійснення відповідних функцій Державна екологічна інспекція України у Закарпатській області самостійно необхідні заходи не вживала.

Оцінюючи наявність в прокурора повноважень на самостійне звернення до суду з даним позовом, суд враховував висновки Великої Палати Верховного Суду, викладені у постанові від 15.10.2019 у справі №903/129/18, відповідно до яких сам факт незвернення до суду уповноваженого органу з позовом, який би відповідав вимогам процесуального законодавства, свідчить про те, що указаний орган неналежно виконує свої повноваження, у зв`язку із чим у прокурора виникають обґрунтовані підстави для захисту інтересів значної кількості громадян - членів територіальної громади та звернення до суду з таким позовом, що відповідає нормам національного законодавства та практиці Європейського суду з прав людини.

Окрім того, правовий висновок про те, що прокурор уповноважений звертатися до суду для захисту інтересів держави в суді в особі органу, до компетенції якого належить захист інтересів держави у відповідній сфері, у разі невиконання або неналежного виконання цим органом своїх повноважень, міститься, зокрема, у постановах Великої Палати Верховного Суду від 26.07.2018 у справі №926/1111/15 та від 26.05.2020 у справі №912/2385/18, та Верховного Суду від 26.05.2021 у справі №926/14/19, від 01.06.2021 у справі № 910/11956/20 та від 09.06.2021 у справі №920/839/20.

Інтереси держави, за загальним правилом, охоплюють собою і суспільні (публічні) інтереси, оскільки основне покликання держави - це максимально забезпечувати інтереси всіх соціальних груп для досягнення в суспільстві справедливості як найвищого блага.

Згідно з преамбулою Водного кодексу України, усі води (водні об`єкти) на території України є національним надбанням Українського народу, однією з природних основ його економічного розвитку і соціального добробуту. Тому дотримання законодавства у сфері охорони та збереження водних ресурсів безумовно становить державний інтерес.

Закріплений обов`язок держави забезпечувати екологічну безпеку і підтримувати екологічну рівновагу на території України у взаємозв`язку із закріпленим у законі принципом щодо обов`язковості додержання встановлених екологічних правил при здійсненні господарської, управлінської та іншої діяльності дає підстави для висновку про наявність прямого державного інтересу у забезпеченні реалізації зазначених положень.

Так, відповідно до вимог ст. 19 Водного кодексу України, ст. 20-2 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища», Положення про Державну екологічну інспекцію України, затвердженого Постановою Кабінету Міністрів України від 19.04.2017 №275, Положення про територіальні та міжрегіональні територіальні органи Державної екологічної інспекції України, затвердженого Наказом Міністерства енергетики та захисту довкілля України від 07.04.2020 №230, органом, уповноваженим державою здійснювати відповідні функції щодо захисту інтересів держави у спірних правовідносинах, є Інспекція.

Згідно з розділом ІІ Положення Державну екологічну інспекцію у Закарпатській області, затвердженого наказом Державної екологічної інспекції України від 12.02.2021 №49, Інспекція вживає в установленому порядку заходів досудового врегулювання спорів, виступає позивачем та відповідачем у судах.

Разом з тим, у спірних правовідносинах Інспекція не виконала своїх повноважень щодо захисту інтересів держави та забезпечення дотримання Ужгородською міською радою природоохоронного законодавства, в тому числі шляхом звернення до суду з відповідним позовом.

Чинним законодавством чітко не визначено, що необхідно розуміти під «нездійсненням або неналежним здійсненням суб`єктом владних повноважень своїх функцій». Разом з тим, Велика Палата Верховного Суду у постанові від 26.05.2020 у справі №912/2385/18 зазначила, що невжиття компетентним органом жодних заходів протягом розумного строку після того, як цьому органу стало відомо або повинно було стати відомо про можливе порушення інтересів держави, має кваліфікуватися як бездіяльність відповідного органу.

Аналогічна правова позиція викладена у постанові Великої Палати Верховного Суду від 26.06.2019 у справі №587/430/16-ц, від 19.05.2021 у справі №305/1396/19, від 10.08.2021 у справі №923/833/20, від 20.07.2021 у справі №908/2153/20.

Звертаючись до відповідного компетентного органу до подання позову в порядку, передбаченому ст. 23 Закону №1697, прокурор фактично надає йому можливість відреагувати на стверджуванні порушення інтересів держави, зокрема, шляхом призначення перевірки фактів порушення законодавства, виявлених прокурором, вчинення дій для виправлення ситуації, а саме подання позову або аргументованого повідомлення прокурора про відсутність такого порушення.

Суд враховує те, що листами від 31.03.2025 та 28.04.2025 Ужгородська окружна прокуратура повідомила Інспекцію про свій намір звернутися до суду за захистом інтересів держави в частині зобов`язання Ужгородську міську раду встановити охоронну зону водних об`єктів «Чорні озера». В свою чергу Інспекція щодо такого не заперечила, натомість повідомила, що з відповідним позовом до суду вона не зверталася.

З огляду на зазначене суд вважає, що Ужгородська окружна прокуратура дотрималася встановленого ст. 23 Закону №1697 порядку та правомірно звернулася з даним позовом до суду, враховуючи бездіяльність уповноваженого органу Інспекції.

Вказане спростовує доводи відповідача щодо відсутності у прокурора підстав для подання цього позову.

Щодо суті позову суд зазначає наступне.

Велика Палата Верховного Суду неодноразово у своїх рішеннях застосовувала підхід до розуміння протиправної бездіяльності. Так, протиправну бездіяльність суб`єкта владних повноважень слід розуміти як зовнішню форму поведінки (діяння) цього органу, що полягає (проявляється) у неприйнятті рішення чи у нездійсненні юридично значимих й обов`язкових дій на користь заінтересованих осіб, які на підставі закону та/або іншого нормативно-правового регулювання віднесені до компетенції суб`єкта владних повноважень, були об`єктивно необхідними і реально можливими для реалізації, але фактично не були здійснені.

Для визнання бездіяльності протиправною недостатньо одного лише факту несвоєчасного виконання обов`язкових дій, а важливими є також конкретні причини, умови та обставини, через які дії, що підлягали обов`язковому виконанню відповідно до закону, фактично не були виконані чи були виконані з порушенням строків. Значення мають юридичний зміст, значимість, тривалість та межі бездіяльності, фактичні підстави її припинення, а також шкідливість бездіяльності для прав та інтересів особи.

Така правова позиція була викладена, зокрема, у постановах Великої Палати Верховного Суду від 19.04.2018 у справі №П/9901/137/18 (800/426/17), від 27.02.2020 у справі №800/304/17, від 07.07.2021 у справі №9901/345/20, від 08.09.2022 у справі №9901/276/19, від 30.05.2024 у справі №9901/506/21.

У справі, що розглядається, прокурор обґрунтовує бездіяльність відповідача тим, що він не вживав заходів щодо розроблення паспортів водних об`єктів «Чорні озера» та не встановлення їх охоронної зони.

Так, ст. 13 Конституції України передбачено, що земля, її надра, атмосферне повітря, водні та інші природні ресурси, які знаходяться в межах території України, природні ресурси її континентального шельфу, виключної (морської) економічної зони є об`єктами права власності Українського народу. Від імені Українського народу права власника здійснюють органи державної влади та органи місцевого самоврядування в межах, визначених цією Конституцією.

Вказане кореспондується також з положеннями преамбули Водного кодексу України від 06.06.1995 №213/95-ВР (далі ВК України), відповідно до яких усі води (водні об`єкти) на території України є національним надбанням Українського народу, однією з природних основ його економічного розвитку і соціального добробуту.

Для встановлення технічних параметрів водного об`єкта, гідрологічних характеристик річки (водотоку), регламентації експлуатаційної діяльності на водосховищах, ставках, озерах та замкнених природних водоймах для забезпечення сталого використання (включаючи кількісне та якісне відновлення) усіх ресурсів, пов`язаних з існуванням водойми, надійності функціонування споруд і для підвищення ефективності їх використання передбачено розроблення паспорта водного об`єкта. Порядок розроблення такого паспорта затверджено наказом Міністерства екології та природних ресурсів України від 18.03.2013 №99 (далі Порядок №99).

Так, згідно з п. 3 Порядку №99, замовником робіт із розроблення паспорта водного об`єкта є орган, що здійснює розпорядження земельною ділянкою під водою (водним простором) згідно з повноваженнями, визначеними Земельним кодексом України.

Відповідно до ч. 1 ст. 58 Земельного кодексу України від 25.10.2001 №2768-III (далі ЗК України), землі, зайняті морями, річками, озерами, водосховищами, іншими водними об`єктами, болотами, а також островами, не зайнятими лісами належать до земель водного фонду.

Статтею 83 ЗК України визначено, що усі землі в межах населених пунктів, в тому числі землі водного фонду, крім земельних ділянок приватної та державної власності перебувають у комунальній власності.

Відповідно до ст. 12 ЗК України, розпорядження землями комунальної власності віднесено до повноважень сільських, селищних, міських рад.

Таким чином, обов`язок із розроблення паспортів водних об`єктів "Чорні Озера" площею 6,63 га та 2,06 га покладено на Ужгородську міську раду.

Відповідач вказану обставину визнає.

Окрім того, ч. 2 ст. 58 Земельного кодексу України, ст. 87 Водного кодекксу України передбачено, що для створення сприятливого режиму вздовж морів, навколо озер, водосховищ та інших водних об`єктів встановлюються водоохоронні зони, межі яких зазначаються в документації із землеустрою, містобудівній документації на місцевому та регіональному рівнях. Відомості про межі водоохоронних зон вносяться до Державного земельного кадастру.

Порядок визначення розмірів і меж водоохоронних зон та режим ведення господарської діяльності в таких зонах встановлюються Кабінетом Міністрів України.

На виконання зазначених вимог закону Постановою Кабінету Міністрів України від 08 травня 1996 року №486 затверджено Порядок визначення розмірів і меж водоохоронних зон та режим ведення господарської діяльності в них, який встановлює єдиний правовий механізм визначення розмірів і меж водоохоронних зон та режим ведення господарської діяльності в них (далі Порядок №486).

Відповідно до пунктів 2, 4 Порядку №486, водоохоронні зони встановлюються для створення сприятливого режиму водних об`єктів, попередження їх забруднення, засмічення і вичерпання, знищення навколо водних рослин і тварин, а також зменшення коливань стоку вздовж річок, морів та навколо озер, водосховищ і інших водойм.

У межах водоохоронних зон виділяються землі прибережних захисних смуг та смуги відведення з особливим режимом їх використання відповідно до статей 88-91 ВК України.

Пунктом 5 Порядку №486 передбачено, що межі водоохоронних зон визначаються згідно з проектами землеустрою щодо організації і встановлення меж територій природно-заповідного фонду та іншого природоохоронного призначення, оздоровчого, рекреаційного, історико-культурного, лісогосподарського призначення, земель водного фонду та водоохоронних зон, обмежень у використанні земель та їх режимоутворюючих об`єктів.

Назва, склад та зміст проекту землеустрою визначаються замовником з урахуванням характеристик території конкретного об`єкта землеустрою.

Відомості про межі водоохоронних зон, прибережних захисних смуг та пляжних зон вносяться до Державного земельного кадастру як відомості про обмеження у використанні земель.

Відповідно до ст. 10 ВК України, ст. 12 ЗК України, п. 14 Порядку №486 здійснення заходів щодо раціонального використання і охорони вод та відтворення водних ресурсів, розпорядження землями комунальної власності, територіальних громад, організація землеустрою, виконання водоохоронних та інших заходів щодо впорядкування водоохоронних зон віднесено до відання сільських, селищних, міських та районних у містах рад на їх території.

Отже, обов`язки щодо визначення розмірів і меж водоохоронних зон водних об`єктів «Чорні озера» площею 6,63 га та 2,06 га покладено на Ужгородську міську раду.

Водночас відповідач вказані обов`язку не виконав, що підтверджується відомостями листа Ужгородської міської ради №1640/02.4-10.

Згідно з ч. 1, 2 ст. 77 КАС України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Суб`єкт владних повноважень повинен подати суду всі наявні у нього документи та матеріали, які можуть бути використані як докази у справі.

Жодних доказів та заперечень на спростування такої бездіяльності відповідач, всупереч своєму процесуальному обов`язку, до суду не надав. В свою чергу матеріалами справи підтверджено невиконання протягом тривалого часу Ужгородською міською радою вимог законодавства щодо розроблення паспортів водних об`єктів та не встановлення їх охоронної зони.

Отже, дослідивши вищенаведені обставини справи крізь призму законодавчих актів, що регулюють спірні правовідносини, суд дійшов висновку, що заявлені позовні підлягають задоволенню.

Згідно ч. 2 ст. 139 КАС України та в зв`язку з відсутністю витрат позивача, пов`язаних із залученням свідків чи проведенням експертиз, судові витрати з відповідача не стягуються.

Керуючись ст. 241, 243, 255, 257, 295 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

В И Р І Ш И В:

1. Позов Керівника Ужгородської окружної прокуратури (місцезнаходження: вул. Небесної Сотні, 6, м. Ужгород, Закарпатська область, 88000, ) в інтересах держави в особі Державної екологічної інспекції у Закарпатській області (місцезнаходження: вул. Швабська, буд. 14, м. Ужгород, Закарпатська область, 88008, ) до Ужгородської міської ради (місцезнаходження: пл. Поштова, буд. 3, м. Ужгород, Закарпатська область, 88000, ) про визнання бездіяльності протиправною та зобов`язання вчинити дії, - задовольнити повністю.

2. Визнати протиправною бездіяльність Ужгородської міської ради щодо незабезпечення розроблення паспортів водних об`єктів «Чорні Озера», розташованих в районі вул. Єнківська та вул. Озерна в м. Ужгород, площею 6,63 га та 2,06 га.

3. Зобов`язати Ужгородську міську раду відповідно до вимог чинного законодавства України забезпечити розроблення паспортів водних об`єктів «Чорні Озера», розташованих в районі вул. Єнківська та вул. Озерна в м. Ужгород, площею 6,63 га та 2,06 га.

4. Визнати протиправною бездіяльність Ужгородської міської ради щодо не встановлення охоронної зони водних об`єктів «Чорні Озера», розташованих в районі вул. Єнківська та вул. Озерна в м. Ужгород, площею 6,63 га та 2,06 га.

5. Зобов`язати Ужгородську міську раду відповідно до вимог чинного законодавства України провести роботи із встановлення охоронної зони водних об`єктів «Чорні Озера», розташованих в районі вул. Єнківська та вул. Озерна в м. Ужгород, площею 6,63 га та 2,06 га та закріплення її в натурі (на місцевості).

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду. Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, або у разі розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення. Апеляційна скарга подається безпосередньо до суду апеляційної інстанції.

СуддяР.О. Ващилін