Справа № 280/7973/25
Суддя: Богатинський Богдан Вікторович
Дата ухвалення: 2025-11-26 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ЗАПОРІЗЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

26 листопада 2025 року Справа № 280/7973/25 м.Запоріжжя

Запорізький окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Богатинського Б.В., розглянувши в порядку письмового провадження за правилами спрощеного позовного провадження адміністративну справу за позовом ОСОБА_1 до Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Запорізької області про визнання протиправним та скасування рішення, -

ВСТАНОВИВ:

До Запорізького окружного адміністративного суду надійшла позовна заява ОСОБА_1 (далі позивач) до Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Запорізької області (далі відповідач, КДКА Запорізької області), в якій позивач просить суд:

Визнати протиправним та скасувати рішення Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Запорізької області №8/8-2025 від 31 липня 2025 року (про притягнення до дисциплінарної відповідальності адвоката ОСОБА_1 та призначення йому покарання у вигляді зупинення права на адвокатську діяльність строком один рік (дванадцять місяців).

В обґрунтування позовних вимог представник позивача зазначає, що рішення Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Запорізької області №8/8-2025 від 31 липня 2025 року (про притягнення до дисциплінарної відповідальності адвоката ОСОБА_1 та призначення йому покарання у вигляді зупинення права на адвокатську діяльність строком один рік (дванадцять місяців) є необґрунтованим, невмотивованим та незаконним з наступного. В рішенні КДКА Запорізької області №8/8-2025 року від 31 липня 2025 року чітко не зазначається щодо систематичності чи грубого одноразового порушення. Директором ТОВ «Оріхівсільмаш» без зазначення дати подання скарги подано скаргу до КДКА Запорізької області відносно адвоката Курлапова М.Д., не долучено до скарги витяги з ЄДР та Статут ТОВ «Оріхівсільмаш», які підтверджували би повноваження директора цієї юридичної особи за правилами самопредставництва, не надано копії скарги та копії всіх документів для вручення адвокату ОСОБА_1 , не додано письмової згоди на обробку персональних даних органами адвокатського самоврядування, в тому числі, збирання, зберігання, використання і поширення, не надано доказ надіслання копій таких документів адвокату Курлапову М.Д. як іншій стороні за скаргою листом з описом вкладення, тому скарга оформлена без дотримання вимог статті 14 Положення про порядок прийняття та розгляду скарг щодо неналежної поведінки адвоката, яка може мати наслідком його дисциплінарну відповідальність затвердженого рішенням Ради адвокатів України 30.08.2014 № 120, що в свою чергу є імперативною умовою для повернення такої скарги скаржнику. Стратегія запропонована ОСОБА_1 та спочатку погоджена ТОВ «Оріхівсільмаш» (а потім останнім відхилена) полягала в тому, аби збільшити виробництво і обсяги продукції ТОВ «Оріхівсільмаш» (відповідно у разі погодження даного останнім, в подальшому формувались би поставки для відомств Збройних Сил України) за рахунок співпраці із корейською компанією та вендорному фінансуванні, враховуючи Рамкову угоду між урядом України та урядом Республіки Корея стосовно кредитів від фонду економічного розвитку та співробітництва на 2024-2029 роки, що як наслідок дало б підставу для дотримання ТОВ «Оріхівсільмаш» ознак об`єкта критичної інфраструктури та подальшої подачі необхідної документації до уповноваженої особи Мінекономіки чи Мінстратегпром для набуття ТОВ «Оріхівсільмаш» статусу об`єкта критичної інфраструктури в межах чинного законодавства України. У змісті вступної частини довідки від 02 липня 2025 року доповідача у справі адвоката ОСОБА_2 зазначається, що він як член дисциплінарної палати КДКА Запорізької області провів перевірку за скаргою ТОВ «Оріхівсільмаш» (вх. №70 від 21.05.2025), однак зі змісту довідки в цілому не встановлено, що відносно адвоката ОСОБА_2 головою КДКА Запорізької області виписувалось письмове доручення, а також не зазначено відомості такого письмового доручення. Скарга зареєстрована КДКА Запорізької області 21 травня 2025 року, довідку за проведеною перевіркою сформовано 02 липня 2025 року, тобто понад 30-денний строк з дня початку перевірки. Матеріали перевірки подалися на розгляд КДКА Запорізької області після 02 липня 2025 року, членом дисциплінарної палати КДКА Запорізької області адвокатом Шуляковим Ю.К. як доповідачем у справі відбулось перевищення зазначеного строку, що допускається виключно у виняткових випадках. Зі змісту довідки та рішень КДКА Запорізької області сформованих та прийнятих в межах дисциплінарного провадження відносно ОСОБА_1 як адвоката, можна дійти висновку про те, що КДКА Запорізької області з невідомих причин не вважає будь-які незаборонені законом дії, які адвокат може вчиняти, та інші види адвокатської діяльності не заборонені законом, а також представництво клієнта адвокатом, при погодженій з клієнтом правовій позиції - видами адвокатської діяльності в цілому. Одним із доручень зі сторони ТОВ «Оріхівсільмаш», отриманих ОСОБА_1 , було вчинення представництва та супроводу діяльності ТОВ «Оріхівсільмаш» з питань віднесення до об`єктів критичної інфраструктури, ТОВ «Оріхівсільмаш» всупереч укладеному договору про надання правничої допомоги поза відомом ОСОБА_1 самостійно вчинило дії спрямовані на віднесення до об`єктів критичної інфраструктури. ОСОБА_1 посилаючись на абз.1 п.3.3 договору про надання правничої допомоги, неодноразово просив ТОВ «Оріхівсільмаш» надати йому документацію для належного виконання отриманого доручення та дотримуватись узгодженої правової позиції. Якщо КДКА Запорізької області дійсно вважає наявність в діях ОСОБА_1 як адвоката порушення, то він був зобов`язаний, наприклад, в частині твердження (висновку) про невнесення протягом трьох з половиною років ОСОБА_1 як адвокатом відомостей, що змінилися, до ЄРАУ, прийняти рішення про закриття дисциплінарної справи через закінчення строку притягнення адвоката до дисциплінарної відповідальності. Фактичним місцем здійснення адвокатської діяльності є держава Україна і вся її територія, включно з тимчасово окупованими, адже ніяких змін до Конституції України, стосовно адміністративно-територіального устрою не вносилось. Повернення коштів клієнту в договорі передбачено в особливому випадку та порядку, за умовами договору, з якими погодився клієнт, у разі несумлінного ставлення адвоката до своїх обов`язків, спочатку КДКА має розглянути справу за дисциплінарним провадженням за наслідками якого прийняти відповідне рішення щодо адвоката, і лише після можливе повернення, а не до того моменту. Позивач просить позов задовольнити.

Ухвалою суду від 15 вересня 2025 року позовну заяву залишено без руху, наданий позивачу строк для усунення недоліків позовної заяви протягом 5 днів від дня одержання копії ухвали суду про залишення позовної заяви без руху, шляхом подання до суду: доказів сплати судового збору у цій справі в розмірі 968,96 грн, або документів, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

22 вересня 2025 року до суду подана заява про усунення недоліків, позивачем сплачений судовий збір у розмірі 968,96 грн.

Ухвалою суду від 29 вересня 2025 року відкрито провадження у справі, призначено справу до судового розгляду за правилами спрощеного позовного провадження без виклику учасників справи.

Відповідач 09 жовтня 2025 року надав до суду відзив на позовну заяву, у якому викладені наступні заперечення щодо вимог позивача за позовною заявою. Відповідно до матеріалів дисциплінарної справи встановлено, що в скарзі поданої товариством «Оріхівсільмаш» зазначено, що товариством з адвокатом Курлаповим М.Д. 09.07.2024 укладено Договір про надання правничої допомоги, а саме забезпечення дій, спрямованих на отримання підприємством статусу критично важливого для економіки України. Авансом адвокату було сплачено 799 тис. грн. Оскільки адвокатом не була зроблена адвокатська робота, підприємство самостійно підготувало документи i отримало вказаний статус. В ході розмови з директором i власником підприємства адвокат визнав, що не зробив доручену роботу i пообіцяв повернути 100 відсотків авансу. Після того 13.05.2025 адвокат надіслав до підприємства електронний лист, в якому зазначив, що готовий повернути 50 відсотків отриманого авансу. Скаржник вважаючи, що адвокатом порушені Правила адвокатської етики i просив притягнути адвоката до дисциплінарної відповідальності. Скарга ТОВ «Оріхівсільмаш» прийнята до розгляду та розглянута у визначені строки, а також у порядку, який передбачає право адвоката на надання пояснень, участь у засіданні та ознайомлення з матеріалами перевірки. Зазначені позивачем недоліки не є такими, що перешкоджають розгляду скарги по суті та не спростовують наявність у КДКА Запорізької області повноважень на її розгляд. Позивач був належним чином повідомлений про наявність дисциплінарного провадження, надав свої письмові пояснення, що підтверджує дотримання його права на захист. Рішення КДКА Запорізької області № 8/8-2025 ухвалено за результатами всебічного аналізу наданих доказів та дій адвоката ОСОБА_1 у відносинах з ТОВ «Оріхівсільмаш». Вирішення питань, що стосуються дисциплінарної відповідальності адвокатів в Україні, законодавством віднесено до виключної компетенції адвокатського самоврядування в особі відповідної кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури. Позивач посилається на перевищення строків перевірки та відсутність доручення доповідачу. Однак, перевищення строків у декілька днів саме по собі не є підставою для визнання рішення незаконним, якщо це не призвело до порушення прав сторін, проведення перевірки здійснювалося членом дисциплінарної палати в межах наданих повноважень, а відсутність формального доручення не вплинула на повноту перевірки, доводи щодо протоколу засідання палати є припущеннями позивача, оскільки він не довів жодних фактичних порушень правомочності складу палати чи кворуму. Позивач фактично не заперечує отримання гонорару та відсутності виконаних актів робіт, його доводи щодо розробки «альтернативної стратегії» або участі у вендорних проектах не змінюють факту невиконання договору про надання правничої допомоги. Такі дії взагалі не належать до видів адвокатської діяльності, визначених статтями 1, 19, 20 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність», тому вони не можуть виправдовувати порушення адвокатських обов`язків перед клієнтом. Це свідчить не про відсутність дисциплінарного проступку, а про його наявність адвокат отримав кошти, не виконав доручення, не оформив належним чином припинення правовідносин і не повернув отримані кошти в повному обсязі. Рішення ґрунтується виключно на оцінці дій адвоката з точки зору Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» та Правил адвокатської етики, що повністю відповідає компетенції КДКА. Встановлено порушення принципів компетентності, добросовісності, поваги до професії та чесності, а також обов`язків адвоката щодо своєчасного внесення змін до ЄРАУ. Відповідач просить суд відмовити у задоволенні адміністративного позову та стягнути з ОСОБА_1 на користь Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Запорізької області судові витрати.

На підставі матеріалів справи, суд встановив наступні обставини.

До Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Запорізької області зі скаргою звернулось ТОВ «Оріхівсільмаш» з вимогою про притягнення ОСОБА_1 до дисциплінарної відповідальності.

21.05.2025 зареєстровано скаргу ТОВ «Оріхівсільмаш» вх. №70. Членом дисциплінарної палати КДКА Запорізької області адвокатом Шуляковим Ю.К. проведено перевірку за скаргою ТОВ «Оріхівсільмаш», про що 02 липня 2025 року складено ним довідку, за висновками якої запропоновано порушити дисциплінарну справу відносно ОСОБА_1 .

Рішенням Дисциплінарної палати Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Запорізької області №8/6-2025 від 31.07.2025 адвоката ОСОБА_1 притягнуто до дисциплінарної відповідальності та призначено йому покарання у вигляді зупинення права на адвокатську діяльність строком на 1 рік (дванадцять місяців).

В рішенні №8/6-2025 від 31.07.2025 Дисциплінарна палата Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Запорізької області дійшла висновків: «…у стосунках з TOB «Оріхівсільмаш» відповідно до договору від 09.07.2024 в ході адвокатської діяльності адвокат ОСОБА_1 допустив порушення принципів адвокатської діяльності: компетентності, добросовісності, поваги до адвокатської професії, чесності та добропорядної репутації. При укладенні договору від 09 липня 2024 року адвокатом серед істотних умов договору не був зазначений розмір гонорару. Не виконав зобов`язання, передбачені договором з клієнтом, що є невиконанням обов`язків адвоката при здійсненні адвокатської діяльності. Не повернув гонорар. Дії, що вчиняв адвокат, про вендорні угоди і підшукання бізнесового співробітництва в Республіці Корея і тому подібне, якщо такі дії здійснювалися адвокатом, не є видами адвокатської діяльності, вони не передбачені договором від 09.07.2024 про надання правничої допомоги і мають оплачуватися за іншим договором, якщо такий був укладений. Нічого спільного такі дії з адвокатською діяльністю за вказаним договором не мають. Невнесення в ЄРАУ відомостей, що змінилися, протягом трьох днів є порушенням Закону про адвокатуру та ПАЕ і відноситься до інших порушень. Окупація Кам`янки-Дніпровської Запорізької області, де зазначена адреса робочого місця адвоката, відбулася в березні 2022 року, а змінені дані про робоче місце не внесені протягом трьох з половиною років. Дії адвоката ОСОБА_1 є триваючим дисциплінарним проступком, який полягає в порушенні присяги адвоката, порушенні ПАЕ, невиконанні та неналежному виконанні свої професійних обов`язків.»

Вважаючи протиправним вказане рішення відповідача, позивач звернувся до суду з цим позовом.

Надаючи правову оцінку спірним правовідносинам, суд зазначає наступне.

Згідно частини 2 статті 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Відповідно до статті 131-2 Конституції України для надання професійної правничої допомоги в Україні діє адвокатура. Засади організації і діяльності адвокатури та здійснення адвокатської діяльності в Україні визначаються законом.

Правові засади організації і діяльності адвокатури та здійснення адвокатської діяльності в Україні визначає Закон України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» від 05.07.2012 № 5076-VI (далі - Закон № 5076-VI).

Згідно зі статтею 2 Закону № 5076-VI адвокатура України - недержавний самоврядний інститут, що забезпечує здійснення захисту, представництва та надання інших видів правничої допомоги на професійній основі, а також самостійно вирішує питання організації і діяльності адвокатури в порядку, встановленому цим Законом. Адвокатуру України складають всі адвокати України, які мають право здійснювати адвокатську діяльність. З метою забезпечення належного здійснення адвокатської діяльності, дотримання гарантій адвокатської діяльності, захисту професійних прав адвокатів, забезпечення високого професійного рівня адвокатів та вирішення питань дисциплінарної відповідальності адвокатів в Україні діє адвокатське самоврядування.

Відповідно до частини 1 статті 4 Закону № 5076-VI адвокатська діяльність здійснюється на принципах верховенства права, законності, незалежності, конфіденційності та уникнення конфлікту інтересів.

Згідно з положеннями статті 20 Закону № 5076-VI під час здійснення адвокатської діяльності адвокат має право вчиняти будь-які дії, не заборонені законом, правилами адвокатської етики та договором про надання правничої допомоги, необхідні для належного виконання договору про надання правничої допомоги, зокрема: 2) представляти і захищати права, свободи та інтереси фізичних осіб у суді; 3) ознайомлюватися на підприємствах, в установах і організаціях з необхідними для адвокатської діяльності документами та матеріалами, крім тих, що містять інформацію з обмеженим доступом; 4) складати заяви, скарги, клопотання, інші правові документи та подавати їх у встановленому законом порядку; 5) доповідати клопотання та скарги на прийомі в посадових і службових осіб та відповідно до закону одержувати від них письмові мотивовані відповіді на ці клопотання і скарги; 6) бути присутнім під час розгляду своїх клопотань і скарг на засіданнях колегіальних органів та давати пояснення щодо суті клопотань і скарг; 7) збирати відомості про факти, що можуть бути використані як докази, в установленому законом порядку запитувати, отримувати і вилучати речі, документи, їх копії, ознайомлюватися з ними та опитувати осіб за їх згодою; 11) користуватися іншими правами, передбаченими цим Законом та іншими законами.

Статтею 21 Закону № 5076-VI встановлено, що під час здійснення адвокатської діяльності адвокат зобов`язаний: 1) дотримуватися присяги адвоката України та правил адвокатської етики; 2) на вимогу клієнта надати звіт про виконання договору про надання правничої допомоги; 3) невідкладно повідомляти клієнта про виникнення конфлікту інтересів; 4) підвищувати свій професійний рівень; 5) виконувати рішення органів адвокатського самоврядування; 6) виконувати інші обов`язки, передбачені законодавством та договором про надання правничої допомоги.

Адвокату забороняється: 1) використовувати свої права всупереч правам, свободам та законним інтересам клієнта; 2) без згоди клієнта розголошувати відомості, що становлять адвокатську таємницю, використовувати їх у своїх інтересах або інтересах третіх осіб; 3) займати у справі позицію всупереч волі клієнта, крім випадків, якщо адвокат впевнений у самообмові клієнта; 4) відмовлятися від надання правничої допомоги, крім випадків, установлених законом. Адвокат забезпечує захист персональних даних про фізичну особу, якими він володіє, відповідно до законодавства з питань захисту персональних даних.

Згідно частин 1, 2 статті 33 Закону № 5076-VI адвоката може бути притягнуто до дисциплінарної відповідальності у порядку дисциплінарного провадження з підстав, передбачених цим Законом.

Дисциплінарне провадження - процедура розгляду письмової скарги, яка містить відомості про наявність у діях адвоката ознак дисциплінарного проступку.

Частиною 1 статті 34 Закону № 5076-VI визначено, що підставою для притягнення адвоката до дисциплінарної відповідальності є вчинення ним дисциплінарного проступку.

У відповідності до частини 1 статті 35 Закону № 5076-VI за вчинення дисциплінарного проступку до адвоката може бути застосовано одне з таких дисциплінарних стягнень: 1) попередження; 2) зупинення права на заняття адвокатською діяльністю на строк від одного місяця до одного року; 3) для адвокатів України позбавлення права на заняття адвокатською діяльністю з наступним виключенням з Єдиного реєстру адвокатів України, а для адвокатів іноземних держав виключення з Єдиного реєстру адвокатів України.

Згідно з нормами частин 1, 2 статті 36 Закону № 5076-VI, право на звернення до кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури із заявою (скаргою) щодо поведінки адвоката, яка може бути підставою для дисциплінарної відповідальності, має кожен, кому відомі факти такої поведінки. Не допускається зловживання правом на звернення до кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури, у тому числі ініціювання питання про дисциплінарну відповідальність адвоката без достатніх підстав, і використання зазначеного права як засобу тиску на адвоката у зв`язку із здійсненням ним адвокатської діяльності.

Приписами статті 37 Закону № 5076-VI, передбачено, що дисциплінарне провадження складається з таких стадій: 1) проведення перевірки відомостей про дисциплінарний проступок адвоката; 2) порушення дисциплінарної справи; 3) розгляд дисциплінарної справи; 4) прийняття рішення у дисциплінарній справі.

Перевірка відомостей про дисциплінарний проступок адвоката здійснюється в порядку, передбаченому положеннями статті 38 Закону № 5076-VI.

Заява (скарга) щодо поведінки адвоката, яка може мати наслідком його дисциплінарну відповідальність, реєструється кваліфікаційно-дисциплінарною комісією адвокатури та не пізніше трьох днів з дня її надходження передається до дисциплінарної палати.

Член дисциплінарної палати кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури за дорученням голови палати проводить перевірку відомостей, викладених у заяві (скарзі), та звертається до адвоката для отримання письмового пояснення по суті порушених питань.

Під час проведення перевірки член дисциплінарної палати кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури має право опитувати осіб, яким відомі обставини вчинення діяння, що має ознаки дисциплінарного проступку, отримувати за письмовим запитом від органів державної влади та органів місцевого самоврядування, їх посадових та службових осіб, керівників підприємств, установ, організацій незалежно від форми власності та підпорядкування, громадських об`єднань, фізичних осіб необхідну для проведення перевірки інформацію, крім інформації з обмеженим доступом.

За результатами перевірки відомостей членом дисциплінарної палати кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури складається довідка, яка має містити викладення обставин, виявлених під час перевірки, висновки та пропозиції щодо наявності підстав для порушення дисциплінарної справи.

Заява (скарга) про дисциплінарний проступок адвоката, довідка та всі матеріали перевірки подаються на розгляд дисциплінарної палати кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури.

Положеннями частин 1, 2 статті 39 Закону № 5076-VI, визначено, що за результатами розгляду заяви (скарги) про дисциплінарний проступок адвоката, довідки та матеріалів перевірки дисциплінарна палата кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури більшістю голосів членів палати, які беруть участь у її засіданні, вирішує питання про порушення або відмову в порушенні дисциплінарної справи стосовно адвоката. Рішення про порушення дисциплінарної справи або про відмову в порушенні дисциплінарної справи може бути оскаржено протягом тридцяти днів з дня його прийняття до Вищої кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури або до суду.

Статтею 40 Закону № 5076-VI передбачено, що дисциплінарна справа стосовно адвоката розглядається дисциплінарною палатою кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури протягом тридцяти днів з дня її порушення.

Розгляд дисциплінарної справи здійснюється на засадах змагальності. Під час розгляду справи дисциплінарна палата заслуховує повідомлення члена дисциплінарної палати, який проводив перевірку, про результати перевірки, пояснення адвоката, стосовно якого порушено дисциплінарну справу, особи, яка ініціювала питання про дисциплінарну відповідальність адвоката, та пояснення інших заінтересованих осіб. Адвокат, стосовно якого порушено дисциплінарну справу, та особа, яка ініціювала питання про дисциплінарну відповідальність адвоката, мають право надавати пояснення, ставити питання учасникам провадження, висловлювати заперечення, подавати докази на підтвердження своїх доводів, заявляти клопотання і відводи, користуватися правничою допомогою адвоката. У разі неможливості з поважних причин брати участь у засіданні кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури адвокат, стосовно якого розглядається справа, може надати по суті порушених питань письмові пояснення, які додаються до матеріалів справи. Письмові пояснення адвоката оголошуються на засіданні дисциплінарної палати кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури. Неявка адвоката чи особи, яка ініціювала питання дисциплінарної відповідальності адвоката, на засідання дисциплінарної палати кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури без поважних причин за умови наявності доказів завчасного повідомлення зазначених осіб про місце, день і час засідання не перешкоджає розгляду дисциплінарної справи. У разі повторної неявки зазначених осіб на засідання палати розгляд справи здійснюється за їх відсутності незалежно від причин неявки.

Розгляд справи про дисциплінарну відповідальність адвоката є відкритим, крім випадків, якщо відкритий розгляд справи може призвести до розголошення адвокатської таємниці.

Під час засідання дисциплінарної палати кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури ведеться протокол, який підписується головуючим та секретарем засідання.

Згідно зі статтею 41 Закону № 5076-VI за результатами розгляду дисциплінарної справи дисциплінарна палата кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури приймає рішення про притягнення адвоката до дисциплінарної відповідальності за вчинення дисциплінарного проступку і застосування до нього дисциплінарного стягнення або про закриття дисциплінарної справи. Рішення дисциплінарної палати приймається більшістю голосів від її загального складу, крім рішення про припинення права на заняття адвокатською діяльністю, яке приймається двома третинами голосів від її загального складу. Рішення у дисциплінарній справі має бути вмотивованим. Під час обрання виду дисциплінарного стягнення враховуються обставини вчинення проступку, його наслідки, особа адвоката та інші обставини.

Рішення у дисциплінарній справі приймається за відсутності адвоката, стосовно якого порушено дисциплінарну справу, та особи, яка ініціювала питання про дисциплінарну відповідальність адвоката. Член дисциплінарної палати кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури, який проводив перевірку відомостей про дисциплінарний проступок адвоката, не бере участь у голосуванні.

Рішення оголошується на засіданні дисциплінарної палати кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури. Копія рішення надсилається або вручається під розписку адвокату та особі, яка ініціювала питання про дисциплінарну відповідальність адвоката, протягом трьох робочих днів з дня прийняття рішення.

Статтею 42 Закону № 5076-VI встановлено, що адвокат чи особа, яка ініціювала питання про дисциплінарну відповідальність адвоката, має право оскаржити рішення у дисциплінарній справі протягом тридцяти днів з дня його прийняття до Вищої кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури або до суду. Оскарження рішення не зупиняє його дії.

Вища кваліфікаційно-дисциплінарна комісія адвокатури протягом десяти днів з дня отримання заяви (скарги) витребовує матеріали дисциплінарної справи у відповідної кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури та забезпечує розгляд скарги на рішення у дисциплінарній справі протягом тридцяти днів з дня одержання матеріалів дисциплінарної справи.

Положеннями частин першої та п`ятої статті 50 Закону № 5076-VI передбачено, що Кваліфікаційно-дисциплінарна комісія адвокатури утворюється з метою визначення рівня фахової підготовленості осіб, які виявили намір отримати право на заняття адвокатською діяльністю, та вирішення питань щодо дисциплінарної відповідальності адвокатів.

До повноважень кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури належать, зокрема здійснення дисциплінарного провадження стосовно адвокатів. У передбачених цим Законом випадках повноваження кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури здійснює її кваліфікаційна або дисциплінарна палата.

Згідно з частинами 7 та 8 вказаної статті рішення кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури приймається шляхом голосування більшістю голосів від загальної кількості членів її палат. Рішення палати приймається шляхом голосування більшістю голосів від загальної кількості її членів, крім випадків, передбачених цим Законом.

Рішення кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури може бути оскаржено протягом тридцяти днів з дня його прийняття до Вищої кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури або до суду.

З метою офіційного тлумачення відповідності поведінки адвокатів вимогам законодавства України про адвокатуру та адвокатську діяльність та етичним стандартам, а також регламентації дисциплінарного провадження стосовно адвокатів розроблене Положення про порядок прийняття та розгляду скарг щодо неналежної поведінки адвоката, яка може мати наслідком його дисциплінарну відповідальність, яке затверджене рішенням Ради адвокатів України від 30.08.2014 року №120 (далі - Положення).

Відповідно до пункту 7 Положення, дисциплінарне провадження стосовно адвоката здійснюється в особливому порядку. Адвокат вважається невинуватим у вчиненні дисциплінарного проступку і не може бути підданий дисциплінарному покаранню, доки його вину не буде доведено в законному порядку і встановлено рішенням дисциплінарної палати кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури про притягнення адвоката до дисциплінарної відповідальності. Адвокат не зобов`язаний доводити свою невинуватість у вчиненні дисциплінарного проступку. Обов`язок доказування вини адвоката у вчиненні дисциплінарного проступку покладається на особу, яка ініціює дисциплінарне провадження стосовно адвоката. Звинувачення адвоката не може ґрунтуватися на припущеннях. Усі сумніви щодо доведеності вини адвоката тлумачаться на його користь.

Згідно пункту 12 Положення дисциплінарну справу стосовно адвоката не може бути порушено за заявою (скаргою), що не містить відомостей про наявність ознак дисциплінарного проступку адвоката, а також за анонімною заявою (скаргою).

Пунктом 24 Положення визначено, що голова дисциплінарної палати кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури не пізніше трьох днів з дня надходження заяви (скарги) на дії адвоката, доручає одному із членів дисциплінарної палати провести перевірку відомостей, викладених у заяві (скарзі).

Відповідно пункту 25 Положення, член дисциплінарної палати кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури за дорученням голови палати проводить перевірку відомостей, викладених у заяві (скарзі), та за результатами перевірки складає довідку, яка має містити викладення обставин, виявлених під час перевірки, з урахуванням, зокрема тактики, методів і прийомів адвокатської діяльності, наслідків для клієнта тощо, висновки та пропозиції щодо наявності підстав для порушення дисциплінарної справи.

Пунктом 30 Положення встановлено, що заява (скарга) про дисциплінарний проступок адвоката, довідка та всі матеріали перевірки не пізніше тридцяти днів з дня початку перевірки подаються на розгляд дисциплінарної палати кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури.

Відповідно до пункту 39 Положення дисциплінарна справа стосовно адвоката має бути розглянута дисциплінарною палатою кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури не пізніше тридцяти днів з дня її порушення. До строку розгляду дисциплінарної справи не включається і перебіг строків зупиняється на термін хвороби чи відпустки адвоката, стосовно якого порушено дисциплінарне провадження, а також термін, на який розгляд справи було зупинено. Рішення про зупинення розгляду справи приймається простою більшістю голосів присутніх членів дисциплінарної палати та заноситься до протоколу засідання палати.

Згідно із пунктом 40 Положення розгляд питання, справи, віднесених до порядку денного засідання дисциплінарної палати кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури, може бути відкладений або зупинений у разі: 1) неявки на засідання учасників; 2) необхідності витребування нових матеріалів (доказів); 3) необхідності проведення додаткової комісійної перевірки; 4) залучення до участі у розгляді питання інших заінтересованих осіб; 5) відсутності кворуму після задоволення відводу (самовідводу) члена (членів) палати; 6) з інших підстав, за рішенням дисциплінарної палати кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури.

Пунктами 43 та 44 Положення визначено, що розгляд дисциплінарної справи здійснюється на засадах змагальності. Під час розгляду справи дисциплінарна палата заслуховує повідомлення члена дисциплінарної палати, який проводив перевірку, про результати перевірки, пояснення адвоката, стосовно якого порушено дисциплінарну справу, особи, яка ініціювала питання про дисциплінарну відповідальність адвоката, та пояснення осіб, яким відомі будь-які відомості, що мають значення для дисциплінарної справи.

Адвокат, стосовно якого порушено дисциплінарну справу, та особа, яка ініціювала питання про дисциплінарну відповідальність адвоката, повідомляються про проведення засідання дисциплінарної палати кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури не пізніше як за п`ять днів до дня його проведення, та мають право брати участь у засіданні, надавати пояснення, ставити питання учасникам провадження, висловлювати заперечення, подавати докази на підтвердження своїх доводів, заявляти клопотання і відводи, користуватися правовою допомогою адвоката. Належним повідомленням адвоката є надіслання листа поштою рекомендованим відправленням за адресою робочого місця адвоката, зазначеною в Єдиному реєстрі адвокатів України, або надіслання листа на адресу електронної пошти адвоката, зазначену в Єдиному реєстрі адвокатів України.

Відповідно до пункту 45 Положення у разі неможливості з поважних причин брати участь у засіданні дисциплінарної палати кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури адвокат, стосовно якого розглядається справа, може надати по суті порушених питань письмові пояснення, які додаються до матеріалів справи. Письмові пояснення адвоката, який не з`явився для участі в засіданні, оголошуються на засіданні дисциплінарної палати кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури.

Згідно із пунктом 46 Положення неявка адвоката чи особи, яка ініціювала питання дисциплінарної відповідальності адвоката, на засідання дисциплінарної палати кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури без поважних причин, за умови наявності доказів завчасного повідомлення зазначених осіб про місце, день і час засідання, не перешкоджає розгляду дисциплінарної справи по суті. У разі повторної неявки зазначених осіб на засідання палати, розгляд справи здійснюється за їх відсутності незалежно від причин неявки.

Приписами пункту 47 Положення передбачено, що розгляд справи про дисциплінарну відповідальність адвоката проводиться гласно і відкрито. Засідання дисциплінарної палати КДКА регіону може проводитися дистанційно: онлайн (в режимі реального часу при підключенні до Інтернету) за допомогою програм, відеоконференцзв`язку та інших засобів комунікації. Рішення про проведення дистанційного засідання дисциплінарної палати КДКА регіону приймається Головою дисциплінарної палати КДКА регіону, а у разі його відсутності - Заступником голови дисциплінарної палати КДКА регіону.

Відповідно до пункту 49 Положення за результатами розгляду дисциплінарної справи дисциплінарна палата кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури приймає рішення про: 1) притягнення адвоката до дисциплінарної відповідальності за вчинення дисциплінарного проступку і застосування до нього дисциплінарного стягнення; 2) закриття дисциплінарної справи.

Рішення про закриття дисциплінарної справи приймається у разі: а) відсутності в діях адвоката дисциплінарного проступку у тому числі виконання ним встановлених вимог з підвищення професійного рівня за звітний календарний рік (з 01 січня по 31 грудня) та попередні роки підтвердженого електронним сертифікатом про підвищення кваліфікації за формою затвердженою Вищою школою адвокатури Національної асоціації адвокатів України; б) закінчення строку притягнення адвоката до дисциплінарної відповідальності, у разі встановлення дисциплінарного проступку у діях адвоката; в) відкликання заяви (скарги) заявником (скаржником); г) на дату прийняття рішення, за результатами розгляду скарги, адвоката позбавлено права на заняття адвокатською діяльністю.

Згідно з пунктом 50 Положення за вчинення дисциплінарного проступку до адвоката може бути застосовано одне з таких дисциплінарних стягнень: 1) попередження; 2) зупинення права на заняття адвокатською діяльністю на строк від одного місяця до одного року; 3) для адвокатів України - позбавлення права на заняття адвокатською діяльністю з наступним виключенням з Єдиного реєстру адвокатів України; 4) для адвокатів іноземних держав - виключення з Єдиного реєстру адвокатів України.

Пунктами 51, 55, 57-58 Положення визначено, що рішення у дисциплінарній справі має бути вмотивованим. Під час обрання виду дисциплінарного стягнення враховуються обставини вчинення проступку, його наслідки, особа адвоката та інші обставини.

Рішення дисциплінарної палати у дисциплінарній справі приймається за наслідками загального обговорення та голосування більшістю голосів від її загального складу, крім рішення про припинення права на заняття адвокатською діяльністю, яке приймається двома третинами голосів від її загального складу.

Дисциплінарна палата кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури та її члени зобов`язані об`єктивно і вчасно розглядати заяви (скарги), перевіряти викладені в них факти, приймати рішення відповідно до чинного законодавства України і забезпечувати їх виконання.

Копія рішення надсилається або вручається під розписку адвокату та особі, яка ініціювала питання про дисциплінарну відповідальність адвоката, протягом трьох робочих днів з дня прийняття рішення.

Аналізуючи вищенаведені положення законодавства, суд приходить до висновків, що підставою для застосування дисциплінарного стягнення відносно адвоката є вчинення ним саме дисциплінарного проступку. Питання щодо наявності чи відсутності у діянні адвоката складу дисциплінарного проступку з`ясовується під час дисциплінарного провадження, за результатом розгляду якого приймається рішення про притягнення адвоката до дисциплінарної відповідальності за вчинення дисциплінарного проступку і застосування до нього дисциплінарного стягнення або рішення про закриття дисциплінарної справи. Відповідні рішення мають бути належним чином обґрунтованими та вмотивованими.

Як зазначалось судом вище, на адресу відповідача надійшла скарга, подана товариством «Оріхівсільмаш» у якій зазначено, що товариством з адвокатом Курлаповим М.Д. 09.07.2024 укладено Договір про надання правничої допомоги, а саме забезпечення дій, спрямованих на отримання підприємством статусу критично важливого для економіки України. Авансом адвокату було сплачено 799 тис. грн. Оскільки адвокатом не була зроблена адвокатська робота, підприємство самостійно підготувало документи i отримало вказаний статус. В ході розмови з директором i власником підприємства адвокат визнав, що не зробив доручену роботу i пообіцяв повернути 100 відсотків авансу. Після того 13.05.2025 адвокат надіслав до підприємства електронний лист, в якому зазначив, що готовий повернути 50 відсотків отриманого авансу. Скаржник вважаючи, що адвокатом порушені Правила адвокатської етики i просив притягнути адвоката до дисциплінарної відповідальності.

За висновками відповідача, у стосунках з TOB «Оріхівсільмаш» відповідно до договору від 09.07.2024 в ході адвокатської діяльності адвокат Курлапов М.Д. допустив порушення принципів адвокатської діяльності: компетентності, добросовісності, поваги до адвокатської професії, чесності та добропорядної репутації. При укладенні договору від 09 липня 2024 року адвокатом серед істотних умов договору не був зазначений розмір гонорару. Не виконав зобов`язання, передбачені договором з клієнтом, що є невиконанням обов`язків адвоката при здійсненні адвокатської діяльності. Не повернув гонорар. Дії, що вчиняв адвокат, про вендорні угоди і підшукання бізнесового співробітництва в Республіці Корея і тому подібне, якщо такі дії здійснювалися адвокатом, не є видами адвокатської діяльності, вони не передбачені договором від 09.07.2024 про надання правничої допомоги і мають оплачуватися за іншим договором, якщо такий був укладений. Нічого спільного такі дії з адвокатською діяльністю за вказаним договором не мають. Невнесення в ЄРАУ відомостей, що змінилися, протягом трьох днів є порушенням Закону про адвокатуру та ПАЕ і відноситься до інших порушень. Окупація Кам`янки-Дніпровської Запорізької області, де зазначена адреса робочого місця адвоката, відбулася в березні 2022 року, а змінені дані про робоче місце не внесені протягом трьох з половиною років. Дії адвоката ОСОБА_1 є триваючим дисциплінарним проступком, який полягає в порушенні присяги адвоката, порушенні ПАЕ, невиконанні та неналежному виконанні свої професійних обов`язків.

При визначенні виду дисциплінарного стягнення відповідачем враховано, що позивач допустив порушення присяги адвоката, Правил адвокатської етики, не виконав та неналежно виконав свої професійні обов`язки.

Згідно з статтею 11 Закону № 5076-VI особа, стосовно якої радою адвокатів регіону прийнято рішення про видачу свідоцтва про право на заняття адвокатською діяльністю, не пізніше тридцяти днів з дня прийняття цього рішення складає перед радою адвокатів регіону присягу адвоката України такого змісту:

"Я, (ім`я та прізвище), урочисто присягаю у своїй адвокатській діяльності дотримуватися принципів верховенства права, законності, незалежності та конфіденційності, правил адвокатської етики, чесно і сумлінно забезпечувати право на захист та надавати правничу допомогу відповідно до Конституції України і законів України, з високою відповідальністю виконувати покладені на мене обов`язки, бути вірним присязі".

Текст присяги адвоката України підписується адвокатом і зберігається радою адвокатів регіону, а її копія надається адвокату.

Так, відповідно до частини 1, пункту 3 частини 2 статті 34 Закону № 5076-VI підставою для притягнення адвоката до дисциплінарної відповідальності є вчинення ним дисциплінарного проступку. Дисциплінарним проступком адвоката є, зокрема порушення правил адвокатської етики.

Правила адвокатської етики, затверджені Звітно-виборним з`їздом адвокатів України 2017 року 09.06.2017 (зі змінами, затвердженими З`їздом адвокатів України 2019 року від 15.02.2019) (далі - Правила) мають на меті уніфіковане закріплення традицій і досвіду української адвокатури у сфері тлумачення норм адвокатської етики, а також загальновизнаних деонтологічних норм і правил, прийнятих у міжнародному адвокатському співтоваристві. Правила слугують обов`язковою для використання адвокатами системою орієнтирів при збалансуванні, практичному узгодженні своїх багатоманітних, іноді суперечливих професійних прав та обов`язків відповідно до статусу, основних завдань адвокатури і принципів її діяльності, визначених Конституцією України, Законом України "Про адвокатуру та адвокатську діяльність" та іншими законодавчими актами, а також закріплюють єдину систему критеріїв оцінки етичних аспектів поведінки адвоката.

Відповідно до статті 42 Правил представляючи інтереси клієнта або виконуючи функцію захисника в суді, адвокат зобов`язаний дотримуватися вимог чинного процесуального законодавства, законодавства про адвокатуру та адвокатську діяльність, про судоустрій і статус суддів, іншого законодавства, що регламентує поведінку учасників судового процесу, а також вимог Правил.

Згідно зі статтею 44 Правил під час здійснення професійної діяльності в суді адвокат повинен бути добропорядним, поводити себе чесно та гідно, стверджуючи повагу до адвокатської професії.

Адвокат має поважати процесуальні права адвоката, який представляє іншу сторону, і не вдаватись до дій, що грубо порушують останні.

Адвокат не повинен вчиняти дій, спрямованих на невиправдане затягування судового розгляду справи.

Відповідно до статті 45 Правил у відносинах з іншими учасниками судового провадження адвокат повинен: бути стриманим і коректним; реагувати на неправильні дії або вислови цих осіб у формах, передбачених законом, зокрема у формі заяв, клопотань, скарг тощо; бути тактовним при допиті підсудних, потерпілих, сторін у цивільному процесі, свідків та інших осіб.

Відповідач за результатами аналізу наданих доказів та дій адвоката ОСОБА_1 , вважав доведеним факт порушення позивачем принципів адвокатської діяльності, зокрема компетентності, добросовісності, чесності та поваги до професії; неналежне виконання договірних зобов`язань перед клієнтом, фактичне невиконання передбаченої договором правничої допомоги; відсутність актів виконаних робіт та неповернення отриманого авансу в сумі 799 тис. грн; порушення обов`язку щодо повідомлення про зміну робочого місця у встановлений законом строк, що потягло за собою призначення йому покарання у вигляді зупинення права на адвокатську діяльність строком один рік (дванадцять місяців).

В свою чергу, позивачем належними доказами не спростовано зазначені у рішенні обставини щодо наявності в його діях порушень вимог Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» та Правил адвокатської етики.

При цьому, судом враховується, що Верховний Суд уже викладав висновок щодо меж оцінки рішень кваліфікаційно-дисциплінарних комісій адвокатури, прийнятих за наслідками розгляду скарг щодо адвокатів та щодо притягнення адвокатів до дисциплінарної відповідальності.

У постановах Верховного Суду від 25 червня 2018 року у справі 810/1972/17, від 24 червня 2020 року у справі №813/2639/18, від 14 грудня 2020 року у справі №821/1030/17, від 10 червня 2021 року у справі №826/15590/15, від 23 грудня 2021 року у справі №826/13972/18, від 30 вересня 2021 року у справі № 440/1376/19 та від 26 січня 2023 року у справі №420/5597/19 сформовано правову позицію, відповідно до якої адвокатура в Україні - це недержавний самоврядний інститут, який самостійно вирішує питання своєї організації та діяльності. Вирішення питань, що стосуються дисциплінарної відповідальності адвокатів в Україні, законом віднесено до виключної компетенції адвокатського самоврядування в особі відповідної кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури.

Правомочність відповідної кваліфікаційно-дисциплінарної комісії на власний розсуд за наслідками оцінки обставин та фактів прийняти рішення за своєю правовою природою є дискреційним повноваженням, під яким розуміється можливість суб`єкта владних повноважень самостійно (на власний розсуд) обрати один з кількох юридично допустимих варіантів управлінського рішення.

Водночас суд, перевіряючи рішення, дію чи бездіяльність суб`єкта владних повноважень на відповідність закріпленими частиною другою статті 2 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України) критеріям, а саме, чи прийняті (вчинені) вони: 1) на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; 2) з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; 3) обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); 4) безсторонньо (неупереджено); 5) добросовісно; 6) розсудливо; 7) з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; 8) пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); 9) з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; 10) своєчасно, тобто протягом розумного строку, не втручається у дискрецію (вільний розсуд) суб`єкта владних повноважень поза межами перевірки за названими критеріями.

Таким чином, правову оцінку рішенню Дисциплінарної палати Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури суди мають надавати виключно у контексті дотримання відповідної процедури, не втручаючись у надану відповідачем юридичну оцінку доказам, зібраним у ході процедури проведення перевірки відомостей про дисциплінарний проступок адвоката на предмет їхньої достатності/недостатності.

У цих постановах також сформульовано й такий правовий висновок: «…Критерії «грубого» порушення Правил адвокатської етики не визначені на нормативно-правовому рівні, а тому визначення «грубості» дисциплінарного правопорушення, а також обрання суворості дисциплінарного стягнення належить до дискреційних повноважень кваліфікаційно-дисциплінарних комісій адвокатури. Суд, перевіряючи рішення, дію чи бездіяльність суб`єкта владних повноважень на відповідність закріпленими частиною другою статті 2 Кодексу адміністративного судочинства України критеріям, не втручається у дискрецію (вільний розсуд) владних повноважень поза межами перевірки за названими критеріями. Принцип розподілу влади заперечує надання адміністративному суду адміністративно-дискреційних повноважень. Єдиним критерієм здійснення правосуддя є право. Тому завданням адміністративного судочинства завжди є контроль легальності. Перевірка доцільності переступає компетенцію адміністративного суду і виходить за межі завдання адміністративного судочинства. Отже, в межах розгляду цієї справи суд може надати правову оцінку рішенню Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії виключно у контексті дотримання відповідної процедури, не втручаючись у надану відповідачем юридичну оцінку доказам, зібраним у ході процедури проведення перевірки відомостей про дисциплінарний проступок адвоката на предмет їх достатності.».

Згідно з частиною 6 статті 13 Закону України «Про судоустрій і статус суддів» висновки щодо застосування норм права, викладені у постановах Верховного Суду, враховуються іншими судами при застосуванні таких норм права. Частиною 5 статті 242 КАС України визначено, що при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

Інтерпретуючи ці правові висновки до обставин цієї справи та ураховуючи положення Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» та Правил адвокатської етики, суд висновує, що критерії «грубого» або «систематичного» порушення Правил адвокатської етики, не визначені на нормативно-правовому рівні, тому, відповідна оцінка, а також обрання суворості дисциплінарного стягнення належить до дискреційних повноважень кваліфікаційно-дисциплінарних комісій адвокатури.

Суд не вправі замість дисциплінарного органу переоцінювати встановлені таким органом обставини вчинення адвокатом певних дій та їх визначення як дисциплінарного проступку, а також переоцінювати вибір дисциплінарним органом виду дисциплінарного стягнення.

Натомість, суд повинен установити обставини та надати оцінку дотриманню відповідачем відповідної процедури притягнення позивача до дисциплінарної відповідальності.

Ураховуючи викладене, та з огляду на межі оскарження суд в даному випадку перевіряє дотримання відповідачем процедури дисциплінарного провадження Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Запорізької області.

Щодо доводів позивача стосовно спливу строків притягнення до дисциплінарної відповідальності за порушення обов`язку щодо повідомлення про зміну робочого місця у встановлений законом строк, суд враховує таке.

Дисциплінарною палатою Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Запорізької області встановлено невнесення позивачем в Єдиного реєстру адвокатів України відомостей, що змінилися, протягом трьох днів, що є порушенням Закону про адвокатуру та ПАЕ і відноситься до інших порушень. Окупація Кам`янки-Дніпровської Запорізької області, де зазначена адреса робочого місця адвоката, відбулася в березні 2022 року, а змінені дані про робоче місце не внесені протягом трьох з половиною років, вказане позивачем не спростовано.

Суд зазначає, що дійсно Закон № 5076-VI не містить поняття "триваюче правопорушення" проте триваючими визначаються правопорушення, які, почавшись з якоїсь протиправної дії або бездіяльності, здійснюються потім безперервно шляхом невиконання обов`язку. Початковим моментом такого діяння може бути активна дія або бездіяльність, коли винний або не виконує конкретний покладений на нього обов`язок, або виконує його неповністю чи неналежним чином.

З огляду на викладене та враховуючи відсутність в матеріалах дисциплінарного провадження доказів на підтвердження обставин внесення актуальних відомостей до Єдиного реєстру адвокатів України, суд доходить висновку, що відповідач наклав на позивача дисциплінарне стягнення в межах, визначених Законом № 5076-VI, а також з дотриманням строку притягнення позивача до дисциплінарної відповідальності, оскільки моментом припинення триваючого правопорушення (дисциплінарного проступку) є виконання порушником установленого обов`язку, а позивач так і не виконав свій обов`язок з внесення актуальних відомостей до Єдиного реєстру адвокатів України.

На переконання позивача скарга ТОВ «Оріхівсільмаш» підлягала поверненню, оскільки оформлена з порушеннями вимог статті 14 Положення, а саме: не зазначена дати подання скарги, не долучено до скарги витяги з ЄДР та Статут ТОВ «Оріхівсільмаш», які підтверджували би повноваження директора цієї юридичної особи за правилами самопредставництва, не надано копії скарги та копії всіх документів для вручення адвокату Курлапову М.Д., не додано письмової згоди на обробку персональних даних органами адвокатського самоврядування, в тому числі, збирання, зберігання, використання і поширення, не надано доказ надіслання копій таких документів адвокату Курлапову М.Д. як іншій стороні за скаргою листом з описом вкладення.

Відповідно до статей 14, 15 Положення, вимоги до заяви (скарги):

1) заява (скарга) подається в письмовій формі особисто заявником (скаржником) або його представником. Заява (скарга) може бути подана безпосередньо за місцезнаходженням кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури регіону або надіслана поштою (в тому числі електронною поштою із застосуванням електронного цифрового підпису).

2) У заяві (скарзі) обов`язково має бути зазначено:

найменування кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури регіону, до якої подається заява (скарга);

ПІБ (найменування) заявника (скаржника), посада, місце роботи - для посадової та службової особи, поштова адреса, а також номер засобу зв`язку та адреса електронної пошти;

ПІБ адвоката щодо поведінки якого подається заява (скарга), поштова адреса, а також номер засобу зв`язку та адреса електронної пошти, якщо такі відомі;

виклад обставин, якими заявник обґрунтовує факт наявності в діях адвоката дисциплінарного проступку;

вимоги заявника (скаржника).

3) На підтвердження обставин, якими обґрунтовується заява (скарга), заявник (скаржник) надає докази, а в разі неможливості - зазначає докази, надання яких самостійно є неможливим, із обов`язковим зазначенням причин та прохання до кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури про їх витребування.

4) До заяви (скарги) додається її копія та копії всіх документів, що приєднуються до неї, для вручення адвокату щодо поведінки якого подається заява (скарга), за винятком випадку коли заява (скарга) подається електронною поштою.

До заяви (скарги) також додається письмова згода на обробку персональних даних органами адвокатського самоврядування, в тому числі, збирання, зберігання, використання і поширення.

5) Заява (скарга) підписується заявником (скаржником) або його представником, із зазначенням дати її подання. У разі подання заяви (скарги) представником, у ній зазначаються ПІБ представника, його поштова адреса, а також номер засобів зв`язку та адреса електронної пошти. Одночасно з заявою (скаргою) подається довіреність чи інший документ, що підтверджує повноваження представника.

6) Повноваження представників мають бути посвідчені такими документами: нотаріально-засвідченою довіреністю від імені фізичної особи; довіреністю від імені юридичної особи за підписом посадової особи, уповноваженої на це законом, статутом або положенням, а також документами, що посвідчують службове становище і повноваження її керівника; свідоцтвом про народження дитини або рішенням про призначення опікуном, піклувальником. Повноваження адвоката як представника можуть також посвідчуватись ордером, дорученням органу (установи), уповноваженого законом на надання безоплатної правничої допомоги, або договором.

7) При виникненні конфлікту між адвокатами, наслідком якого є звернення одного з них зі скаргою до кваліфікаційно- дисциплінарної комісії адвокатури регіону, адвокат, який ініціював звернення, зобов`язаний надати докази того, що ним вжиті заходи мирного врегулювання такого конфлікту, зокрема, документи, що свідчать про звернення останнього до Ради адвокатів регіону за робочим місцем адвоката згідно відомостей в Єдиному реєстрі адвокатів України, а стосовно адвоката іноземної держави - асоціації адвокатів чи правового товариства відповідної держави. (cm. 14 доповнено новим п. 7) відповідно до рішення РАУ від 01.06.2018 р. № 66)

8) Подання ради адвокатів регіону оформлене без дотримання вимог статті 14 цього Положення, повертається заявникові (скаржникові) з відповідним роз`ясненням не пізніше десяти днів від дня її надходження.

9) При поданні до КДКА скаржником, адвокатом або представником однієї зі сторін документів до заяви (скарги) (пояснень, заперечень, клопотань про долучення доказів) також додається доказ надіслання копій таких документів іншій стороні листом з описом вкладення.

Заява (скарга), оформлена без дотримання вимог статті 14 цього Положення, повертається заявникові (скаржникові) з відповідним роз`ясненням не пізніше десяти днів від дня її надходження.

Суд зазначає, що копія скарги, яка надана до справи містить формальні невідповідності вимогам статті 14 Положення.

Разом з тим, у ній викладено обставини, якими заявник обґрунтовує факт наявності в діях адвоката дисциплінарного проступку та вимоги заявника, а також зазначені документи, що підтверджують викладені у заяві (скарзі) обставини, відтак підстави для її повернення заявникові (скаржникові) були відсутні.

В цілому, зазначені недоліки не є достатньою підставою скасування спірного рішення, оскільки не призвели до того, що позивачу не було надано реальної можливості ознайомитись із цією скаргою, комісією забезпечено право позивача у встановленому Законом порядку надати пояснення під час проведення засідання дисциплінарною комісією.

Стосовно доводів позивача про відсутність письмового доручення ОСОБА_2 на проведення перевірки відомостей, викладених у заяві (скарзі), суд враховує наступне.

Відповідно до статті 24 Положення Голова дисциплінарної палати кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури не пізніше трьох днів з дня надходження заяви (скарги) на дії адвоката, доручає одному із членів дисциплінарної палати провести перевірку відомостей, викладених у заяві (скарзі).

Заперечуючи проти вказаного, відповідач повідомив, що проведення перевірки здійснювалося членом дисциплінарної палати в межах наданих повноважень, а відсутність формального доручення не вплинула на повноту перевірки.

Судом досліджені матеріали дисциплінарної справи та встановлено, що окремого письмового доручення Голови дисциплінарної палати кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Шулякову Ю.К. на проведення перевірки відомостей, викладених у заяві (скарзі), такі не містять.

Доручення на проведення перевірки Голова дисциплінарної палати кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури виклав на поданій ТОВ «Оріхівсільмаш» скарзі вх-70 від 21.05.2025.

В ході розгляду судом даної справи, позивачем не наведено будь-яких наслідків, які виникли у зв`язку з виданням відповідачем окремого письмового доручення на проведення перевірки відомостей, викладених у заяві (скарзі), та які б могли вплинути на об`єктивність розгляд відповідачем дисциплінарної справи та/або свідчили про відсутність у члена дисциплінарної палати Шулякова Ю.К. повноважень на проведення такої перевірки.

У позовній заяві представник позивача також зазначав, що скарга зареєстрована КДКА Запорізької області 21 травня 2025 року, довідку за проведеною перевіркою сформовано 02 липня 2025 року, тобто понад 30-денний строк з дня початку перевірки, встановлений статтею 30 Положення.

Згідно з статтею 30 Положення заява (скарга) про дисциплінарний проступок адвоката, довідка та всі матеріали перевірки не пізніше тридцяти днів з дня початку перевірки подаються на розгляд дисциплінарної палати кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури. Перевищення зазначеного строку допускається виключно у виняткових випадках.

Матеріалами справи підтверджено, що скарга зареєстрована КДКА Запорізької області 21 травня 2025 року.

11 червня 2025 року позивачу листом №431/334 направлена копія скарги, запропоновано до 20 червня 2025 року надати пояснення щодо обставин викладених у скарзі.

24 червня 2025 року позивач направив пояснення до КДКА Запорізької області.

01 липня 2025 року письмові пояснення надані до КДКА Запорізької області скаржником.

Довідка за проведеною перевіркою сформована 02 липня 2025 року. Розгляд питання про порушення дисциплінарної справи призначено на 03 липня 2025 року.

Таким чином, суд з урахуванням вказаної вище норми права, а також зазначеної хронології розгляду скарги з дня реєстрації (з врахуванням строку передачі до дисциплінарної палати для перевірки відомостей про дисциплінарний проступок адвоката, строку доручення одному із членів дисциплінарної палати проведення перевірку відомостей, викладених у заяві (скарзі)) та до складання довідки за результатами проведеної перевірки, дійшов висновку про те, що відповідач дійсно порушив тридцятиденний строк, встановлений статтею 30 Положення.

Разом з тим, що наявні матеріали справи не дають підстав для висновку, що тривалість подачі довідки та всіх матеріалів перевірки на розгляд дисциплінарної палати кваліфікаційно- дисциплінарної комісії адвокатури, будь-яким чином вплинула на процес встановлення обставин відповідачем та його результат, відтак не може слугувати достатнім свідченням того, що спірне рішення неправомірне саме з цієї підстави.

Крім того, суд враховує, що саме по собі порушення процедури прийняття акта не повинно породжувати правових наслідків для його дійсності, крім випадків, прямо передбачених законом.

Виходячи із міркувань розумності та доцільності, деякі вимоги до процедури прийняття акта необхідно розуміти не як вимоги до самого акта, а як вимоги до суб`єктів владних повноважень, уповноважених на їх прийняття. Не кожен дефект акта призводить до його неправомірності.

Фундаментальне порушення - це таке порушення суб`єктом владних повноважень норм права, допущення суттєвої, істотної помилки при прийнятті певного рішення, яке мало наслідком прийняття незаконного рішення.

Стосовно ж процедурних порушень, то в залежності від їх характеру такі можуть мати наслідком нікчемність або оспорюваність акта, а в певних випадках, коли йдеться про порушення суто формальні, взагалі не впливають на його дійсність.

Аналогічний вимір суттєвості порушень застосовує Європейський суд з прав людини, який у своїх рішеннях демонструє виважений підхід до оцінки характеру допущених порушень належної процедури з точки зору їх можливого впливу на загальну справедливість судового розгляду. Метод «оцінки справедливості процесу в цілому» не передбачає дослідження правомірності будь-якої окремої процесуальної дії у відриві від інших етапів процесу.

Отже, суд, не применшуючи значення необхідності дотримання встановленої законодавством процедури оформлення того чи іншого рішення, вважає, що навіть у разі підтвердження факту порушення відповідачем окремих процедурних питань, які не були дотримані відповідачем у повному обсязі під час прийняття оскаржуваного рішення, не може потягнути за собою безумовне скасування оскаржуваного рішення у випадку, якщо такі порушення не мали наслідком прийняття незаконного рішення.

Суд також вважає за необхідне звернути увагу на поняття надмірного формалізму, який відповідно до правового висновку Верховного Суду, викладеного у постановах від 18.05.2018 у справі № 826/11106/17, від 28.10.2018 у справі № 826/14749/16, від 27.11.2019 у справі № 826/15257/15, від 25.03.2020 у справі № 805/4508/16-а, від 20.05.2020 у справі № 809/1031/16, від 31.03.2021 у справі № 620/2520/20, від 19.05.2021 у справі № 210/5129/17, від 20.05.2022 у справі № 340/370/21 та від 27.09.2022 у справі № 320/1510/20, слід розуміти як надмірне прагнення до чистоти, переваги форми над змістом.

Поняття «правовий пуризм» - невідступне слідування вимогам процесуальних та/або процедурних норм; надмірно формально сурове (бюрократичне) застосування правових норм й вчинення дій, що мають юридичне значення, без врахування їх доцільності (розумності, добросовісності), обставин конкретної справи, а також необхідності забезпечення ефективної реалізації та/або захисту прав особи та суспільних (публічних) інтересів.

Відповідно до правової позиції, висловленої у постанові Верховного Суду від 16.12.2021 у справі № 640/11468/20, ключовим питанням при наданні оцінки процедурним порушенням, допущеним під час прийняття суб`єктом владних повноважень рішення, є співвідношення двох базових принципів права: «протиправні дії не тягнуть за собою правомірних наслідків» і, на противагу йому, принцип «формальне порушення процедури не може мати наслідком скасування правильного по суті рішення»; межею, що розділяє істотне (фундаментальне) порушення від неістотного, є встановлення такої обставини: чи могло бути іншим рішення суб`єкта владних повноважень за умови безумовного дотримання ним передбаченої законом процедури прийняття такого рішення.

Аналогічний правовий висновок викладений у постановах Верховного Суду від 11.05.2022 у справі № 400/1510/19, від 05.07.2022 у справі № 522/3740/20, від 27.09.2022 у справі № 320/1510/20, від 03.10.2022 у справі № 400/1510/19, від 01.11.2022 у справі № 640/6452/19 та від 18.01.2023 року у справі № 500/26/22.

Враховуючи вищенаведене, в даному випадку позивачем не доведено та не підтверджено належними доказами обставин, на яких ґрунтуються позовні вимоги.

Решта доводів учасників справи на спірні правовідносини не впливають та висновків суду по суті спору не змінюють.

Підсумовуючи усе вищевикладене, суд доходить висновку про відсутність підстав для задоволення позову.

Згідно з частинами 1, 2 статті 77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу. В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача. Суб`єкт владних повноважень повинен подати суду всі наявні у нього документи та матеріали, які можуть бути використані як докази у справі.

Відповідно до положень статті 90 КАС України суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні. Жодні докази не мають для суду наперед встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності.

Вирішуючи питання щодо розподілу судових витрат, суд зазначає, що відповідно до частини 1 статті 139 КАС України при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.

Згідно з частиною 2 статті 134 КАС України за результатами розгляду справи витрати на правничу допомогу адвоката підлягають розподілу між сторонами разом з іншими судовими витратами, за винятком витрат суб`єкта владних повноважень на правничу допомогу адвоката.

Оскільки у задоволенні позову відмовлено, судові витрати розподілу не підлягають.

Керуючись ст.ст. 139, 241-246, 255, 262 КАС України, суд -

ВИРІШИВ:

У задоволенні позову ОСОБА_1 до Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Запорізької області про визнання протиправним та скасування рішення, - відмовити повністю.

Розподіл судових витрат не здійснюється.

Рішення суду набирає законної сили відповідно до вимог статті 255 КАС України після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Рішення може бути оскаржене в порядок та строки, передбачені ст.ст. 295, 297 КАС України. Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення до Третього апеляційного адміністративного суду.

Повне найменування сторін та інших учасників справи:

Позивач ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 ; РНОКПП НОМЕР_1 ),

Відповідач Кваліфікаційно-дисциплінарна комісія адвокатури Запорізької області (вул.В`ячеслава Зайцева, буд. 19, м. Запоріжжя, 69005; ).

Повне судове рішення складено 26.11.2025.

Суддя Б.В. Богатинський