Справа № 400/7903/25
Суддя: Лісовська Н. В.
Дата ухвалення: 2025-11-26 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

МИКОЛАЇВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

26 листопада 2025 р. № 400/7903/25
м. Миколаїв

Миколаївський окружний адміністративний суд, у складі головуючого судді Лісовської Н.В., розглянув за правилами спрощеного позовного провадження в порядку письмового провадження адміністративну справу

за позовомГоловного управління ДПС у Миколаївській області, вул. Героїв Рятувальників, 6,м. Миколаїв,54005,

до відповідачаФізичної особи-підприємця ОСОБА_1 , АДРЕСА_1 ,

простягнення податкового боргу у сумі 305 586,00 грн,

ВСТАНОВИВ:

Головне управління ДПС у Миколаївській області (далі по тексту Позивач, ДПС, Відповідач за зустрічним позовом) звернулося з позовом до фізичної особи - підприємця ОСОБА_1 (далі по тексту Відповідач, ФОП ОСОБА_1 , Позивач за зустрічним позовом) про стягнення податкового боргу в сумі 305 586,00 грн.

Позовні вимоги обґрунтовані тим, що згідно з відомостями інтегрованої картки платника податків за Відповідачем - ФОП ОСОБА_1 рахується податковий борг, який є узгодженим (оскільки ФОП ОСОБА_1 направлено податкову вимогу). Станом на 24.07.2025 року борг є непогашеним. Податковий борг виник на підставі винесеного та не сплаченого податкового повідомлення-рішення № 07 від 14.03.2025 р., про застосування штрафних фінансових санкцій у сумі 305 586,00 грн, граничний термін сплати боргу - 14.04.2025 р. Після спливу граничного терміну для погашення подового боргу у ДПС виникло право на звернення з позовом до суду.

Ухвалою суду від 06.08.2025 року відкрито провадження у справі за правилами спрощеного позовного провадження.

25.08.2025 р. Відповідач - ФОП ОСОБА_1 подала зустрічний позов до суду про визнання протиправним та скасування податкового повідомлення-рішення ГУ ДПС у Миколаївській області від 14.03.2025 р. №07. В обґрунтування позовних вимог заначила, що контролюючим органом за результатами проведеної фактичної перевірки був складений Акт. Висновки акту фактичної перевірки від 24.02.2025 №2549/14/29/07/ НОМЕР_1 є хибними, а винесене на його підставі податкове повідомлення-рішення від 14.03.2025 № 07 є протиправним. Щодо суті виявлених порушень, то Позивач за зустрічним позовом наголосила, що обов`язковим реквізитом фіскального чека є цифрове значення штрихового коду марки акцизного податку, лише при продажу алкогольних виробів, маркованих акцизними марками нового зразка, які мають штрих-код. При проведенні перевірки контролюючим органом не було з`ясовано який саме товар був реалізований той що маркірований акцизними марками нового зразка, які мають штрих-код, або той що маркірований акцизними марками попереднього зразка ,які не мають штрих-коду.

Перевіряючим під час проведення фактичної перевірки не досліджувались первинні документи щодо придбання алкогольних напоїв, що маркіровані акцизними марками попереднього зразка (без штрих-коду) та дат реалізації саме цієї продукції. Тобто, висновки ДПС про порушення підприємцем податкового законодавства, а саме п. 2 ст. 3 ЗУ № 265/95є хибними та зроблені контролюючим органом виключно на припущеннях, перевіяючи при перевірці використовували лише дані системи СОД РРО про реалізацію алкогольних напоїв, але дані системи СОД РРО не містять відомостей як була промаркірована продана продукція (якою саме акцизною маркою з штрихкодом чи без штрих-коду). Такої ж позиції додержується Державна податкова служба України (https://zir.tax.gov.ua/main/bz/exporttopdf/) в індивідуальній податковій консультації від 06.09.21 р. № 3347/ІПК/99-00-07-05-01-06. Також, Позивач за зустрічним позовом зазначила, що порушення п. 11 ст. 3 Закону України від 06.07.1995 №265/95-ВР «Про застосування реєстраторів розрахункових операцій у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг», що зафіксовані у акті фактичної перевірки, встановлені представниками контролюючого органу поза межами предмету проведення перевірки і не в рамках контрольної закупівлі, отже, висновки акту перевірки у цій частині не можуть бути підставою для притягнення її до відповідальності.

Ухвалою від 25.08.2025 року суд об`єднав вимоги за зустрічним позовом в одне провадження з первісним позовом про стягнення податкового богу, та постановив розглядати справу за правилами загального позовного провадження, призначивши підготовче засідання.

08.10.2025 р. Відповідач за зустрічним позовом подав Відзив на зустрічний позов, в якому просив відмовити у його задоволенні та зазначив, що контролюючим органом дотримано умови та порядок проведення фактичної перевірки. Під час перевірки було встановлено порушення ФОП ОСОБА_1 за зустрічним позовом пунктів 2, 11 ст. 3 Закону України від 06.07.1995 №265/95-ВР «Про застосування реєстраторів розрахункових операцій у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг». У розрахунковому документі, який створюється РРО при проведенні розрахункових операцій з продажу підакцизних товарів, мають відображатися у відповідному рядку такі обов`язкові реквізити, як код товару згідно УКТ ЗЕД та реквізити марки акцизного податку на алкогольні напої. Відповідач за зустрічним позовом зазначає, що згідно СОД РРО ДПС України інформація щодо обов`язкового реквізиту - зазначення цифрового значення штрихового коду марки акцизного податку при продажу алкогольних напоїв у розрахункових документах у павільйоні - кафетерій « ІНФОРМАЦІЯ_1 » ФОП ОСОБА_2 за адресою: АДРЕСА_2 , за вказаний період з 13.07.2023 по 08.02.2025 відсутня (додаток 7 до акта). А у фіскальному чеку №34342 від 06.09.2023 року (10:51:16) на купівлю однієї пляшки С/А БРОНКС 0,5 л. відсутній код УКТ ЗЕД, що є порушенням п. 11 ст. 3 Закону №265.

Податкова інформація з системи СОД РРО у вигляді електронного розрахункового (фіскального) документа (чека, звіту), є такою, що може використовуватися контролюючими органами, як податкова інформація під час проведення фактичних перевірок платників податків. ДПС звертає увагу, що продаж з 01.10.2021 алкогольних напоїв (строк придатності яких не минув), маркованих марками старого зразка, без зазначення в розрахунковому документі РРО та/або РРО відомостей із штрих-коду марки акцизного податку (серії та номеру), не буде вважатися порушенням чинного законодавства. При цьому наголошуємо, що відповідно до п. 52.2 ст. 53 ПКУ, індивідуальна податкова консультація має індивідуальний характер і може використовуватися виключно платником податків, якому надано таку консультацію. Відтак, податкове повідомлення-рішення від 14.03.2025 року №07 прийнято Відповідачем за зустрічним позовом у повній відповідності до вимог чинного законодавства України, а тому штрафні (фінансові) санкції в загальному розмірі 305 586,00 грн. підлягають стягненню.

14.10.2025 р. Позивач за зустрічним позовом подав відповідь на відзив, в якому заперечує проти доводів ДПС, повністю підтримує позовні вимоги та зазначає, що висновки контролюючого органу під час перевірки базуються виключно на даних системи СОД РРО і не беруться до уваги первинні документи щодо придбання товарів та дат реалізації цих товарів. Крім того, Відповідач за зустрічним позовом не довів того, що проданий ФОП ОСОБА_1 в період 2023-2025 років підакцизний товар не міг бути маркованим марками старого зразку, в той же час законодавство не містить вимоги при продажу алкогольних напоїв за перевірений період друкувати в таких випадках рядок 9 на фіскальному чеку, тобто цифрове значення штрихового коду марки акцизного податку на алкогольні напої.

27.10.2025 року від представників сторін на адресу суду подані клопотання по розгляд справи без їх особистої участі в порядку письмового провадження.

Справу розглянуто в письмовому провадженні.

З`ясувавши фактичні обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги, оцінивши докази, які мають значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, дослідивши матеріали, що містяться у справі, суд встановив наступне:

В період з 12.02.2025 по 21.02.2025 на підставі наказу від 06.02.2025 №171-п та направлень проведено фактичну перевірку ФОП ОСОБА_1 за адресою здійснення підприємницької діяльності : АДРЕСА_2 , за період з 01.03.2022 по дату закінчення перевірки.

За наслідками фактичної перевірки складено Акт фактичної перевірки щодо здійснення платником податків розрахункових операцій за товари (послуги), у тому числі із забезпеченням можливості проведення розрахунків з використанням електронних платіжних засобів, ведення касових операцій, наявності ліцензій та інших документів, контроль за наявністю яких покладено на контролюючі органи, виробництва та обігу підакцизних товарів, а також з питання дотримання роботодавцем законодавства щодо укладення трудового договору, оформлення трудових відносин з найманими працівниками за період з 01.03.2025 по 12.02.2025 від 24.02.2025 №2549/14/29/07/ НОМЕР_1 .

Під час перевірки перевіряючими встановлено порушення п. 2, п. 11 ст. 3 Закону України від 06.07.1995 №265/95-ВР «Про застосування реєстраторів розрахункових операцій у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг» (далі - Закон №265), а саме:

- згідно з даними СОД РРО ДПС України, ФОП ОСОБА_1 у павільйоні-кафетерій « ІНФОРМАЦІЯ_1 », за адресою: АДРЕСА_2 при проведенні розрахункових операцій через РРО фіскальний № в період з 13.07.2023 по 08.02.2025 були випадки невидачі відповідного розрахункового документа, що підтверджує виконання розрахункових операцій на загальну суму 200344,00 грн. Так, згідно СОД РРО ДПС України інформація щодо обов`язкового реквізиту - зазначення цифрового значення штрихового коду марки акцизного податку при продажу алкогольних напоїв у розрахункових документах у павільйоні - кафетерій « ІНФОРМАЦІЯ_1 » ФОП ОСОБА_2 за адресою: АДРЕСА_2 , за вказаний період відсутня (додаток 7 до акта), що є порушенням п. 2 ст. 3 Закону №265;

- Відповідно до відомостей АІС «Податковий блок» перевіркою встановлено проведення розрахункової операції в павільйоні-кафетерій « ІНФОРМАЦІЯ_1 » ФОП ОСОБА_1 , за адресою: АДРЕСА_2 через реєстратор розрахункових операцій моделі МІШ-Т 400МЕ заводський № ПБ, фіскальний №, а саме: у фіскальному чеку №34342 від 06.09.2023 року (10:51:16) на купівлю однієї пляшки С/А БРОНКС 0,5 л. відсутній код УКТ ЗЕД, що є порушенням п. 11 ст. 3 Закону №265.

На підставі Акту фактичної перевірки контролюючим органом прийнято податкове повідомлення-рішення від 14.03.2025 р. №07 про застосування штрафних (фінансових) санкцій в сумі 305 586,00 грн., яке було направлено ФОП ОСОБА_1 рекомендованим листом з повідомлення про вручення за №330 на чинну податкову адресу, але ФОП ОСОБА_1 не отримано та повернуто за закінченням терміну зберігання.

ДПС у Миколаївській області винесено податкову вимогу від 18.06.2025 №0-1429, яка 19.06.2025 р. була направлена ФОП ОСОБА_1 рекомендованим листом №670 з повідомленням про вручення, але й податкову вимогу ФОП ОСОБА_1 не отримано та лист повернуто за закінченням зберігання 09.07.2025 р.

24.07.2025 р. з метою стягнення з Відповідача (ФОП ОСОБА_1 ) податкового боргу Позивач (ГУ ДПС у Миколаївській обл.) звернувся до суду з позовною заявою.

Натомість Відповідач подав до суду зустрічний позов про визнання протиправним і скасування вищенаведеного податкового повідомлення-рішення.

Надаючи правову оцінку спірним правовідносинам, що виникли між сторонами, суд виходить з наступного.

За змістом ч. 2 ст. 19 Конституції України встановлено, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Відносини, що виникають у сфері справляння податків і зборів, зокрема вичерпний перелік податків та зборів, що справляються в Україні, та порядок їх адміністрування, платників податків та зборів, їх права та обов`язки, компетенцію контролюючих органів, повноваження і обов`язки їх посадових осіб під час адміністрування податків, а також відповідальність за порушення податкового законодавства регулює Податковий кодекс України(далі ПК України).

Відповідно до підпункту 62.1.3. пункту 62.1 статті 62 ПК України, податковий контроль здійснюється шляхом перевірок та звірок відповідно до вимог цього Кодексу, а також перевірок щодо дотримання законодавства, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи, у порядку, встановленому законами України, що регулюють відповідну сферу правовідносин..

Пунктом 75.1 статті 75 ПК України передбачено, що контролюючі органи мають право проводити камеральні, документальні (планові або позапланові; виїзні або невиїзні) та фактичні перевірки.

Фактичною вважається перевірка, що здійснюється за місцем фактичного провадження платником податків діяльності, розташування господарських або інших об`єктів права власності такого платника. Така перевірка здійснюється контролюючим органом щодо дотримання норм законодавства з питань регулювання обігу готівки, порядку здійснення платниками податків розрахункових операцій, ведення касових операцій, наявності ліцензій, свідоцтв, у тому числі про виробництво та обіг підакцизних товарів, дотримання роботодавцем законодавства щодо укладення трудового договору, оформлення трудових відносин з працівниками (найманими особами).

Порядок проведення фактичної перевірки визначений статтею 80 ПК України.

Відповідно до пунктів 80.1, 80.2 статті 80 ПК України фактична перевірка може проводитися на підставі рішення керівника (його заступника або уповноваженої особи) контролюючого органу, оформленого наказом, копія якого вручається платнику податків або його уповноваженому представнику, або особам, які фактично проводять розрахункові операції під розписку до початку проведення такої перевірки, та за наявності хоча б однієї з таких підстав визначених в ст. 80 цього Кодексу.

Правові засади застосування реєстраторів розрахункових операцій та програмних реєстраторів розрахункових операцій у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг визначені Законом №265.

Відповідно до п. 2 ст. 3 Закону №265, суб`єкти господарювання, які здійснюють розрахункові операції в готівковій та/або в безготівковій формі (із застосуванням електронних платіжних засобів, платіжних чеків, жетонів тощо) при продажу товарів (наданні послуг) у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг, а також операції з приймання готівки для виконання платіжної операції зобов`язані надавати особі, яка отримує або повертає товар, отримує послугу або відмовляється від неї, включаючи ті, замовлення або оплата яких здійснюється з використанням мережі Інтернет, при отриманні товарів (послуг) в обов`язковому порядку розрахунковий документ встановленої форми та змісту на повну суму проведеної операції, створений в паперовій та/або електронній формі (у тому числі, але не виключно, з відтворюванням на дисплеї реєстратора розрахункових операцій чи дисплеї пристрою, на якому встановлений програмний реєстратор розрахункових операцій QR-коду, який дозволяє особі здійснювати його зчитування та ідентифікацію із розрахунковим документом за структурою даних, що в ньому міститься, та/або надсиланням електронного розрахункового документа на наданий такою особою абонентський номер або адресу електронної пошти).

Згідно з п. 1 ст. 17 Закону №265, у разі встановлення в ході перевірки факту: проведення розрахункових операцій з використанням реєстраторів розрахункових операцій, програмних реєстраторів розрахункових операцій або розрахункових книжок на неповну суму вартості проданих товарів (наданих послуг); непроведення розрахункових операцій через реєстратори розрахункових операцій та/або програмні реєстратори розрахункових операцій з фіскальним режимом роботи; невидача (в паперовому вигляді та/або електронній формі) відповідного розрахункового документа, що підтверджує виконання розрахункової операції, або проведення її без використання розрахункової книжки на окремому господарському об`єкті такого суб`єкта господарювання: 100 відсотків вартості проданих з порушеннями, встановленими цим пунктом, товарів (робіт, послуг) - за порушення, вчинене вперше; 150 відсотків вартості проданих з порушеннями, встановленими цим пунктом, товарів (робіт, послуг) - за кожне наступне вчинене порушення. Згідно статті 2 Закону № 265/95-ВР, розрахунковий документ - документ встановленої форми та змісту (касовий чек, товарний чек, видатковий чек, розрахункова квитанція, проїзний документ тощо), що підтверджує факт продажу (повернення) товарів, надання послуг, операцій з видачі готівкових коштів держателям електронних платіжних засобів, отримання (повернення) коштів, торгівлю валютними цінностями в готівковій формі, створений в паперовій та/або електронній формі (електронний розрахунковий документ) у випадках, передбачених цим Законом, зареєстрованим у встановленому порядку реєстратором розрахункових операцій або програмним реєстратором розрахункових операцій, чи заповнений вручну.

З акту перевірки вбачається, що контролюючим органом встановлено, що згідно СОД РРО ДПС України інформація щодо обов`язкового реквізиту - зазначення цифрового значення штрихового коду марки акцизного податку при продажу алкогольних напоїв у розрахункових документах у павільйоні - кафетерій «МРІЯ» ФОП ОСОБА_2 за адресою: АДРЕСА_2 за вказаний період відсутня.

Наказом Міністерства фінансів України Про затвердження Положення про форму та зміст розрахункових документів/електронних розрахункових документів, Порядку подання звітності, пов`язаної із використанням книг обліку розрахункових операцій (розрахункових книжок), форми № ЗВР-1 Звіту про використання книг обліку розрахункових операцій (розрахункових книжок) від 21 січня 2016 р. № 13 затверджено Положення № 13.

Наказом Міністерства фінансів України під 8 червня 2021 р. № 329 (зареєстровано в Міністерстві юстиції України 24 червня 2021 року за №832/36454, набрав чинності 1 липня 2021 р.) (далі - Наказ № 329) розділ 11, III Положення № 13 викладено у новій редакції.

Положення № 13 у редакції Наказу № 329 щодо форми фіскального касового чеку на товари (послуги) та фіскального касового чеку видачі коштів доповнено новим реквізитом - цифрове значення штрихового коду марки акцизного податку на алкогольні напої (зазначається у випадках, передбачених чинним законодавством (рядок 9).

Також пунктом 2 Наказу № 329 установлено, що до 01.10.21 р. вимоги до форми і змісту розрахункових документів в частині цифрового значення штрихового коду марки акцизного податку на алкогольні напої не поширюються на розрахункові документи, що створюються реєстраторами розрахункових операцій, версії внутрішнього програмного забезпечення яких включені до Державного реєстру реєстраторів розрахункових операцій до дня набрання чинності цим наказом; до 01.10.21 р. реєстратори розрахункових операцій, версії внутрішнього програмного забезпечення яких включені до Державного реєстру реєстраторів розрахункових операцій, за наявності технічних можливостей мають бути доопрацьовані їх виробниками (постачальниками) відповідно до статті 12 Закону України Про застосування реєстраторів розрахункових операцій у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг з метою забезпечення можливості виконання всіх вимог до форми і змісту розрахункових документів, відповідно до цього наказу.

Запровадженню такого реквізиту фіскального касового чека, як цифрове значення штрихового коду марки акцизного податку на алкогольні напої, передувало внесення постановою КМУ від 12.02.2020 р. № 97 змін до Положення про виготовлення, зберігання, продаж марок акцизного податку та маркування алкогольних напоїв, тютюнових виробів і рідин, що використовуються в електронних сигаретах, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 07.12.2010 р. № 1251, в частині обов`язкових реквізитів марок акцизного податку для алкогольних напоїв. До таких реквізитів було додано двомірний штрих-код швидкого реагування та лінійний штрих-код.

Постановою КМУ від 12.02.2020 р. № 74 Деякі питання маркування алкогольних напоїв затверджені марки акцизного податку для алкогольних напоїв нового зразка, які запроваджені в обіг з 01.05.20 р.

У свою чергу марки акцизного податку для алкогольних напоїв попереднього зразка, які були затверджені постановою КМУ від 14.05.2015 №296 та перебували в обігу з 01.07.2015 р., не мали штрих-коду та QR-коду.

Такі марки продовжували перебувати в обігу після 01.05.2020 р. відповідно до положень абзацу чотири, шість частини четвертої статті 11 Закону № 481/95-ВР, згідно з яким у разі зміни зразка марок акцизного податку вже закуплені марки попереднього зразка застосовуються у виробництві алкогольних напоїв та тютюнових виробів до їх повного використання, а марковані такими марками алкогольні напої та тютюнові вироби знаходяться в обігу до їх повної реалізації в межах терміну придатності для споживання.

При цьому алкогольні напої та тютюнові вироби, вироблені в Україні або імпортовані в Україну до набрання чинності внесеними відповідним законом змінами щодо маркування, знаходяться в обігу до їх повної реалізації в межах терміну придатності для споживання.

Алкогольні напої з вмістом спирту етилового понад 8,5 відсотка об`ємних одиниць мають тривалий або необмежений термін придатності, тому можуть перебувати в обігу протягом великого проміжку часу, зберігатися на складах оптових чи роздрібних торговців та стояти на полицях магазинів. Таким чином, на дату початку дії змін до Положення № 13 у частині обов`язковою відображення у фіскальному чеку цифрового значення штрихового коду марки акцизного податку для алкогольних напоїв (01.10.21 р.) в обігу перебували алкогольні напої, марковані акцизними марками, введеними в обіг з 01.07.2015 р. (без штрихових кодів), та акцизними марками нового зразка, введеними в обіг 01.05.2020 р. (з нанесеним штриховим кодом).

Обов`язковим реквізитом фіскального касового чека є саме цифрове значення штрихового коду марки акцизного податку, тобто такий реквізит у фіскальному касовому чеку може бути відображений лише при продажу алкогольних напоїв, маркованих акцизними марками нового зразка, які мають штрих-код.

Отже, продаж з 01.10.2021 р. алкогольних напоїв, маркованих марками старого зразка, без зазначення в розрахунковому документі РРО та/або ПРРО відомостей із штрих-коду марки акцизного податку (серії та номера), не може вважатися порушенням законодавства.

Верховний Суд багаторазово тлумачив положення норм, що регулюють спірні правовідносини.

Так, на підставі аналізу положень пункту 61.1 статті 61, статей 62, 71, 72, 74, 83 ПК України, Закону про РРО, Порядку функціонування Системи обліку даних реєстраторів розрахункових операцій (далі - Порядок), затвердженого Наказом Міністерства фінансів України від 5 серпня 2020 року № 477, Верховний Суд у постанові від 9 вересня 2024 року у справі № 280/6832/23 виснував, що:

«… інформація, яка зберігається в СОД РРО, відображає всі дані про проведені розрахункові операції та реквізити фіскального чека. Аналіз наведених норм податкового законодавства свідчить про те, що використання податковим органом під час проведення фактичної перевірки отриманої податкової інформації, яка надходить від платників податків, через бази даних інформаційних, телекомунікаційних та інформаційно-телекомунікаційних систем, зокрема інформація: про фінансово-господарські операції платників податків; про застосування реєстраторів розрахункових операцій, програмних реєстраторів розрахункових операцій, у тому числі щодо електронних копій розрахункових документів та фіскальних звітних чеків, поданих до контролюючих органів через інформаційну систему СОД РРО, у вигляді електронного розрахункового (фіскального) документа (чека, звіту), є такою, що може використовуватися контролюючими органами, як податкова інформація під час проведення фактичних перевірок платників податків».

Аналізуючи положення статей 2, 3, пункту 1 статті 17 Закону про РРО, Положення про форму та зміст розрахункових документів/електронних розрахункових документів затвердженого наказом Міністерства фінансів України №13 від 21 січня 2016 року, підпункту 14.1.107 пункту 14.1 статті 14, пункту 226.7 статті 226 ПК України у постанові від 16 травня 2024 року у справі № 520/4564/23 Верховний Суд виснував: дані, які внесені у базу даних системи обліку даних РРО, та за своєю суттю є податковою інформацією, не є належним доказом податкового правопорушення і сама по собі її наявність не може бути підставою для притягнення платника податків до відповідальності, а може бути лише використана як підстава для подальшої перевірки певних обставин.

В той же час, Верховний Суд у постанові від 30.01.2025 у справі № 280/6829/23 зазначає: «алкогольні напої з вмістом спирту етилового понад 8,5 відсотка об`ємних одиниць мають тривалий або необмежений термін придатності, тому можуть перебувати в обігу протягом великого проміжку часу, зберігатися на складах оптових чи роздрібних торговців та стояти на полицях магазинів. Таким чином, на дату початку дії змін до Положення №13 у частині обов`язкового відображення у фіскальному чеку цифрового значення штрихового коду марки акцизного податку для алкогольних напоїв (1 жовтня 2021 року) в обігу перебували алкогольні напої, марковані акцизними марками, введеними в обіг з 01 липня 2015 року (без штрихових кодів), та акцизними марками нового зразка, введеними в обіг 1 травня 2020 року (з нанесеним штриховим кодом).

Обов`язковим реквізитом фіскального касового чека є саме цифрове значення штрихового коду марки акцизного податку, тобто такий реквізит у фіскальному касовому чеку може бути відображений лише при продажу алкогольних напоїв, маркованих акцизними марками нового зразка, які мають штрих-код.

Вказаний факт обов`язково необхідно враховувати при притягнені особи до відповідальності за невидачу відповідного розрахункового документа, що підтверджує виконання розрахункової операції».

За висновками акту перевірки, суть порушення, за яке на підставі пункту 1 статті 17 Закону № 265/95-ВР застосовано штрафні (фінансові) санкції, полягає у тому, що при проведенні розрахункових операцій через РРО фіскальний № в період з 13.07.2023 по 08.02.2025 були випадки невидачі відповідного розрахункового документа, що підтверджує виконання розрахункових операцій на загальну суму 200344,00 грн. Роздруковані та видані фіскальні чеки не мали цифрового значення штрихового коду марки акцизного податку на алкогольні напої, й у них були відсутні серія і номер марки акцизного податку.

З тексту Акту перевірки вбачається, що перевіряючими встановлено, що «в період з 13.07.2023 по 08.02.2025 були випадки невидачі відповідного розрахункового документа…», в той же час в акті перевірки «випадки невидачі відповідного розрахункового документа» контрено не зазначені, період перевірки охоплює 1 рік 7 місяців, в який саме період та який саме розрахунковий документ свідчить про реалізацію якого саме підакцизного товару та коли цей реалізований товар був придбаний підприємцем, якою маркою акцизного збору він був промаркірований перевіряючими під час проведення перевірки встановлено не було .

Суд приходить висновку, що відсутність маркування маркою акцизного податку алкогольного напою або маркування алкогольних напоїв марками старого зразка (без штрихового коду) унеможливлює відображення у фіскальному чеку цифрового значення штрихового коду марки.

Оскільки алкогольні напої, що марковані марками попереднього зразка (без штрихового коду), реалізуються в межах придатності такого напою до споживання, то при продажу алкогольних напоїв з марками акцизного податку старого зразка рядок 9 цифрове значення штрихового коду марки акцизного податку на алкогольні напої не відображається (через відсутність штрихового коду).

Суд також зазначає, що ГУ ДПС не надала жодних належних і допустимих доказів проведення перевірки первинних документів щодо придбання ФОП ОСОБА_1 алкогольних напоїв, маркованих марками попереднього зразка (без штрихового коду), та або надання Підприємцю запиту на отримання документів первинного бухгалтерського обліку підакцизних товарів.

Контролюючим органом під час проведення перевірки не проводилася інвентаризація, та не з`ясовано який обсяг підакцизних товарів маркірованих акцизної маркою попереднього зразкам та нового зразка зі штрих-кодам перебувало у Підприємця на реалізації та або в залишку.

Висновки контролюючого органу базуються виключно на аналізу даних системи СОД РРО за 2023 2025 рр.

Судом встановлено , що при прийнятті оскаржуваного ППР ГУ ДПС не взято до уваги роз`яснення, ДПС України в індивідуальній податковій консультації від 06.09.21 р. № 3347/ІПК/99-00-07-05-01-06, що продаж, з 01.10.21 р., алкогольних напоїв (строк придатності яких не минув) маркованих марками старого зразка, без зазначення в розрахунковому документі РРО та/або ПРРО відомостей із штрих - коду марки акцизного податку (серії та номеру), не буде вважатись порушенням чинного законодавства.

Щодо встановленого перевіркою порушення п. 11 ст. 3 Закону №265, то суд зазначає наступне.

Згідно пункту 11 статті 3 Закону №265, суб`єкти господарювання, які здійснюють розрахункові операції в готівковій та/або в безготівковій формі (із застосуванням електронних платіжних засобів, платіжних чеків, жетонів тощо) при продажу товарів (наданні послуг) у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг, а також операції з приймання готівки для подальшого її переказу зобов`язані проводити розрахункові операції через реєстратори розрахункових операцій та/або через програмні реєстратори розрахункових операцій для підакцизних товарів із використанням режиму програмування із зазначенням коду товарної підкатегорії згідно з УКТ ЗЕД, найменування товарів, цін товарів та обліку їх кількості.

Пунктом 7 статті 17 Закону №265 визначено, що за порушення вимог цього Закону до суб`єктів господарювання, які здійснюють розрахункові операції за товари (послуги), за рішенням відповідних контролюючих органів застосовуються фінансові санкції у таких розмірах: триста неоподатковуваних мінімумів доходів громадян - у разі проведення розрахункових операцій через реєстратори розрахункових операцій та/або програмних реєстраторів розрахункових операцій без використання режиму програмування найменування кожного підакцизного товару із зазначенням коду товарної підкатегорії згідно з УКТ ЗЕД, ціни товару та обліку його кількості.

Як вбачається з акту перевірки, контролюючим органом встановлено, що у фіскальному чеку №34342 від 06.09.2023 року (10:51:16) на купівлю однієї пляшки С/А БРОНКС 0,5 л. відсутній код УКТ ЗЕД.

Суд зазначає, що вказане порушення встановлено не під час проведення фактичної перевірки, а шляхом аналізу відомостей аналітичної системи ДПС України СОД РРО, тобто поза межами предмету проведення перевірки і не в рамках контрольної закупівлі, що не узгоджується з положеннями підпункту 75.1.3. пункту 75.1 статті 75 ПК України.

Крім того, на скріншоті з електронного кабінету ЗЕД (Додаток 6 до акту, який наданий відповідачем за зустрічним позовом) вбачається, що у фіскальному чеку №34342 від 06.09.2023 року (10:51:16) на купівлю однієї пляшки С.А. БРОНКС 6,5 літ зазначений УКТ ЗЕД товару.

Отже, висновки акту фактичної перевірки у цій частині не можуть бути підставою для притягнення Позивача за зустрічним позовом до відповідальності, оскільки висновку викладені в Акті перевірки спростовуються наявністю у фіскальному чеку №34342 від 06.09.2023 коду УКТ ЗЕД товару

За змістом частини першої статті 2 КАС України завданням адміністративного судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.

Відповідно до частини першої та другої статті 77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу. В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача. Суб`єкт владних повноважень повинен подати суду всі наявні у нього документи та матеріали, які можуть бути використані як докази у справі.

У даній справі Позивачем не доведено правомірність висновків акту перевірки і, відповідно, законність прийнятого на його підставі податкового повідомлення-рішення.

З огляду на вищевикладене, суд доходить висновку, що зустрічний позов підлягає задоволенню у повному обсязі.

Згідно з ч. 1 ст. 139 КАС України, при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа. Позивач за зустрічним позовом надав квитанцію про сплату судового збору в сумі 3055,90 грн., яка підлягає стягненню за рахунок бюджетних асигнувань Відповідача за зустрічним позовом.

Керуючись ст. 2, 19, 139, 241, 244, 242-246, 263, 295 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

УХВАЛИВ:

1. В задоволенні первісного позову Головного управління ДПС у Миколаївській області (вул. Героїв Рятувальників, 6, м. Миколаїв, 54001, ідентифікаційний код ВП 44104027) до Фізичної особи- підприємця ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , реєстраційний номер облікової картки платника податків НОМЕР_1 ) про стягнення податкового боргу відмовити.

2. Позовні вимоги Фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , реєстраційний номер облікової картки платника податків НОМЕР_1 ) до Головного управління ДПС у Миколаївській області (вул. Героїв Рятувальників, 6, м. Миколаїв, 54001, ідентифікаційний код ВП 44104027) по зустрічному позову про визнання протиправним та скасування податкового повідомлення-рішення від 14.03.2025 р. №07 задовольнити.

3. Визнати протиправним та скасувати податкове повідомлення-рішення Головного управління ДПС у Миколаївській області (вул. Героїв Рятувальників, 6, м. Миколаїв, 54001, ідентифікаційний код ВП 44104027) від 14.03.2025 р. №07.

4. Стягнути за рахунок бюджетних асигнувань Головного управління ДПС у Миколаївській області (вул. Героїв Рятувальників, 6, м. Миколаїв, 54001, ідентифікаційний код ВП 44104027) судовий збір у сумі 3055,90 грн. (три тисячі п`ятдесят п`ять грн 90 коп.) на користь Фізичної особи- підприємця ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , реєстраційний номер облікової картки платника податків НОМЕР_1 ).

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга може бути подана до П`ятого апеляційного адміністративного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Датою ухвалення судового рішення в порядку письмового провадження є дата складення повного судового рішення.

Дата складення повного судового рішення 26.11.2025 р.

Суддя Н. В. Лісовська