Справа № 756/16657/25
Суддя: Белоконна І. В.
Дата ухвалення: 2025-11-24 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

Номер провадження 2-а/756/230/25
УХВАЛА

24 листопада 2025 року суддя Оболонського районного суду м. Києва Белоконна І.В., розглянувши позовну заяву ОСОБА_1 до ІНФОРМАЦІЯ_1 про визнання протиправною та скасування постанови про адміністративне правопорушення,

встановила:

Позивач ОСОБА_1 звернувся до Оболонського районного суду м. Києва з вищевказаною позовною заявою.

Ухвалою Оболонського районного суду м. Києва від 20 жовтня 2025 року позовну заяву ОСОБА_1 про визнання протиправною та скасування постанови про адміністративне правопорушеннязалишено без руху, оскільки вона не відповідала вимогам ст. 160, 161 КАС України, ст. 4 Закону України «Про судовий збір». Надано строк для усунення недоліків, який не може перевищувати десяти днів з дня отримання позивачем ухвали.

Судом на електронну адресу позивача, зазначену у позовній заяві було надіслано ухвалу суду про залишення позовної без руху від 20 жовтня 2025 року.

Як вбачається з довідки про доставку електронного документа копію ухвали суду було доставлено до електронного кабінету ОСОБА_1 23 жовтня 2025 року.

У постанові Верховного Суду від 30 листопада 2022 року у справі № 759/14068/19 вказано, що якщо учасник надав суду електронну адресу (хоча міг цього і не робити), зазначивши їх у заяві (скарзі), то слід припустити, що учасник бажає, принаймні не заперечує, щоб ці засоби комунікації використовувалися судом. Це, в свою чергу, покладає на учасника справи обов`язок отримувати повідомлення і відповідати на них. З огляду на це, суд, який комунікує з учасником справи з допомогою повідомлених ним засобів комунікації, діє правомірно і добросовісно. Тому слід виходити з «презумпції обізнаності»: особа, якій адресовано повідомлення суду через такі засоби комунікації, знає або принаймні повинна була дізнатися про повідомлення.

Суд зауважує, що попри те, що конституційне право на суд є правом, його реалізація покладає на учасників справи певні обов`язки. Практика Європейського суду з прав людини визначає, що сторона, яка задіяна у ході судового розгляду справи, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитися провадженням у її справі, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки. Як зазначено у рішенні цього суду у справі «Пономарьов проти України» від 03 квітня 2008 року, сторони мають вживати заходи, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження.

Окрім того, текст ухвали суду від 20 жовтня 2025 року опубліковано в Єдиному державного реєстру судових рішень за номером справи № 756/16657/25 (2-а/756/230/25), який є у вільному доступі.

Однак, станом на 24 листопада 2025 ОСОБА_1 не були усунені недоліки, які були зазначені в ухвалі Оболонського районного суду м. Києва від 20 жовтня 2025 року.

Відповідно до ст. 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» від 23 лютого 2006 року суди застосовують при розгляді справ Конвенцію та практику Суду як джерело права.

У своїх рішеннях Європейський суд наголошує, що позивач як сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитись провадженням у її справі, добросовісно користуватись належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

У своєму рішенні у справі «Пономарьов проти України» Суд вказав, що сторони в розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження.

З аналізу зазначених норм Конвенції та практики Європейського суду вбачається, що питання про порушення ст. 17 Конвенції, яка закріплює один із основоположних принципів Конвенції - принцип неприпустимості зловживання правами, може поставати лише у сукупності з іншою статтею Конвенції, положення якої у конкретному випадку дають підстави для висновку про зловживання особою наданим їй правом.

Отже, з урахуванням того, що заявник ОСОБА_1 обізнаний про те, що було подано заяву до суду, обізнаний про наявність ухвали про залишення позову без руху, судом було надано достатньо часу для виправлення недоліків, ухвала про залишення заяви без руху була оприлюднена в Єдиному державному реєстрі судових рішень, проте за вказаний час заявник недоліки заяви не усунув, суд дійшов висновку, що відповідно до вимог п. 1 ч. 4 ст. 169 КАС України позовну заяву слід визнати неподаною та повернути позивачу.

Відповідно до п. 1 ч. 4 ст. 169 КАС України, позовна заява повертається позивачеві, якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви, яку залишено без руху, у встановлений судом строк.

На підставі викладеного та керуючись ст. 160, 161, 169 КАС України, суддя

УХВАЛИЛА:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ІНФОРМАЦІЯ_1 про визнання протиправною та скасування постанови про адміністративне правопорушення - вважати неподаною та повернути позивачу разом з доданими до неї додатками.

Повернення заяви не перешкоджає повторному зверненню із заявою до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для повернення заяви.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Апеляційна скарга на ухвалу суду подається до Шостого апеляційного адміністративного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її складення.

Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її складення, має право поновлення пропущеного строку на її апеляційне оскарження, якщо апеляційну скаргу було подано протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Суддя І.В. Белоконна