Справа № 120/12479/25
Суддя: Бошкова Юлія Миколаївна
Дата ухвалення: 2025-11-27 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

УХВАЛА

м. Вінниця

27 листопада 2025 р. Справа № 120/12479/25

Вінницький окружний адміністративний суд у складі головуючої судді Бошкової Юлії Миколаївни, розглянувши у письмовому порядку за правилами спрощеного позовного провадження матеріали справи за позовом ОСОБА_1 до Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Вінницької області; за участі третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору, на стороні відповідача - Вищої кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури, Головного слідчого управління Державного бюро розслідувань про визнання протиправним та скасування рішення від 28.08.2025 про порушення дисциплінарної справи відносно адвоката ОСОБА_1

ВСТАНОВИВ:

У провадженні Вінницького окружного адміністративного суду перебуває адміністративна справа за позовом ОСОБА_1 до Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Вінницької області; за участі третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору, на стороні відповідача - Вищої кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури, Головного слідчого управління Державного бюро розслідувань про визнання протиправним та скасування рішення від 28.08.2025 про порушення дисциплінарної справи відносно адвоката ОСОБА_1 .

Ухвалою суду від 18.11.2025 прийнято до свого провадження адміністративну справу № 120/12479/25, розгляд справи вирішено здійснювати в порядку спрощеного позовного провадження без виклику (повідомлення) сторін.

25.11.2025 через підсистему "Електронний суд" представником позивача Криворучко Л.С., Карповичем А.П. подано три заяви (дві з яких є ідентичними за змістом) про виклик свідків, призначення справи до розгляду за правилами загального позовного провадження.

Обґрунтовуючи заяву про виклик свідка, зокрема особу, яка здійснювала судові виклики і повідомлення у судові засідання у справі ЄУН 757/22311/25-к на 15.05.2025 та 16.05.2025, а саме секретаря судового засідання Печерського районного суду міста Києва - Колесник Аліну Євгенівну, представник позивача зауважує, що ключова підстава дисциплінарного провадження щодо адвоката Криворучко Л.С. ґрунтується на твердженні КДКА Вінницької області про умисну неявку до суду 15.05.2025 та 16.05.2025 у справі № 757/22311/25-к. При цьому, КДКА Вінницької області не встановила та не дослідила належним чином факт вручення чи отримання адвокатом повісток про виклик, що є обов`язковою умовою відповідно до вимог ст. 135136 КПК України.

Враховуючи, що жодної повістки про виклик на вказані засідання адвокат Криворучко Л.С. не отримувала, обставини, які спростовують наявність дисциплінарного проступку, можуть бути підтверджені показаннями свідка під присягою.

З урахуванням викладених обставин та норм ст. 135136 КПК України, показання секретаря судового засідання Печерського районного суду м. Києва - Колесник А.Є., яка відповідала за направлення та вручення повісток адвокату Криворучко Л.С. у кримінальному провадженні № 757/22311/25-к, є необхідними, належними та допустимими доказами для встановлення факту отримання чи неотримання адвокатом відповідних судових викликів.

Також, обґрунтовуючи потребу у виклику свідків, а саме старшого слідчого в особливо важливих справах Головного слідчого управління Державного бюро розслідувань Байжанова Олега Альбертовича та Керівника відділу Головного слідчого управління Державного бюро розслідувань Говорощука Олександра Миколайовича представник позивача зазначає, що основною підставою для порушення дисциплінарної справи є встановлення факту, чи було адвоката Криворучко Л.С. належним чином повідомлено про участь у слідчих та процесуальних діях. Зі змісту письмового повідомлення адвоката Коломієць С.В. від 25.06.2025 вбачається, що слідчий ОСОБА_2 не направляв повісток адвокату Криворучко Л.С., а здійснював лише телефонні дзвінки, що є неприпустимим порушенням норм законодавства. Крім того, наведені обставини свідчать про можливі порушення прав підозрюваного та втручання у адвокатську діяльність.

Таким чином, оскільки ці факти можуть бути підтверджені виключно усними показаннями безпосередніх учасників ОСОБА_2 та ОСОБА_3 , їх допит є необхідним для встановлення істини у справі, спростування тверджень скаржника та підтвердження відсутності складу дисциплінарного проступку.

У зв`язку з цим, просить суд викликати та допитати свідків ОСОБА_2 і ОСОБА_3 , оскільки їх показання мають істотне значення для справи та є належними і допустимими доказами.

Надаючи оцінку заявам про виклик та допит свідків, суд зазначає наступне.

Відповідно до частини 3 статті 166 КАС України, заяви, клопотання і заперечення подаються та розглядаються в порядку, встановленому цим Кодексом. У випадках, коли цим Кодексом такий порядок не встановлений, він встановлюється судом.

Враховуючи, що розгляд вказаної справи здійснюється судом у письмовому провадженні, суд вважає за необхідне здійснити розгляд зазначених заяв представника позивача без повідомлення сторін у письмовому провадженні.

Згідно частини 1 статті 72 КАС України доказами в адміністративному судочинстві є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Ці дані встановлюються такими засобами: 1) письмовими, речовими і електронними доказами; 2) висновками експертів; 3) показаннями свідків (частина 2 статті 72 КАС України).

Відповідно з частинами 1, 2 статті 73 КАС України належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Предметом доказування є обставини, які підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення.

Водночас, як свідок в адміністративній справі судом може бути викликана будь-яка особа, якій відомі обставини, що належить з`ясувати у справі. Свідок викликається в судове засідання з ініціативи суду або учасників справи. Учасник справи, заявляючи клопотання про виклик свідка, повинен зазначити його ім`я, місце проживання (перебування), роботи чи служби та обставини, щодо яких він може дати показання (частини 1, 2 статті 65 КАС України).

Наведені приписи статті 65 КАС України узгоджуються із положеннями статті 92 КАС України, згідно із якою виклик свідка здійснюється за заявою учасника справи. У заяві про виклик свідка зазначаються його ім`я, місце проживання (перебування) або місце роботи, обставини, які він може підтвердити. Заява про виклик свідка має бути подана до або під час підготовчого судового засідання, а якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження - до початку першого судового засідання у справі.

Отже, як свідок у судове засідання може бути викликана будь-яка особа, якій відомі обставини, що належить з`ясувати у справі (тобто, обставини, які належать до предмету доказування).

Відповідно до частини 1 статті 91 КАС України показаннями свідка є повідомлення про відомі йому обставини, які мають значення для справи.

Згідно з приписами статті 90 КАС України суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні.

Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності.

В даному випадку, з огляду на предмет доказування, а також наведені сторонами аргументи та надані на їх підтвердження докази, суд вважає, що матеріали справи містять достатній об`єм доказів, необхідний для повного і всебічного з`ясування обставин в адміністративній справі.

Водночас, відповідно до частини 3 статті 92 КАС України заява про виклик свідка має бути подана до або під час підготовчого судового засідання, а якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження - до початку першого судового засідання у справі.

Отже, приписами наведених норм КАС України чітко визначено, що виклик і допит свідка здійснюється виключно в судовому засідання, тобто лише у тому випадку, коли розгляд справи здійснюється з проведенням судового засідання.

Разом з тим, у цій справі ухвалою Вінницького окружного адміністративного суду від 18.11.2025 вирішено розгляд справи здійснювати в порядку спрощеного позовного провадження без виклику (повідомлення) сторін.

Крім того, суд зауважує, що вказаною ухвалою в задоволенні клопотання представника позивача про виклик та допит свідків - відмовлено.

Відповідно до вимог частини 8 статті 262 КАС України при розгляді справи за правилами спрощеного позовного провадження суд досліджує докази і письмові пояснення, викладені у заявах по суті справи, а у випадку розгляду справи з повідомленням (викликом) учасників справи - також заслуховує їхні усні пояснення.

Частиною 2 статті 159 КАС України визначено, що заявами по суті справи є позовна заява, відзив на позовну заяву (відзив), відповідь на відзив, заперечення, пояснення третьої особи.

Відтак, згідно з особливостями розгляду справ за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін такі процесуальні дії як виклик і допит свідка не передбачені, доказами у справі є письмові докази, суд досліджує також заяви по суті справи.

Положеннями статті 44 КАС України встановлено, що учасники справи мають право, зокрема, подавати заяви та клопотання, надавати пояснення суду, наводити свої доводи, міркування щодо питань, які виникають під час судового розгляду, і заперечення проти заяв, клопотань, доводів і міркувань інших осіб.

З урахуванням вище наведеного та предмету спору, а також враховуючи те, що для встановлення фактичних обставин, які мають значення для вирішення справи, відсутня необхідність допитувати свідків ( ОСОБА_4 , ОСОБА_2 та ОСОБА_3 ) тому, суд дійшов висновку про наявність підстав для відмови у задоволенні заяв представника позивача про допит свідків.

Надаючи оцінку заяві представника позивача про призначення справи до розгляду за правилами загального позовного провадження, суд зазначає наступне.

Обґрунтовуючи потребу у розгляді справи в порядку загального позовного провадження із викликом сторін, представник позивача посилається на необхідність допиту свідків та безпосереднього з`ясування обставин, що на його думку, мають значення для правильного вирішення спору.

Відповідно до частин першої-третьої статті 12 КАС України адміністративне судочинство здійснюється за правилами, передбаченими вказаним Кодексом, у порядку позовного провадження (загального або спрощеного).

Спрощене позовне провадження призначене для розгляду справ незначної складності та інших справ, для яких пріоритетним є швидке вирішення справи.

Загальне позовне провадження призначене для розгляду справ, які через складність або інші обставини недоцільно розглядати у спрощеному позовному провадженні.

Згідно з положеннями частин 1, 2 ст. 257 КАС України визначено, що за правилами спрощеного позовного провадження розглядаються справи незначної складності. За правилами спрощеного позовного провадження може бути розглянута будь-яка справа, віднесена до юрисдикції адміністративного суду, за винятком справ, зазначених у частині четвертій цієї статті.

Суд зазначає, що питання про розгляд справи за правилами спрощеного позовного провадження суд вирішує в ухвалі про відкриття провадження у справі (частина перша статті 260 КАС України).

Із сукупної інтерпретації положень статей 257, 259, 260 КАС України можна сформувати висновок про те, що вибір форми позовного провадження для розгляду адміністративної справи входить у повноваження суду, яке може бути реалізоване, як за результатами розгляду відповідного клопотання позивача, так, і з власної ініціативи суду.

Суд звертає увагу, що у клопотанні позивача не наведено обґрунтованих доводів неможливості вирішення цієї справи за правилами спрощеного позовного провадження без виклику сторін. Таке клопотання не містить обґрунтування щодо необхідності чи наявності істотних підстав для розгляду цієї справи в загальному позовному провадженні, а саме по собі клопотання сторони про розгляд справи в загальному позовному провадженні не є достатньою підставою для здійснення саме такого розгляду.

Суд звертає увагу на те, що розгляд справи у порядку спрощеного позовного провадження не позбавляє учасника справи права на подання суду заяв по суті справи, додаткових письмових пояснень та будь-яких інших письмових доказів.

Надаючи оцінку поданій заяві в частині розгляду даної справи за правилами загального позовного провадження, суд враховує правову позицію Верховного Суду, викладену у постанові від 21.02.2024 у справі № 640/33374/21, та доходить висновку, що зазначена категорія справ не відноситься до таких, що не можуть бути розглянуті за правилами спрощеного позовного провадження у розумінні відповідних норм КАС України.

Відтак суд, враховуючи критерії, визначені частиною третьою статті 257 КАС України, має дискреційні повноваження здійснювати розгляд справи як за правилами загального позовного провадження, так і за правилами спрощеного позовного провадження, у разі якщо дійде відповідного висновку.

Також, суд при розгляді зазначеної заяви враховує практику Європейського суду з прав людини з питань гарантій публічного характеру провадження у судових органах в контексті п. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, свідчить про те, що публічний розгляд справи може бути виправданим не у кожному випадку (рішення від 08.12.1983 у справі "Axen v. Germany", рішення від 25.04.2002 "Varela Assalino contre le Portugal"). Так, у випадках, коли мають бути вирішені тільки питання права, то розгляд письмових заяв, на думку Європейського суду з прав людини, є доцільнішим, ніж усні слухання, і розгляд справи на основі письмових доказів є достатнім.

У зв`язку з наведеним, призначення справи за правилами загального або спрощеного позовного провадження (без повідомлення учасників справи або з повідомленням учасників справи) вирішується судом з урахуванням складності справи, характеру спірних відносин та предмета доказування, а також обсягу та характеру наданих доказів у кожному випадку окремо і є правом суду, а не його обов`язком, відтак, суд доходить висновку, що підстави для задоволення заяви про розгляд справи в порядку загального позовного провадження відсутні.

Керуючись ст.ст. 248, 256, 260 КАС України, -

УХВАЛИВ:

У задоволенні заяви представника позивача про виклик свідків - відмовити.

У задоволенні заяви представника позивача про призначення справи № 120/12479/25 до розгляду за правилами загального позовного провадження - відмовити.

Ухвала оскарженню не підлягає та набирає законної сили в порядку, визначеному ст. 256 КАС України.

Суддя Бошкова Юлія Миколаївна