Справа № 320/48233/25
Суддя: Парненко В.С.
Дата ухвалення: 2025-11-25 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

КИЇВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А

про повернення позовної заяви

25 листопада 2025 року Київ № 320/48233/25

Суддя Київського окружного адміністративного суду Парненко В.С., перевіривши матеріали позовної заяви Товариства з обмеженою відповідальністю «КИЇВОБЛГАЗ ЗБУТ» до Центрального міжрегіонального управління ДПС по роботі з великими платниками податків про визнання протиправним та скасування податкового повідомлення-рішення,

у с т а н о в и в:

Товариство з обмеженою відповідальністю «КИЇВОБЛГАЗ ЗБУТ» (04200, м. Київ, вул. Полярна, буд. 20, корп. А, ) звернулось до Київського окружного адміністративного суду з позовом до Центрального міжрегіонального управління ДПС по роботі з великими платниками податків (02068, м. Київ, вул. Кошиця, буд. 3, ), в якому позивач просить суд:

- визнати протиправним та скасувати податкове повідомленням-рішення Офісу великих платників податків Державної податкової служби України від 14.11.2019 № про застосування до Товариства з обмеженою відповідальністю «Київоблгаз Збут» загальної суми штрафних санкцій в розмірі 200 830 грн. 31 коп.;

- стягнути на користь Товариства з обмеженою відповідальністю «Київоблгаз Збут» за рахунок бюджетних асигнувань Центрального міжрегіонального управління ДПС по роботі з великими платниками податків судові витрати зі сплати судового збору та витрати на професійну правничу допомогу.

За результатами автоматизованого розподілу справ між суддями Київського окружного адміністративного суду справа №320/48233/25 передана до розгляду судді Парненко В.С.

Ухвалою Київського окружного адміністративного суду від 30.09.2025 позовну заяву залишено без руху. Надано позивачу строк для усунення недоліків позовної заяви протягом десяти днів з дня отримання копії ухвали суду шляхом надання:

- документу (оригіналу або який прирівнюється до оригіналу), що підтверджує сплату судового збору за позов майнового характеру;

- клопотання про поновлення строку звернення до суду з належними доказами на підтвердження поважності пропуску, з урахуванням правової позиції суду.

На виконання вимог ухвали суду від 30.09.2025 представником позивача подано заяву про усунення недоліків позовної заяви, до якої долучено квитанцію №0038-1111-1181-0422 від 13.10.2025 року та клопотання про поновлення строку звернення до суду, в якому просить поновити строк для пред`явлення адміністративного позову про скасування податкового повідомлення рішення Офісу великих платників податків Державної податкової служби України від 14.11.2019 № .

В обґрунтування поважності причин пропуску строку звернення до суду з позовною заявою позивач зазначає, що відповідно до пункту 56.19 статті 56 Податкового кодексу України, у разі коли до подання позовної заяви проводилася процедура адміністративного оскарження, платник податків має право оскаржити в суді податкове повідомлення-рішення або інше рішення контролюючого органу про нарахування грошового зобов`язання протягом місяця, що настає за днем закінчення процедури адміністративного оскарження відповідно до пункту 56.17 цієї статті. Однак, на думку позивача, такий підхід суперечить положенням статті 122 Кодексу адміністративного судочинства України, яка визначає строки звернення до адміністративного суду. Отже, виникає колізія саме між положеннями частини 4 статті 122 Кодексу адміністративного судочинства України та пунктом 56.19 Податкового кодексу України, які визначають строк для оскарження в суді рішення контролюючого органу про нарахування грошового зобов`язання у разі попереднього використання досудового порядку вирішення спору, проте встановлюють різну тривалість скорочених строків оскарження. Позивач вважає, що застосування процедури адміністративного оскарження рішень контролюючих органів не повинно погіршувати становища платника податків і суттєво звужувати його права, скорочуючи строк на звернення до суду із трьох місяців до одного. Окрім цього, зазначається, що відповідно до постанови Кабінету Міністрів України від 11.03.2020 року №211 «Про запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2» установлено з 12 березня 2020 року на усій території України карантин, що є поважною підставою пропуску строку. Звертається увага, що наказом ТОВ «КИЇВОБЛГАЗ ЗБУТ» від 20.03.2020 року № 5 в Товаристві було запроваджено протиепідемічні заходи та віддалений режим роботи для працівників, що також зумовило затримку із зверненням з позовною заявою до суду.

Розглянувши матеріали справи та клопотання позивача про поновлення строку звернення до суду з даною позовною заявою, судом встановлено наступне.

Оскаржуване податкове повідомленням-рішення Офісу великих платників податків Державної податкової служби України № від 14.11.2019 було предметом розгляду у справі №640/8182/20.

Позивач 10.04.2020 звернувся до Окружного адміністративного суду міста Києва з позовом до Офісу великих платників податків Державної податкової служби України, третя особа Державна податкова служба України про визнання протиправним та скасування податкового повідомлення-рішення №000564503 від 14.11.2019.

Ухвалою Окружного адміністративного суду міста Києва від 13.04.2020 прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито провадження в адміністративній справі, вирішено, що справа підлягає розгляду за правилами спрощеного позовного провадження без проведення судового засідання та виклику учасників справи.

Станом на 15.12.2022 день набрання чинності Законом України від 13.12.2022 №2825-IX «Про ліквідацію Окружного адміністративного суду міста Києва та утворення Київського міського окружного адміністративного суду» (далі - Закон №2825-IX) адміністративну справу №640/8182/20 Окружним адміністративним судом міста Києва розглянуто не було.

Відповідно до пункту 2 розділу ІІ Закону №2825-ІХ (в редакції Закону України «Про внесення зміни до пункту 2 розділу II «Прикінцеві та перехідні положення» Закону України від 16.07.2024 №3863-IX «Про ліквідацію Окружного адміністративного суду міста Києва та утворення Київського міського окружного адміністративного суду» щодо забезпечення розгляду адміністративних справ») адміністративну справу передано на розгляд та вирішення Волинському окружному адміністративного суду.

Ухвалою Волинського окружного адміністративного суду від 06.05.2025 року позовну заяву у справі №640/8182/20 було залишено без руху, встановлено позивачу строк для усунення недоліків позовної заяви - п`ять днів з дня вручення цієї ухвали, шляхом подання (надіслання) до суду заяви про поновлення строку звернення до суду з даним позовом.

Копію ухвали Волинського окружного адміністративного суду від 06.05.2025 року про залишення позовної заяви без руху було надіслано позивачу на зазначену в позовній заяві адресу та вручено адресату 19.05.2025 року, що підтверджується рекомендованим повідомленням про вручення поштового відправлення.

Ухвалою Волинського окружного адміністративного суду від 30.05.2025 року позов Товариства з обмеженою відповідальністю КИЇВОБЛГАЗ ЗБУТ до Центрального міжрегіонального управління ДПС по роботі з великими платниками податків, третя особа Державна податкова служба України про визнання протиправним та скасування податкового повідомлення-рішення залишено без розгляду.

Суд дійшов висновку про те, що позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений ухвалою суду від 06.05.2025 року, тому, на підставі частини 15 статті 171, пункту 7 частини 1 статті 240 КАС України позов залишено без розгляду.

23.09.2025 року Шостим апеляційним адміністративним судом по справі № 640/8182/20 прийнято постанову, якою залишено без задоволення апеляційну скаргу ТОВ «Київоблгаз Збут», а ухвалу Волинського окружного адміністративного суду від 30.05.2025 року залишено без змін.

Відповідно до частини 4 статті 240 КАСУ особа, позов якої залишено без розгляду, після усунення підстав, з яких позов було залишено без розгляду, має право звернутися до адміністративного суду в загальному порядку.

Враховуючи зазначене позивач звернувся з даним позовом до Київського окружного адміністративного суду.

Згідно позовної заяви, 26.11.2019 позивачем не погоджуючись з висновками викладеними у податковому повідомленні-рішенні № від 29.07.2019, в порядку пункту 56.3. статті 56 ПК України, подано скаргу до ДПС України № 417-Сл-17379-1119.

За результатами розгляду скарги Державна податкова служба України рішенням від 23.01.2020 № 2909/6/99-00-08-05-05-06 (отримано Позивачем 27.01.2020 вх. № Сл-20) залишила без змін податкове повідомлення-рішення від 14.11.2019 № , а скаргу без задоволення.

Позивач у даній справі №320/48233/25 звернувся до суду 25.09.2025, водночас рішення ДПС України, отримано позивачем 27.01.2020, у зв`язку з цим, останнім днем для звернення до суду з позовом було 28.02.2020.

При чому суд звертає увагу позивача, що оскарження в інших судових інстанціях спірного податкового повідомлення-рішення Офісу великих платників податків Державної податкової служби України від 14.11.2019 № не впливає на перебіг строку звернення до суду з відповідною вимогою у даному випадку та не може вважатися самостійною підставою для визнання поважності пропуску строку звернення до суду.

Враховуючи зазначене, позивач звернувся до суду поза межами граничного строку, передбаченого нормами чинного законодавства, що стало підставою для залишення позову без руху.

У клопотанні про поновлення строку звернення до суду позивач зазначає, що положення пункту 56.19 статті 56 Податкового кодексу України суперечить положенням статті 122 КАС України, яка визначає строки звернення до адміністративного суду, відтак наявна колізія між відповідними нормами, з приводу чого суд звертає увагу на наступне.

Згідно частини 3 статті 122 КАС України (у редакції від 01.01.2020, чинній станом на дату отримання позивачем рішення за результатами розгляду скарги) для захисту прав, свобод та інтересів особи цим Кодексом та іншими законами можуть встановлюватися інші строки для звернення до адміністративного суду, які, якщо не встановлено інше, обчислюються з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Відповідно частини 4 статті 122 КАС України якщо законом передбачена можливість досудового порядку вирішення спору і позивач скористався цим порядком, або законом визначена обов`язковість досудового порядку вирішення спору, то для звернення до адміністративного суду встановлюється тримісячний строк, який обчислюється з дня вручення позивачу рішення за результатами розгляду його скарги на рішення, дії або бездіяльність суб`єкта владних повноважень.

Пунктом 56.19. ПК України (у редакції від 29.12.2019, чинній станом на дату отримання позивачем рішення за результатами розгляду скарги) визначено, що у разі коли до подання позовної заяви проводилася процедура адміністративного оскарження, платник податків має право оскаржити в суді податкове повідомлення-рішення або інше рішення контролюючого органу про нарахування грошового зобов`язання протягом місяця, що настає за днем закінчення процедури адміністративного оскарження відповідно до пункту 56.17 цієї статті.

Отже, станом на момент отримання позивачем рішення за результатами розгляду скарги на оскаржуване податкове повідомлення-рішення, передбачався місячний строк звернення до суду з позовною заявою.

Аналогічних висновків щодо застосування вказаних норм ПК України та КАС України дійшов Верховний суд у постанові від 11 жовтня 2019 року у справі № 640/20468/18, в якій зазначає, що пункт 56.19 статті 56 ПК України визначає єдиний місячний строк звернення до суду у випадку, якщо законом була передбачена можливість досудового порядку вирішення спору і позивач скористався цим порядком. Норма пункту 56.19 статті 56 ПК України була та залишається спеціальною нормою, яка регулює визначену її предметом групу правовідносин - оскарження податкових повідомлень-рішень та інших рішень контролюючих органів про нарахування грошових зобов`язань.

Отже, норма викладена у пункті 56.19 статті 56 ПК України прямо визначає строк звернення до суду у разі застосування досудового (адміністративного) порядку оскарження рішення.

Суд припускає, що позивач при виборі строку на звернення до суду із цим позовом міг розтлумачити загальну і спеціальну норму як колізійні, однак таке трактування ґрунтується на його особистісному сприйнятті.

Вказане правозастосування пункту 56.19 статті 56 ПК України було актуальне станом на момент виникнення спірних правовідносин та залишається таким на зараз (постанова ВП ВС від 16.07.2025 року у справі №500/2276/24).

Щодо посилання позивача на постанову Кабінету Міністрів України від 11.03.2020 року №211 «Про запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2», якою установлено з 12.03.2020 року на усій території України карантин, що є поважною підставою пропуску строку, суд звертає увагу на те, що позивач у справі №640/8182/20 звернувся до суду 10.04.2020, у даній справі №320/48233/25, що розглядається - 25.09.2025, водночас рішення ДПС України, отримано позивачем 27.01.2020, у зв`язку з цим, останнім днем для звернення до суду з позовом було 28.02.2020.

Згідно Розділу VI Прикінцевих положень КАС України під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19), суд за заявою учасників справи та осіб, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, інтереси та (або) обов`язки (у разі наявності у них права на вчинення відповідних процесуальних дій, передбачених цим Кодексом), поновлює процесуальні строки, встановлені нормами цього Кодексу, якщо визнає причини їх пропуску поважними і такими, що зумовлені обмеженнями, впровадженими у зв`язку з карантином. Суд може поновити відповідний строк як до, так і після його закінчення. Суд за заявою особи продовжує процесуальний строк, встановлений судом, якщо неможливість вчинення відповідної процесуальної дії у визначений строк зумовлена обмеженнями, впровадженими у зв`язку з карантином.

Таким чином, запровадження карантинних заходів установлено з 12.03.2020 року, тобто після пропуску позивачем місячного строку звернення до суду з позовною заявою. При чому наказ ТОВ «КИЇВОБЛГАЗ ЗБУТ» № 5, яким в Товаристві було запроваджено протиепідемічні заходи та віддалений режим роботи для працівників датується від 20.03.2020 року.

Суд зазначає, що інших обставин та належних доказів на підтвердження поважності причин пропуску строку звернення до суду позивачем не наведено та не надано.

Оцінюючи поважність підстав несвоєчасного звернення до суду, суд виходить з того, що причина пропуску строку є поважною, якщо вона відповідає одночасно усім таким умовам: 1) це обставина або кілька обставин, яка безпосередньо унеможливлює або ускладнює можливість вчинення процесуальних дій у визначений законом строк; 2) це обставина, яка виникла об`єктивно, незалежно від волі особи, яка пропустила строк; 3) ця причина виникла протягом строку, який пропущено; 4) ця обставина підтверджується належними і допустимими засобами доказування.

Велика Палата Верховного Суду у постанові від 08 жовтня 2020 року у справі № 9901/32/20 дійшла висновку, що інакшого способу визначити, які причини належить віднести до поважних, ніж через зовнішню оцінку (кваліфікацію) змісту конкретних обставин, хронологію та послідовність дій суб`єкта правовідносин перед зверненням до суду за захистом свого права, немає. Під таку оцінку мають потрапляти певні явища, фактори та їх юридична природа; тривалість строку, який пропущений; те, чи могли і яким чином певні фактори завадити вчасно звернутися до суду, чи перебувають вони у причинному зв`язку із пропуском строку звернення до суду; яка була поведінка суб`єкта звернення протягом цього строку; які дії він вчиняв, і чи пов`язані вони з готуванням до звернення до суду тощо.

Отже, поновленню підлягають лише порушені з поважних причин процесуальні строки, встановлені законом. У свою чергу, поважною може бути визнано причину, яка носить об`єктивний характер, та з обставин незалежних від сторони унеможливила звернення до суду з адміністративним позовом.

Поряд з наведеним суд звертає увагу, що дотримання строків звернення до адміністративного суду є однією з умов дисциплінування учасників публічно-правових відносин, якщо ці відносини стали спірними.

Інститут строків у адміністративному процесі сприяє досягненню юридичної визначеності у публічно-правових відносинах та стимулює суд і учасників адміністративного процесу добросовісно ставитися до виконання своїх обов`язків. Строки звернення до адміністративного суду з позовом обмежують час, протягом якого такі правовідносини вважаються спірними. Після їх завершення, якщо ніхто не звернувся до суду за вирішенням спору, відносини стають стабільними.

Частиною 6 статті 161 КАС України передбачено, що у разі пропуску строку звернення до адміністративного суду позивач зобов`язаний додати до позову заяву про поновлення цього строку та докази поважності причин його пропуску.

Відповідно до частини 1 статті 123 КАС України у разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху.

При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду з заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду або вказати інші підстави для поновлення строку.

Згідно з частини 2 статті 123 КАС України якщо заяву не буде подано особою в зазначений строк або вказані нею підстави для поновлення строку звернення до адміністративного суду будуть визнані неповажними, суд повертає позовну заяву.

Відповідно до пункту 9 частини 4 статті 169 КАС України, позовна заява повертається позивачу у випадках, передбачених частиною 2 статті 123 цього Кодексу.

Суд вказує про відсутність поважних причин зазначених у клопотанні про поновлення строку звернення до суду.

З огляду на викладене, суд приходить до висновку, що позовна заява підлягає поверненню.

Керуючись статтями 143, 169, 248 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

у х в а л и в:

У задоволенні клопотання Товариства з обмеженою відповідальністю «КИЇВОБЛГАЗ ЗБУТ» про поновлення строку звернення до суду відмовити.

Позовну заяву Товариства з обмеженою відповідальністю «КИЇВОБЛГАЗ ЗБУТ» до Центрального міжрегіонального управління ДПС по роботі з великими платниками податків про визнання протиправним та скасування податкового повідомлення-рішення - повернути позивачу.

Роз`яснити позивачу, що відповідно до частини 8 статті 169 Кодексу адміністративного судочинства України, повернення позовної заяви не позбавляє права повторного звернення до адміністративного суду в порядку, встановленому законом.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та може бути оскаржена до Шостого апеляційного адміністративного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня проголошення (підписання) ухвали.

Суддя Парненко В.С.