Справа № 755/22372/25
Суддя: Гончарук В. П.
Дата ухвалення: 2025-11-24 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

Провадження №: 2-а/755/751/25
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"24" листопада 2025 р. суддя Дніпровського районного суду міста Києва Гончарук В.П., перевіривши виконання вимог ст. ст. 160, 161 КАС України за позовною заявою ОСОБА_1 до ІНФОРМАЦІЯ_1 про визнання протиправною та скасування постанови про накладення адміністративного стягнення,-

у с т а н о в и в :

ОСОБА_1 в особі представника Касянчука С.В. через систему «Електронний суд» звернувся до Дніпровського районного суду м. Києва із позовом до ІНФОРМАЦІЯ_1 про визнання протиправною та скасування постанови про накладення адміністративного стягнення.

Вивчивши матеріали позовної заяви встановлено, що позовна заява підлягає залишенню без руху, виходячи з наступного.

В позовній заяві всупереч п. 8 ч. 5 ст. 160 КАС України не зазначено про докази, які не можуть бути подані разом із позовною заявою, у разі їх наявності та не зазначено щодо наявності у позивача або іншої особи оригіналів письмових доказів, копії яких додано до заяви.

Відповідно до вимог ч. 2 ст. 161 КАС України, у разі подання позовної заяви та доданих до неї документів в електронній формі через електронний кабінет до позовної заяви додаються докази надсилання її копії та копій доданих документів іншим учасникам справи з урахуванням положень статті 44 цього Кодексу.

Як зазначено вище, позовна заява до суду подана в електронній формі через систему «Електронний суд», проте до позовної заяви в порушення приписів ч. 2 ст. 161 КАС України не додано доказів направлення копії позовної заяви з доданими до неї документами на адресу відповідача.

Як вбачається з адміністративного позову поданого до суду 17.11.2025, позивачем оскаржується постанова у справі про адміністративне правопорушення від 13.01.2025.

Згідно ч. 1 ст. 122 КАС України позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

За вимогами ч. 2 ст. 286 КАС України, позовну заяву щодо оскарження рішень суб`єктів владних повноважень у справах про притягнення до адміністративної відповідальності може бути подано протягом десяти днів з дня ухвалення відповідного рішення (постанови), а щодо рішень (постанов) по справі про адміністративні правопорушення у сфері забезпечення безпеки дорожнього руху, у тому числі зафіксовані в автоматичному режимі, - протягом десяти днів з дня вручення такого рішення (постанови).

Звертаючись до суду із клопотанням про поновлення строку звернення до суду із позовною заявою, позивач вказує, що фактичною датою ознайомлення із постановою у справі про адміністративне правопорушення є 07.11.2025, тобто дата фактичного отримання представником позивача відповіді на адвокатський запит від старшого державного виконавця Дніпровського ВДВС у м. Києві ЦМУ МЮ (м. Київ) із зазначенням ідентифікатора для доступу.

На підтвердження обгрунтування клопотання, до позовної заяви додано скріншот електронного листа - відповіді від Дніпровського ВДВС у м. Києві та копію адвокатського запиту від 28.10.2025 адресованого Дніпровському ВДВС у м. Києві ЦМУ МЮ (м. Київ) з проханням надати належним чином засідчену копію постанови ІНФОРМАЦІЯ_2 відносно ОСОБА_1 на підставі якої відкрито виконавче провадження № НОМЕР_1.

Таким чином судом зі змісту доданого до позову адвокатського запиту встановлено, що позивач був поінформований про існування спірної постанови до 28.10.2025, про що також свідчить укладення між ним та адвокатом Касянчуком С.В. договору про надання правової допомоги від 27.10.2025.

Судом приймається до уваги, що згідно усталеної практики Верховного Суду, встановлення строків звернення до суду з відповідними позовними заявами законом передбачено з метою дисциплінування учасників адміністративного судочинства та своєчасного виконання ними, передбачених КАС України, певних процесуальних дій.

Усталеною також є і практика Верховного Суду, що при вирішенні питання про поновлення строку, в межах кожної конкретної справи, суд надає оцінку обставинам, які слугували перешкодою для своєчасного звернення до суду, у взаємозв`язку із: тривалістю строку, який пропущено; поведінкою сторони протягом цього строку; діями, які він вчиняв, і чи пов`язані вони з готуванням звернення до суду та оцінювати їх в сукупності.

Встановлення строків звернення до адміністративного суду у системному зв`язку з принципом правової визначеності слугує меті забезпечення передбачуваності для відповідача (як правило, суб`єкта владних повноважень у адміністративних справах) та інших осіб того, що зі спливом встановленого проміжку часу прийняте рішення, здійснена дія (бездіяльність) не матимуть поворотної дії у часі та не потребуватимуть скасування, а правові наслідки прийнятого рішення або вчиненої дії (бездіяльності) не будуть відмінені у зв`язку з таким скасуванням. Тобто встановлені строки звернення до адміністративного суду сприяють уникненню ситуації правової невизначеності щодо статусу рішень, дій (бездіяльності) суб`єкта владних повноважень.

Як зазначив Європейський Суд з прав людини в ухвалі щодо прийняття заяви від 30 серпня 2006 року (справа «Каменівська проти України»), право на звернення до суду, одним з аспектів якого є право доступу до суду не є абсолютним, воно може бути обмеженим. Правила регулювання строків для подання скарги, безумовно, мають на меті забезпечення належного відправлення правосуддя і дотримання принципу юридичної визначеності. Зацікавлені особи повинні розраховувати на те, що ці правила будуть застосовані.

Чинним процесуальним законодавством визначений порядок вирішення питання поважності причин пропуску строку на звернення до суду та його поновлення, а також застосування наслідків пропущення строків звернення до адміністративного суду (постанова Верховного Суду від 30.11.2022 по справі № 607/15025/21).

Відповідно правової позиції, викладеної у постанові Верховного Суду від 02.02.2023 по справі № 160/22256/21, під поважними причинами необхідно розуміти лише ті обставини, які були чи є об`єктивно непереборними, тобто не залежать від волевиявлення особи, пов`язані з дійсно істотними обставинами, перешкодами чи труднощами, що унеможливлювали своєчасне звернення до суду у визначений законом строк. Оцінюючи поважність підстав несвоєчасного звернення до суду, слід виходити з того, що причина пропуску строку є поважною, якщо вона відповідає одночасно усім таким умовам: 1) це обставина (або кілька обставин), яка безпосередньо унеможливлює або ускладнює можливість вчинення процесуальних дій у визначений законом або судом строк; 2) це обставина, яка виникла об`єктивно, незалежно від волі особи, яка пропустила строк; 3) ця причина виникла протягом строку, який пропущено; 4) ця обставина підтверджується належними і допустимими засобами доказування.

Таким чином, суд приходить до висновку, що наведені у позовній заяві обставини пропуску строку звернення до суду із позовною заявою, з огляду на період часу коли позивач був обізниний про існування спірної постанови, при цьому не вчиняючи жодних дій щодо самостійного отримання копії спірної постанови як шляхом ознайомлення з матеріалами виконавчого провадження, так і шляхом звернення до ІНФОРМАЦІЯ_2 для ознайомлення із справою про адміністративне правопорушення, не є поважними.

Нормою ч. 1 ст. 123 КАС України визначено, що у разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду з заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду або вказати інші підстави для поновлення строку.

Вищенаведені недоліки позовної заяви унеможливлюють відкриття провадження у справі.

Згідно положень ч. 11 ст. 44 КАС України, якщо позов, апеляційна, касаційна скарга подані до суду в електронній формі, позивач, особа, яка подала скаргу мають подавати до суду заяви по суті справи, клопотання та письмові докази виключно в електронній формі, крім випадків, коли судом буде надано дозвіл на їх подання в паперовій формі.

Враховуючи вищевказану норму ч. 11 ст. 44 КАС України, усуваючи недоліки позовної заяви, виправлений позов з доданими до нього документами необхідно подавати до суду з використанням системи «Електронний суд».

Згідно ст. 169 КАС України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху. В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Керуючись ст. ст. 123, 160, 161, 169 КАС України,-

п о с т а н о в и в:

Адміністративний позов ОСОБА_1 до ІНФОРМАЦІЯ_1 про визнання протиправною та скасування постанови про накладення адміністративного стягнення залишити без руху, надавши строк для усунення недоліків протягом трьох днів з дня отримання копії ухвали.

У разі невиконання зазначених вимог позовна заява буде вважатись неподаною до суду та повернута позивачу.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя