Справа № 640/16788/21
Суддя: Свида Л.І.
Дата ухвалення: 2025-11-24 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

УХВАЛА

24 листопада 2025 року м. Одеса

Одеський окружний адміністративний суд у складі:

головуючого судді - Свиди Л.І.

розглянувши в порядку письмового провадження справу №640/16788/21 за позовною заявою ОСОБА_1 до Військової частини НОМЕР_1 про визнання бездіяльності протиправною та зобов`язання вчинити певні дії,-

ВСТАНОВИВ:

В провадженні Окружного адміністративного суду міста Києва перебувала справа №640/16788/21 за позовною заявою ОСОБА_1 до Військової частини НОМЕР_1 про визнати протиправною бездіяльності Військової частини НОМЕР_1 щодо невиплати грошової компенсації про вартість речового майна позивача, стягнення з Військової частини НОМЕР_1 на користь позивача грошової компенсації в розмірі 22475,31 грн., стягнення з Військової частини НОМЕР_1 на користь позивача середнього заробітку за несвоєчасний розрахунок при звільненні (невиплата компенсації за речове майно) за період з 22.03.2021 року по день ухвалення судового рішення за цим адміністративним позовом.

Законом України «Про ліквідацію Окружного адміністративного суду міста Києва та утворення Київського міського окружного адміністративного суду» від 13.12.2022 року №2825-IX Окружний адміністративний суд міста Києва ліквідовано, утворено Київський міський окружний адміністративний суд із місцезнаходженням у місті Києві.

За цією позовною заявою Окружним адміністративним судом м. Києва відкрито спрощене позовне провадження без повідомлення учасників справи (у письмовому провадженні) за наявними у справі матеріалами та наданий відповідачу строк для подання до суду відзиву на цю заяву, позивачу - відповіді на відзив.

На виконання положень п. 2 розділу ІІ Прикінцеві та перехідні положення Закону України «Про ліквідацію Окружного адміністративного суду міста Києва та утворення Київського міського окружного адміністративного суду», «Порядку передачі судових справ, нерозглянутих Окружним адміністративним судом міста Києва», затвердженого Наказом Державної судової адміністрації України 16.09.2024 року №399, цю справу скеровано для розгляду до Одеського окружного адміністративного суду.

Ухвалою Одеського окружного адміністративного суду від 10 березня 2025 року ця справа прийнята до провадження, вирішено її розглядати за правилами спрощеного позовного провадження, наданий відповідачу строк для подання до суду відзиву на цю заяву, позивачу - відповіді на відзив.

У відзиві на позовну заяву відповідач зазначив, що позовну заяву подано із пропуском строку звернення до суду.

Так, відповідно до ч. 1, 2, 3 ст. 122 Кодексу адміністративного судочинства України позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Для захисту прав, свобод та інтересів особи цим Кодексом та іншими законами можуть встановлюватися інші строки для звернення до адміністративного суду, які, якщо не встановлено інше, обчислюються з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Відповідно до ч. 5 ст. 122 КАС України для звернення до суду у справах щодо прийняття громадян на публічну службу, її проходження, звільнення з публічної служби встановлюється місячний строк.

У розумінні п. 17 ч. 1 ст. 4 КАС України публічною службою є, зокрема, військова служба.

Спір у цій справі виник з приводу виплати грошової компенсації вартості не отриманого під час проходження військової служби речового майна, яка підлягає виплаті, зокрема, в разі звільнення військовослужбовця з військової служби.

Згідно із ч. 3 ст. 24 Закону України «Про військовий обов`язок і військову службу» від 25.03.1992 року №2232-XII закінченням проходження військової служби вважається день виключення військовослужбовця зі списків особового складу військової частини (військового навчального закладу, установи тощо) у порядку, встановленому положеннями про проходження військової служби громадянами України.

Щодо правової природи компенсації за неотримане речове майно, то Судова палата з розгляду справ щодо виборчого процесу та референдуму, а також захисту політичних прав громадян Касаційного адміністративного суду Верховного Суду у постанові від 30 листопада 2020 року у справі №480/3105/19 дійшла висновку, що таку слід розглядати як особливий, окремий вид належних військовослужбовцю сум.

Чинне законодавство передбачає обов`язок виплатити військовослужбовцю, який звільняється зі служби, грошову компенсацію вартості за неотримане речове майно на день виключення зі списків особового складу військової частини.

Умовою для виникнення такого обов`язку є подання військовослужбовцем відповідного рапорту під час проходження служби.

Отже, компенсація вартості за неотримане речове майно належить до складу належних звільненому працівникові сум у розумінні ст. 116 Кодексу законів про працю України.

Враховуючи визначену у постанові Верховного Суду від 30 листопада 2020 року у справі №480/3105/19 правову природу компенсації за неотримане речове майно, Верховний Суд у постановах від 30 серпня 2021 року №520/7668/20, від 12 жовтня 2021 року 380/6200/20, від 23 червня 2022 року №540/1951/20 та від 14 грудня 2023 року №380/1785/21, дійшов правового висновку, що спеціальним строком звернення до суду з позовом про оскарження бездіяльності військової частини щодо невиплати компенсації за неотримане речове майно у зв`язку із звільненням із військової служби є місячний строк, установлений ч. 5 ст. ст. 122 КАС України.

З матеріалів справи вбачається, що позивач звільнений з військової служби наказом Військової частини НОМЕР_1 №20-РС від 12.02.2018 року.

При цьому, після майже 2 років з моменту звільнення, 05 лютого 2020 року позивач звернувся до командування Військової частини НОМЕР_1 про видачу довідки про вартість речового майна, проте його заява залишена без уваги, у зв`язку із чим позивач звернувся до суду.

Рішенням Окружного адміністративного суду міста Києва від 19 січня 2021 року у справі №640/6189/20 адміністративний позов ОСОБА_1 задоволено. Визнано протиправною бездіяльність Військової частини НОМЕР_1 щодо не видачі довідки про вартість речового майна ОСОБА_1 , зобов`язано Військову частину НОМЕР_1 видати ОСОБА_1 довідку про вартість речового майна.

На виконання рішення Окружного адміністративного суду міста Києва від 19 січня 2021 року у справі №640/6189/20 позивачу 03 лютого 2021 року Військовою частиною НОМЕР_1 видано довідку №4 про вартість речового майна, що належить до видачі молодшому сержанту ОСОБА_1 .

Отримавши довідку Військової частини НОМЕР_1 від 03 лютого 2021 року №4 про вартість речового майна, що належить до видачі молодшому сержанту ОСОБА_1 , 19 березня 2021 року позивач звернувся до Військової частини НОМЕР_1 про виплату грошової компенсації за неотримане речове майно.

Листом від 05.04.2021 року №19/1411 відповідач повідомив позивачу про те, що відповідно до наказу командира Військової частини НОМЕР_1 від 12.02.2018 року №20-РС позивач був звільнений з військової служби у запас. До моменту виключення зі списків особового складу позивачем не було подано рапорту (заяви) на отримання компенсації за невикористане речове майно, що унеможливлює її виплату, у зв`язку із чим позивач звернувся до суду із цим позовом.

Суд зазначає, що будь-яких об`єктивних перешкод щодо неможливості своєчасно (у межах місячного строку) звернутися до відповідача із запитом щодо розміру компенсації за неотримане речове забезпечення та за захистом своїх порушених прав до суду позивач не навів.

Крім того, суд зазначає, що отримання позивачем довідки відповідача від 05 березня 2021 року №4 не є поважною підставою для поновлення позивачу строку звернення до суду з цим позовом.

Враховуючи надані докази та обґрунтування, в даному випадку вбачається подання позивачем позову без додержання вимог, викладених у ст. 161 КАС України, тобто, за відсутності клопотання та доказів поважності пропуску строку звернення до суду.

Частиною 6 ст. 161 КАС України визначено, що у разі пропуску строку звернення до адміністративного суду позивач зобов`язаний додати до позову заяву про поновлення цього строку та докази поважності причин його пропуску.

Відповідно до ч. 1, 2 ст. 123 КАС України, у разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду з заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду або вказати інші підстави для поновлення строку.

Якщо заяву не буде подано особою в зазначений строк або вказані нею підстави для поновлення строку звернення до адміністративного суду будуть визнані неповажними, суд повертає позовну заяву.

Відповідно до ч. 13 ст. 171 КАС України суддя, встановивши після відкриття провадження у справі, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 160, 161 цього Кодексу, постановляє ухвалу не пізніше наступного дня, в якій зазначаються підстави залишення заяви без руху, про що повідомляє позивача і надає йому строк для усунення недоліків, який не може перевищувати п`яти днів з дня вручення позивачу ухвали.

Враховуючи вищевикладені обставини, у суду є підстави для залишення позовної заяви без руху та надання позивачу строку для усунення недоліків шляхом надання заяви про поновлення строку звернення до суду з наданням доказів поважності причин його пропуску.

Виявлені недоліки повинні бути усунені у п`ятиденний строк з моменту отримання ухвали суду шляхом надання до суду заяви про поновлення строку звернення до суду та доказів поважності причин його пропуску.

Керуючись ст.ст. 161, 171, 248 КАС України, суд, -

УХВАЛИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 до Військової частини НОМЕР_1 про визнання бездіяльності протиправною та зобов`язання вчинити певні дії залишити без руху.

Запропонувати позивачу усунути недоліки позовної заяви у 5-денний строк з дня отримання копії ухвали.

Роз`яснити позивачу, що у разі не усунення недоліків позовної заяви у строк, встановлений судом, позовна заява буде залишена без розгляду.

Копію ухвали надіслати позивачу.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Леонід СВИДА