Справа № 640/4205/20
Суддя: Карпушова Олена Віталіївна
Дата ухвалення: 2025-11-19 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ШОСТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Справа № 640/4205/20 Суддя (судді) першої інстанції: Буряк І.В.
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

19 листопада 2025 року м. Київ

Шостий апеляційний адміністративний суд у складі колегії суддів: головуючого судді: Карпушової О.В., суддів Епель О.В., Файдюка В.В., секретар судового засідання Заліська Є.Я., за участі представника позивача Руди Ю.І., представника відповідача Максименка К.М., розглянувши у відкритому судовому засіданні апеляційну скаргу Департаменту з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) на рішення Донецького окружного адміністративного суду від 24 липня 2025 р. у справі за адміністративним позовом Департаменту з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) до ОСОБА_1 про зобов`язання вчинити дії та за зустрічним позовом ОСОБА_1 до Департаменту з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації про визнання протиправними та скасування приписів

В С Т А Н О В И В :

Рух справи.

21.02.2020 Департамент з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) (далі позивач, Департамент) звернувся до Окружного адміністративного суду м. Києва із адміністративним позовом до ОСОБА_1 про зобов`язання знести самочинно добудований поверх будинку по адресі АДРЕСА_1 , згідно технічного паспорта, складеного Київським міським бюро технічної інвентаризації станом на 10.05.1995 (т.1 а.с.1).

Позовні вимоги обґрунтовано тим, що ОСОБА_1 здійснила добудову у приватному будинку поверху на що не отримала відповідного дозволу.

Ухвалою Окружного адміністративного суду м.Києва від 27.04.2020 відкрите провадження у справі (т.1 а.с.125).

30.06.2020 ОСОБА_1 подала зустрічний позов про визнання протиправним та скасування припису Департаменту про зупинення підготовчих та будівельних робіт від 23.09.2019 та визнання протиправним та скасування припису Департаменту про усунення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил від 23.09.2019 (т.1 а.с.134).

Цей позов мотивовано тим, що зазначені приписи прийняті з порушенням порядку їх прийняття.

Ухвалою Окружного адміністративного суду від 23.07.2020 зустрічний позов залишено без руху та надано строк для усунення недоліків.

15.09.2020 зустрічний позов прийнято до провадження, про що постановлено відповідну ухвалу.

В ході слухання справи суд допитав в якості свідка у цій справі ОСОБА_2 (т.1 а.с.226).

Внаслідок ліквідації Окружного адміністративного суду м.Києва ця справа надійшла на розгляд 20.05.2025 до Донецького окружного адміністративного суду (т.3 а.с.1).

Рішенням Донецького окружного адміністративного суду від 24.07.2025 у задоволенні первісної позовної заяви Департаменту з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) про зобов`язання знести самочинно добудований поверх будинку по АДРЕСА_1 згідно технічного паспорта, складеного Київським міським бюро технічної інвентаризації станом на 10.05.1995 - відмовлено повністю; зустрічні позовні вимоги ОСОБА_1 до Департаменту з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) про визнання протиправними та скасування приписів задоволено повністю: визнано протиправним та скасовано припис Департаменту з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) про зупинення підготовчих та будівельних робіт від 23.09.2019 та визнано протиправним та скасовано припис Департаменту з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) про усунення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил від 23.09.2019.

Приймаючі таке рішення щодо первинного позову суд першої інстанції зазначив, що позивачем не доведено належними доказами обґрунтованість позовних вимог, при цьому відповідач і позивач за зустрічним позовом підтвердив протиправність спірних приписів.

Позивачем подано апеляційну скаргу на рішенням Донецького окружного адміністративного суду від 24.07.2025, яке просить скасувати як таке, що прийнято з порушенням норм матеріального та процесуального права, та прийняти нове рішення про задоволення позовних вимог і відмову у задоволені зустрічного позову (т.3 а.с.41).

Доводи апеляційної скарги позивача аналогічні доводам позовної заяви.

Зокрема, апелянт наголосив, що не видавав та не реєстрував замовникові будівництва ОСОБА_1 документів, що дають право на виконання будівельних/підготовчих робіт та засвідчують прийняття в експлуатацію закінченого будівництвом об`єкта, і прийняті приписи з цього питання є обґрунтованими і підлягали виконанню.

Апелянт звертає увагу, що особа, яка здійснювала будівельні роботи, відмовилась від отримання акту перевірки, цей акт направлявся на адресу відповідачки, проте повернувся за закінченням терміну зберігання, що свідчить про дотримання Департаментом порядку прийняття спірних приписів.

Апелянт вважає, що оскільки позивачка не виконала спірні приписи, то це є підставою для звернення до суду з цим позовом про знесення самочинно збудованого об`єкта містобудування.

Ухвалою Шостого апеляційного адміністративного суду від 26.08.2025 відкрито апеляційне провадження та витребувано справу зі суду першої інстанції.

Представником ОСОБА_1 подано відзив на апеляційну скаргу, в якому вказано про правильність висновків суду першої інстанції (т.3 а.с.66).

Після надходження справи до суду апеляційної інстанції, ухвалою суду від 25.09.2025 слухання справи призначено у відкрите судове засідання на 29.10.2025, яке через неявку ОСОБА_1 та її представника було відкладено на підставі їх заяви від 27.10.2025.

У судовому засіданні представник апелянта підтримав доводи апеляційної скарги, представник ОСОБА_1 заперечував проти задоволення апеляційної скарги.

Колегія суддів, заслухавши доповідь судді-доповідача та пояснення представників сторін, перевіривши матеріали справи, доводи апеляційної скарги та дослідивши подані позивачем документи, дійшла висновку, що апеляційна скарга є необґрунтованою і задоволенню не підлягає з огляду на таке.

Обставини справи.

Судом першої та апеляційної інстанцій встановлено, що позивача за договором купівлі-продажу від 13.06.2019 є власницею житлового будинку, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 , загальною пощею 78,8 кв.м., житлова 63,4 кв.м.

Вказане підтверджується відомостями інформаційної довідки від 23.09.2019 з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно.

Технічний паспорт до вказаного будинку літера «А» складно Київським міським бюро технічної інвентаризації 12.05.1999 (т.1 а.с.22).

18.06.2019 позивачка, як замовник та ОСОБА_3 , як підрядник, уклали договір підряду по відновленню житлового будинку, предметом якого є зобов`язання підрядника виконати роботи з відновлення житлового будинку за вказаною адресою (т.1 а.с.30).

24.07.2019 ОСОБА_4 звернувся до Департаменту із заявою про незаконне будівництво ОСОБА_1 за адресою АДРЕСА_1 .

21.08.2019 відповідачем внаслідок надходження вказаного звернення було оформлено до направлення № б/н щодо дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил за адресою АДРЕСА_1 .

06.09.2019 інспектором Департаменту було складено службову записку № 073/265вн, в якій вказано, що перевіркою 03.09.20219 встановлено, що за вказаною адресою знаходиться напівзруйнований приватний будинок, власником якого є ОСОБА_1 , ведуться будівельні роботи (т.1 а.с.36).

09.09.2019 Департаментом оформлено направлення № б/н для здійснення позапланової перевірки за адресою АДРЕСА_1 щодо дотримання суб`єктом містобудування ОСОБА_1 вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил на підставі наказу Департаменту з питань архітектурно-будівельного контролю м. Києва від 17.10.2016 № 60, звернення ОСОБА_4 від 24.07.2019 та службової записки інспектора № 073/265вн.

23.09.2019 року Департаментом складено акт за результатами проведення позапланового заходу державного нагляду (контролю) щодо дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності № б/н, яким зафіксовано, що виконуються будівельні роботи з реконструкції приватного будинку, а саме демонтовано дах, стіни, на їх місці зводяться нові та влаштовано залізобетонне перекриття за відсутності документа, що надає право на виконання будівельних робіт та повідомлення про початок виконання будівельних робіт, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними наслідками (СС1) (т.1 а.с.41).

В акті міститься відмітка про відмову ОСОБА_2 від його підписання акту та про надсилання цього акту поштою К-44 Р 012.

В той же день, 23.09.2019 року Департаментом було складено припис про зупинення підготовчих та будівельних робіт, яким вимагається з 23.09.2019 зупинити виконання будівельних робіт до усунення допущених правопорушень.

У приписі наявна відмітка про відмову ОСОБА_2 від його отримання та про надсилання такого поштою К-44 Р 012.

Також в цей же день, 23.09.2019 року Департаментом складено припис про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, яким вимагається у термін до 23.11.2019 усунути допущені порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил у встановленому законодавством порядку і про виконання припису повідомити до 25.11.2019.

Цей припис також надсилався поштою К-44 Р 01 через відмову ОСОБА_2 від отримання.

Також, ОСОБА_1 рекомендованим поштовим відправленням відправлялись зазначені документи, що підтверджено відправленням від 28.10.2019 № 282, адреса АДРЕСА_2 - місце реєстрації ОСОБА_1 .

Вказане відправлення повернулось без вручення за терміном зберігання.

11.01.2020 Департаментом оформлено направлення № б/н для проведення позапланової перевірки щодо дотримання суб`єктом містобудування ОСОБА_1 вимог приписів від 23.09.2019.

24.01.2020 року Департаментом складено акт за результатами проведення позапланового заходу державного нагляду (контролю) щодо дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності № б/н, яким зафіксовано, що замовник будівництва ОСОБА_1 , керівник або уповноважена особа суб`єкта господарювання ОСОБА_2 , під час виїзду продовжується виконування будівельних роботи з реконструкції приватного будинку, а саме перебудовує одноповерховий будинок у двоповерховий за відсутності документа, що надає право на виконання будівельних робіт, що є не виконанням вимог припису про зупинення підготовчих та будівельних робіт від 23.09.2019.

Також в акті зазначено, що ОСОБА_1 не виконано припису від 23.09.2019 про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил.

Зазначений акт направлявся на адресу ОСОБА_1 - АДРЕСА_2 , поштовим відправлення «Укрпоштою» К-44 Р 383.

Також, згідно супровідного листа Департаменту від 27.01.2020 № 073-1146 ОСОБА_1 викликано до Департаменту 03.02.2020 об 11-00 год для розгляду цих матеріалів щодо порушення законодавства у сфері містобудівної діяльності.

Проте, позивачка за зустрічним позовом подала документи на підтвердження відсутності будь яких правовідносин з ОСОБА_2 , зокрема нотаріально посвідчена довіреність від 13.06.2019, якою ОСОБА_1 уповноважила Демчишина Р. П. на представництво її інтересів, зокрема в органах архітектури та містобудування, додатковий договір від 03.09.2019 про розірвання договору підряду по відновленню житлового будинку від 18.06.2019.

Крім того, ОСОБА_1 подала до Департаменту Повідомлення про початок виконання будівельних робіт, щодо об`єктів, будівництво яких здійснюється на підставі будівельного паспорта/про зміну даних у повідомленні про початок виконання будівельних робіт щодо об`єктів, будівництво яких здійснюється на підставі будівельного паспорта, подане ОСОБА_1 як замовник будівництва «Реконструкція індивідуального (садибного) житлового будинку по АДРЕСА_1 .

Вказане повідомлення було зареєстровано Департаментом 27.09.2019 за № 073/09/01-Д-2709/4 і листом Департаменту від 03.10.2019 № 073/09/01-15/0310, ОСОБА_1 , повідомлено про розгляд повідомлення про початок виконання будівельних робіт щодо об`єктів, будівництво яких здійснюється на підставі будівельного паспорта та виявлення за результатами розгляду ряду порушень в його оформленні, у зв`язку із чим таке не може бути внесено до реєстру.

Вищевказані обставини підтверджені належними, достатніми та допустимими доказами.

Нормативно-правове обґрунтування.

Стаття 19 Конституції України передбачає, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Законом України «Про регулювання містобудівної діяльності» від 17 лютого 2011 року №3038-VI визначені правові та організаційні основи містобудівної діяльності, забезпечення сталого розвитку територій з урахуванням державних, громадських та приватних інтересів (надалі - Закон №3038 в редакції станом на момент виникнення спірних правовідносин).

Статтею 6 Закону № 3038 визначені органи, що здійснюють управління у сфері містобудівної діяльності, архітектурно-будівельного контролю та нагляду.

Управління у сфері містобудівної діяльності здійснюється Верховною Радою України, Кабінетом Міністрів України, Верховною Радою Автономної Республіки Крим, Радою міністрів Автономної Республіки Крим, центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у сфері містобудування, центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері містобудування, центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду, органами державного архітектурно-будівельного контролю, іншими уповноваженими органами містобудування та архітектури, місцевими державними адміністраціями, органами місцевого самоврядування (частина 1 статті 6 Закону № 3038).

Відповідно до пункту 2 частини 3 статті 6 Закону № 3038 виконавчі органи з питань державного архітектурно-будівельного контролю сільських, селищних, міських рад належать до органів державного архітектурно-будівельного контролю.

Державний архітектурно-будівельний контроль - це сукупність заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт (ст.41 Закону № 3038).

Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється органами державного архітектурно-будівельного контролю в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.

Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється на об`єктах будівництва у порядку проведення планових та позапланових перевірок за територіальним принципом.

Позаплановою перевіркою вважається перевірка, що не передбачена планом роботи органу державного архітектурно-будівельного контролю.

Підставами для проведення позапланової перевірки є:

1) подання суб`єктом містобудування письмової заяви про проведення перевірки об`єкта будівництва або будівельної продукції за його бажанням;

2) необхідність проведення перевірки достовірності даних, наведених у повідомленні про початок виконання підготовчих робіт, повідомленні про початок виконання будівельних робіт, декларації про готовність об`єкта до експлуатації, протягом трьох місяців з дня подання зазначених документів;

3) виявлення факту самочинного будівництва об`єкта;

4) перевірка виконання суб`єктом містобудування вимог приписів органів державного архітектурно-будівельного контролю;

5) вимога головного інспектора будівельного нагляду центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду, про проведення перевірки за наявності підстав, передбачених законом;

6) звернення фізичних чи юридичних осіб про порушення суб`єктом містобудування вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності;

7) вимога правоохоронних органів про проведення перевірки.

Пунктом 3 частини 4 статті 41 Закону №3038 передбачено, що посадові особи інспекції державного-будівельного контролю можуть, зокрема, видавати обов`язкові для виконання приписи щодо:

- усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил;

- зупинення підготовчих та будівельних робіт, які не відповідають вимогам законодавства, зокрема будівельних норм, містобудівним умовам та обмеженням, затвердженому проекту або будівельному паспорту забудови земельної ділянки, виконуються без повідомлення, реєстрації декларації про початок їх виконання або дозволу на виконання будівельних робіт.

Частиною 5 статті 32 Закону № 3038 встановлено, що усі об`єкти поділяються за такими класами наслідків (відповідальності): незначні наслідки - СС1; середні наслідки - СС2; значні наслідки - СС3.

До незначних наслідків (СС1) не можуть бути віднесені об`єкти: характеристики можливих наслідків від відмови (стану об`єкта, при якому неможливо використовувати його або складову частину за функціональним призначенням) яких перевищують: рівень можливої небезпеки для здоров`я і життя людей, які постійно перебуватимуть на об`єкті, - 50 осіб; рівень можливої небезпеки для здоров`я і життя людей, які періодично перебуватимуть на об`єкті, - 100 осіб; рівень матеріальних збитків чи соціальних втрат, пов`язаних із припиненням експлуатації або з втратою цілісності об`єкта, - 2500 мінімальних заробітних плат (до розрахунку збитків не включаються збитки замовників будівництва, які будують об`єкти без залучення коштів державного або місцевого бюджетів, кредитних коштів, наданих під державні гарантії, коштів державних та комунальних підприємств, бюджетних установ); пам`ятки культурної спадщини національного та місцевого значення, визначені відповідно до Закону України "Про охорону культурної спадщини"; нове будівництво яких здійснюється в охоронній зоні пам`яток культурної спадщини національного та місцевого значення (розміри охоронної зони не можуть бути менші за два горизонтальні або два вертикальні розміри пам`ятки); об`єкти підвищеної небезпеки, ідентифіковані відповідно до Закону України "Про об`єкти підвищеної небезпеки"; житлові будинки понад чотири поверхи; об`єкти, які підлягають оцінці впливу на довкілля відповідно до Закону України "Про оцінку впливу на довкілля" (крім об`єктів, які виробляють електричну енергію з енергії вітру, за умови позитивного висновку уповноваженого органу з оцінки впливу на довкілля).

Постановою Кабінету Міністрів України від 23 травня 2011 року №553 (надалі - Порядок № 553 в редакції на день перевірки) затверджено Порядок здійснення державного архітектурно-будівельного контролю.

Відповідно до пункту 1 Порядку № 553 державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється Держархбудінспекцією та її територіальними органами.

Пунктом 2 Порядку № 553 встановлено, що державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється за дотриманням: вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, проектної документації, будівельних норм, державних стандартів і правил, технічних умов, інших нормативних документів під час виконання підготовчих і будівельних робіт, архітектурних, інженерно-технічних і конструктивних рішень, застосування будівельної продукції; порядку здійснення авторського і технічного нагляду, ведення загального та (або) спеціальних журналів обліку виконання робіт (далі - загальні та (або) спеціальні журнали), виконавчої документації, складення актів на виконані будівельно-монтажні та пусконалагоджувальні роботи; інших вимог, установлених законодавством, будівельними нормами, правилами та проектною документацією, щодо створення об`єкта будівництва.

Відповідно до пункту 5 Порядку № 553 державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у порядку проведення планових та позапланових перевірок за територіальним принципом.

Згідно з пунктами 6, 7 Порядку № 553 плановою перевіркою вважається перевірка, що передбачена планом роботи органу державного архітектурно-будівельного контролю, який затверджується керівником відповідного органу державного архітектурно-будівельного контролю. Позаплановою перевіркою вважається перевірка, яка не передбачена планом роботи органу державного архітектурно-будівельного контролю. Підставами для проведення позапланової перевірки є, окрім іншого, звернення фізичних чи юридичних осіб про порушення суб`єктом містобудування вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності.

Згідно з пунктом 9 Порядку № 553, державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у присутності суб`єктів містобудування або їх представників, які будують або збудували об`єкт будівництва

Відповідно до пункту 14 цього Порядку суб`єкт містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, зобов`язаний, зокрема, допускати посадових осіб інспекції до проведення перевірки за умови дотримання порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю; подавати документи, пояснення, довідки, відомості, матеріали з питань, що виникають під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю. У разі відмови суб`єкта містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, у допуску посадових осіб інспекції до проведення перевірки складається відповідний акт.

Пунктами 15, 16 та 17 Порядку № 553 передбачено, що форми актів та інших документів, які складаються під час або за результатами здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затверджуються Мінрегіоном.

За результатами державного архітектурно-будівельного контролю посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю складається акт перевірки відповідно до вимог, установлених цим Порядком.

У разі виявлення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, крім акта перевірки, складається протокол, видається припис про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил або припис про зупинення підготовчих та/або будівельних робіт (далі - припис).

У приписі обов`язково встановлюється строк для усунення виявлених порушень згідно з додатком.

Пунктом 21 Порядку №553 встановлено, якщо суб`єкт містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, не погоджується з актом перевірки, він підписує його із зауваженнями, які є невід`ємною частиною такого акта.

16. За результатами державного архітектурно-будівельного контролю посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю складається акт перевірки відповідно до вимог, установлених цим Порядком.

17. У разі виявлення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, крім акта перевірки, складається протокол, видається припис про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил або припис про зупинення підготовчих та/або будівельних робіт (далі - припис).

У приписі обов`язково встановлюється строк для усунення виявлених порушень згідно з додатком.

18. Керівникові кожного суб`єкта містобудування, щодо якого складений акт перевірки, або його уповноваженій особі надається по одному примірнику такого акта. Один примірник акта перевірки залишається в органі державного архітектурно-будівельного контролю.

Акт перевірки підписується посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю, яка провела перевірку, та керівником суб`єкта містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, або його уповноваженою особою, в останній день перевірки.

Висновки суду.

Матеріалами справи підтверджено, що 23.09.2019 року Департаментом було складено два приписи про зупинення підготовчих та будівельних робіт та про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил.

Останнім приписом вимагалось у термін до 23.11.2019 усунути допущені порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил у встановленому законодавством порядку і про виконання припису повідомити до 25.11.2019.

Отже, матеріалами справи підтверджено, що ОСОБА_1 на виконання вказаних приписів від 23.09.2019 подала до Департаменту Повідомлення про початок виконання будівельних робіт, щодо об`єктів, будівництво яких здійснюється на підставі будівельного паспорта/про зміну даних у повідомленні про початок виконання будівельних робіт щодо об`єктів, будівництво яких здійснюється на підставі будівельного паспорта, замовник будівництва «Реконструкція індивідуального (садибного) житлового будинку по АДРЕСА_1 є ОСОБА_1 .

Вказане повідомлення було зареєстровано Департаментом 27.09.2019 за № 073/09/01-Д-2709/4 і листом Департаменту від 03.10.2019 № 073/09/01-15/0310, ОСОБА_1 , повідомлено про розгляд повідомлення про початок виконання будівельних робіт щодо об`єктів, будівництво яких здійснюється на підставі будівельного паспорта та виявлення за результатами розгляду ряду порушень в його оформленні, у зв`язку із чим таке не може бути внесено до реєстру.

Вказану обставину апелянтом не спростовано.

Таким чином, судом першої інстанції правильно зазначено про відсутність підстав для задоволення позовних вимог до ОСОБА_1 про зобов`язання знести самочинно добудований поверх будинку по адресі АДРЕСА_1 , оскільки ОСОБА_1 у строки встановлені Департаментом подала повідомлення і певний пакет документів, як то передбачено законодавством, тобто у строки встановлені Департаментом виконала вимоги спірних приписів.

Суду не надані докази на спростування такого висновку суду першої інстанції, який суд апеляційної інстанції вважає правильним.

Щодо інших висновків суду першої інстанції з приводу правомірності спірних рішень, колегія суддів зазначає наступне.

Суд першої інстанції ретельно проаналізував всі доводи сторін з цього питання.

Так, судом першої інстанції встановлено, що акт та приписи були направлені Департаментом ОСОБА_1 за адресою з поштовим індексом 79052, що відповідає Міському відділенню поштового зв`язку у м. Львів, тоді як адреса місця проживання і реєстрації ОСОБА_1 інша, АДРЕСА_2 .

Вказана обставина не спростована.

Суду не надані докази, що ОСОБА_1 знала про обставини позапланової перевірки і складання приписів.

Як зазначено вище, відповідно до положень ст. 41 Закону № 3038 та п. 7 Порядку № 553, суб`єкт містобудування, щодо якого здійснюється перевірка, має право бути присутнім під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю та за його наслідками отримувати акт перевірки, припис, надавати письмові пояснення, зауваження або заперечення до акта перевірки.

Отже, судом першої інстанції правильно зазначено, що наведені норми закону не були дотриманні Департаментом, внаслідок чого, порушено принцип, встановлений ч.2 ст.2 КАС України, а саме право особи на участь у процесі прийняття рішення (п.9).

Це основне порушення Департаментом при прийнятті спірних приписів.

Судом першої інстанції правильно при прийнятті рішення у цій справі взято до уваги правові позиції Верховного Суду, висловлені у справах № 821/1157/16, № 2а-10138/12/2670, № 807/242/14, у яких наголошено, що лише дотримання умов та порядку прийняття контролюючими органами рішень про проведення перевірок, може бути підставою для визнання правомірними дій контролюючого органу щодо їх проведення. У свою чергу порушення контролюючим органом вимог щодо призначення та проведення перевірки призводить до відсутності правових наслідків такої. Таким чином, у випадку незаконності перевірки, прийнятий за її результатами акт індивідуальної дії підлягає визнанню протиправним та скасуванню.

Щодо інших недоліків перевірки, то судом першої інстанції враховано правову позицію Верховного Суду у постанові від 25.06.2024 у справі №520/3027/19, відповідно до якої, колегія суддів Верховного Суду наголосила, що формальний недолік перевірки може мати місце лише тоді, коли він призвів до порушення процедурних гарантій суб`єкта містобудування, не спричинив наслідків, які унеможливили реалізацію останнім своїх прав, їх захист при проведенні перевірки. Водночас у спірному випадку порушено право позивача бути присутнім під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю і за результатами перевірки отримати та ознайомитись з актом перевірки, складеним органом державного архітектурно-будівельного контролю.

Отже, позапланову перевірку було проведено з порушенням порядку її проведення, за відсутності ОСОБА_1 , без правових на то підстав, тому і приписи прийняті за результатами такої перевірки є протиправними і підлягають скасуванню.

Згідно ч.1 статті 77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення.

Таким чином, правильним є висновок суду першої інстанції, що позивачем - Департаментом не доведено належними доказами обґрунтованість позовних вимог, при цьому відповідач і позивач за зустрічним позовом ОСОБА_1 підтвердила протиправність спірних приписів.

Щодо інших доводів апелянта судова колегія наголошує, що враховує рішення ЄСПЛ по справі «Ґарсія Руіз проти Іспанії» (Garcia Ruiz v. Spain), заява № 30544/96, п. 26, ECHR 1999-1, в якому суд зазначив, що «…хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, це не може розумітись як вимога детально відповідати на кожний довід…».

Згідно зі ст. 6 КАС України та ст. 17 Закон України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини», суди застосовують при розгляді справ Конвенцію та практику Суду як джерело права.

Згідно зі ст. 316 КАС України, суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Враховуючи вищевикладене, апеляційна скарга позивача підлягає залишенню без задоволення, а рішення суду першої інстанції без змін, оскільки суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права. .

Повний текст постанови складено 24.11.2025.

Керуючись ст.ст. 242-244, 250, 308, 311, 315, 316, 321, 322, 325, 328, 329 КАС України, апеляційний суд

П О С Т А Н О В И В:

Апеляційну скаргу Головного управління Державної податкової служби у м. Києві на рішення Київського окружного адміністративного суду від 17 лютого 2025 р. - залишити без задоволення.

Рішення Донецького окружного адміністративного суду від 24 липня 2025 р. у справі за адміністративним позовом Департаменту з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) до ОСОБА_1 про зобов`язання вчинити дії та за зустрічним позовом ОСОБА_1 до Департаменту з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації про визнання протиправними та скасування приписів - залишити без змін.

Постанова суду апеляційної інстанції за наслідками перегляду набирає законної сили з дати її прийняття та може бути оскаржена в касаційному порядку безпосередньо до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Колегія суддів: О.В. Карпушова

О.В. Епель

В.В. Файдюк