Справа № 160/31138/25
Суддя: Серьогіна Олена Василівна
Дата ухвалення: 2025-11-25 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А

25 листопада 2025 рокуСправа № 160/31138/25

Суддя Дніпропетровського окружного адміністративного суду Серьогіна О.В., перевіривши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до Горлівського відділу державної виконавчої служби у Горлівському районі Донецької області Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції про визнання протиправною бездіяльності та зобов`язання вчинити певні дії, -

ВСТАНОВИВ:

28.10.2025 року представник ОСОБА_1 - адвокат Зачепіло Зоряна Ярославівна звернулася до Дніпропетровського окружного адміністративного суду з позовом до Горлівського відділу державної виконавчої служби у Горлівському районі Донецької області Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції, в якому просить суд;

- визнати бездіяльність Горлівського відділу державної виконавчої служби у Горлівському районі Донецької області Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції протиправною;

- зобов`язати зняти арешт з земельної ділянки, що розташована в межах території Новоолександрівської сільської ради Братського району Миколаївської області, кадастровий номер :03:000:0075, та перебуває у власності ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП: НОМЕР_1 , який було накладено на підставі постанови про відкриття виконавчого провадження.

Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 03.11.2025 року позовну заяву залишено без руху та надано позивачу десятиденний строк з дня вручення ухвали про залишення позову без руху для усунення недоліків позовної заяви шляхом надання до канцелярії суду обґрунтованого клопотання про поновлення строку звернення до суду, а також докази поважності причин пропуску відповідного строку, оформлене відповідно до вимог статей 161, 167 Кодексу адміністративного судочинства України.

19.11.2025 року на виконання вимог ухвали суду від 03.11.2025 року представник позивача подала до суду клопотання про поновлення строку звернення до суду, в якій вона просить суд поновити ОСОБА_1 строк на звернення до суду.

Дослідивши вказану заяву представника позивача суддя зазначає наступне.

Відповідно до ч.6 ст.161 КАС України, у разі пропуску строку звернення до адміністративного суду позивач зобов`язаний додати до позову заяву про поновлення цього строку та докази поважності причин його пропуску.

В обгрунтування поданого клопотання про поновлення строку звернення до суду представник позивач посилається на те, що відповідачем було вчинено протиправну бездіяльність, що є триваючим правопорушенням, тому вважає, що неправомірна бездіяльність може бути оскаржена протягом усього часу її перебігу.

Відповідно до положень ч. 1 ст. 122 Кодексу адміністративного судочинства України позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Згідно з ч. 2 ст. 122 Кодексу адміністративного судочинства України для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Особливості провадження у справах з приводу рішень, дій або бездіяльності органу державної виконавчої служби, приватного виконавця визначені приписами статті 287 КАС України, відповідно до якої учасники виконавчого провадження (крім державного виконавця, приватного виконавця) та особи, які залучаються до проведення виконавчих дій, мають право звернутися до адміністративного суду із позовною заявою, якщо вважають, що рішенням, дією або бездіяльністю державного виконавця чи іншої посадової особи органу державної виконавчої служби або приватного виконавця порушено їхні права, свободи чи інтереси, а також якщо законом не встановлено інший порядок судового оскарження рішень, дій чи бездіяльності таких осіб.

Частиною 2 статті 287 КАС України визначено, що позовну заяву може бути подано до суду: 1) у десятиденний строк з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення її прав, свобод чи інтересів; 2) у триденний строк з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення її прав, свобод чи інтересів, у разі оскарження постанови про відкладення провадження виконавчих дій.

Така норма процесуального закону є спеціальною щодо статті 122 КАС України.

Таким чином, строк звернення до адміністративного суду - це проміжок часу після виникнення спору у публічно-правових відносинах, протягом якого особа має право звернутися до адміністративного суду із заявою за вирішенням цього спору і захистом своїх прав, свобод чи інтересів. При цьому перебіг такого строку починається з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

При вирішенні питання щодо дотримання строку звернення до адміністративного суду необхідно чітко диференціювати поняття «дізнався» та «повинен був дізнатись».

Так, під поняттям «дізнався» необхідно розуміти конкретний час, момент, факт настання обізнаності особи щодо порушених її прав, свобод та інтересів. Поняття «повинен був дізнатися» необхідно розуміти як неможливість незнання, високу вірогідність, можливість дізнатися про порушення своїх прав. Зокрема, особа має можливість дізнатися про порушення своїх прав, якщо їй відомо про обставини прийняття рішення чи вчинення дій і у неї відсутні перешкоди для того, щоб дізнатися про те, яке рішення прийняте або які дії вчинені (постанова Верховного Суду від 21.02.2020 року №340/1019/19).

Суддею встановлено, що позивачем оскаржується бездіяльність відповідача та позивач просить суд зобов`язати зняти арешт з земельної ділянки, що розташована в межах території Новоолександрівської сільської ради Братського району Миколаївської області, кадастровий номер :03:000:0075, та перебуває у власності ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП: НОМЕР_1 , який було накладено на підставі постанови про відкриття виконавчого провадження.

Позивач у позовній заяві посилається на те, що представник позивача 01.10.2025 року звернулась із адвокатським запитом до начальника Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції щодо надання інформації та видачі матеріалів виконавчого провадження №39202073 та зведеного виконавчого провадження №42241558.

Листом від 09.10.2025 року №25006/1983/1/25/22.6 Горлівським відділом державної виконавчої служби у Горлівському районі Донецької області надано відповідь на вказаний адвокатський запит.

При цьому, згідно з інформацією наявною в КП "Діловодство спеціалізованого суду", 31.07.2025 року позивач уже зверталася із цим самим позовом та ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 05.08.2025 року у справі №160/22098/25 (суддя Бондар М.В.) позовну заяву було повернуто, у зв`язку із пропуском строку звернення до суду. Вказаною ухвалою встановлено факт того, що про порушення своїх прав позивач повинна була дізнатися ще 10.02.2025 року, отримавши листа від 10.02.2025 року №2318/142/17/25 Горлівського відділу державної виконавчої служби у Горлівському районі Донецької області на адвокатський запит.

Отже, перебіг строку, встановленого п. 1 ч. 2 ст. 287 КАС України, розпочався з 10.02.2025 року та сплинув 20.02.2025 року, натомість позовна заява направлена представником позивача засобами поштового зв`язку 24.10.2025 року.

Слід зазначити, що навіть після постановлення ухвали суду від 05.08.2025 року 10-денний строк звернення до суду на момент звернення до суду із цим позовом сплив.

Суддя звертає увагу на те, що спірні правовідносини виникли 10.02.2025 року, а отримання 16.10.2025 року представником позивача чергового листа Горлівського відділу державної виконавчої служби у Горлівському районі Донецької області у відповідь на адвокатський запит не змінює момент, з якого позивач повинен був дізнатись про порушення своїх прав, та свідчить лише про час, коли позивач почав вчиняти дії щодо реалізації свого права і ця дата не пов`язується з початком перебігу строку звернення до суду в даному випадку.

Щодо посилання представника позивача на те, що відповідачем було вчинено неправомірну бездіяльність, що свідчить про триваюче правопорушення, слід зазначити наступне.

У чинному законодавстві України не визначено поняття "триваюче правопорушення". Разом з тим за загальноприйнятим у теорії права визначенням триваючим вважають правопорушення, яке починається з будь-якої протиправної дії чи бездіяльності, коли винна особа не виконує конкретний покладений на неї обов`язок або виконує його неповністю чи неналежним чином, а потім така бездіяльність триває протягом певного проміжку часу до моменту виконання установлених обов`язків або виявлення правопорушення.

Велика Палата Верховного Суду у постанові від 11.12.2018 року у справі №810/1224/17 з метою забезпечення єдності правозастосовчої практики надала тлумачення, зокрема, поняття "триваючого правопорушення". Так, за загальноприйнятим у теорії права визначенням триваючим вважають правопорушення, яке починається з будь-якої протиправної дії чи бездіяльності, коли винна особа не виконує конкретний покладений на неї обов`язок або виконує його неповністю чи неналежним чином, а потім така бездіяльність триває протягом певного проміжку часу до моменту виконання установлених обов`язків або виявлення правопорушення.

Водночас, як уже було зазначено вище, про порушення своїх прав позивач повинна була дізнатися ще 10.02.2025 року, отримавши листа від 10.02.2025 року №2318/142/17/25 Горлівського відділу державної виконавчої служби у Горлівському районі Донецької області на адвокатський запит.

Отже, дослідивши матеріали адміністративної справи, суддя зазначає, що не зняття арешту з земельної ділянки, що розташована в межах території Новоолександрівської сільської ради Братського району Миколаївської області, кадастровий номер :03:000:0075, не підпадає під ознаки триваючого правопорушення, а тому відсутні підстави вважати, що строк звернення до суду позивачем дотримано.

Суддя зазначає, що незнання про порушення через байдужість до своїх прав або небажання дізнатися не є поважною причиною пропуску строку звернення до суду. Доказами того, що особа знала про можливе порушення своїх прав є, зокрема, умови, за яких особа мала реальну можливість дізнатися про порушення своїх прав.

Поважність причин пропуску строку звернення до суду суд може встановити виключно внаслідок оцінки обставин, повідомлених позивачем, підтверджених належними доказами.

Водночас, причини пропуску строку звернення до суду з даним позовом, повідомлені представником позивача у поданому клопотанні, не підтверджені належними та допустимими доказами та не пояснюють тривалу бездіяльність позивача щодо не здійснення захисту своїх прав.

Ураховуючи викладене, суддя дійшла висновку, що адміністративний позов подано з пропуском встановленого законом, а підстави для його поновлення відсутні, оскільки будь-які об`єктивні чи суб`єктивні обставини не позбавляли позивача можливості звернутися до суду у визначені законом строки з відповідним позовом до відповідача.

З урахуванням наведеного, доводи представника позивача не можуть бути визнані поважними причинами пропуску, оскільки не підтверджені належними та достатніми доказами, що дає судді підстави вважати про зволікання позивачем своїм правом щодо звернення до суду із цим позовом.

Частиною 1 ст. 123 КАС України передбачено, що у разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду з заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду або вказати інші підстави для поновлення строку.

Згідно з ч. 2 ст. 123 КАС України якщо заяву не буде подано особою в зазначений строк або вказані нею підстави для поновлення строку звернення до адміністративного суду будуть визнані неповажними, суд повертає позовну заяву.

Відповідно до вимог п. 9 ч. 4 ст. 169 КАС України позовна заява повертається позивачеві, якщо у випадках, передбачених частиною другою статті 123 цього Кодексу.

Оскільки судом визнано неповажними причини пропуску строку звернення до суду з позовними вимогами, позовна заява підлягає поверненню.

Керуючись ст.ст. 123, 169, 243, 248, 256 Кодексу адміністративного судочинства України, суддя,-

ПОСТАНОВИВ:

Визнати неповажними причини пропуску ОСОБА_1 строку звернення до адміністративного суду з позовом до Горлівського відділу державної виконавчої служби у Горлівському районі Донецької області Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції про визнання протиправною бездіяльності та зобов`язання вчинити певні дії.

У задоволенні клопотання представник ОСОБА_1 - адвокат Зачепіло Зоряни Ярославівни про поновлення строку звернення із цим позовом - відмовити.

Позовну заяву ОСОБА_1 до Горлівського відділу державної виконавчої служби у Горлівському районі Донецької області Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції про визнання протиправною бездіяльності та зобов`язання вчинити певні дії - повернути позивачу.

Повернення позовної заяви не позбавляє права повторного звернення до адміністративного суду в порядку, встановленому законом.

Ухвала може бути оскаржена та набирає законної сили в порядку та строки, передбачені ст. 256 КАС України.

Ухвала суду оскаржується шляхом подання апеляційної скарги до Третього апеляційного адміністративного суду відповідно до статті 297 Кодексу адміністративного судочинства України.

Суддя О.В. Серьогіна