Справа № 340/3807/25
Суддя: О.С. ПЕТРЕНКО
Дата ухвалення: 2025-11-25 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

КІРОВОГРАДСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

25 листопада 2025 року м. Кропивницький Справа № 340/3807/25

Кіровоградський окружний адміністративний суд в складі головуючого судді Петренко О.С., розглянувши в порядку спрощеного (письмового) провадження справу

за позовом: Комунального підприємства "Центральна міська лікарня м. Олександрія" Олександрійської міської ради, вул. Ярмаркова,15 м. Олександрія, Кіровоградська область,28000

до відповідача: Південно-Східне міжрегіональне управління Державної служби з питань праці, вул. Коксохімічна,1, м. Дніпро,49064

про визнання протиправною та скасування постанови, -

ВСТАНОВИВ:

Підприємство звернулось до Кіровоградського окружного адміністративного суду з позовною заявою, в якій просить визнати протиправною та скасувати постанову Південно-Східного міжрегіонального управління Державної служби з питань праці №ПС/КР/20821/0086 - ПС/КР/36129/П0086/ІПП-ФС від 11.12.2024, якою на КП "Центральна міська лікарня м. Олександрія" Олександрійської міської ради накладено штраф у розмірі 16 000 грн.

Ухвалою суду від 11.06.2025 року відкрито провадження в справі за правилами спрощеного позовного провадження, без повідомленням сторін (а.с.176).

Від відповідача до суду надійшов письмовий відзив, в якому вказано, що спірна постанова є правомірною, оскільки в ході перевірки встановлено факт не дотримання на підприємстві строків виплати заробітної плати, згідно вимог ст.115 КЗпП України, що є порушенням вимог ч. 1 ст. 10 Закону України "Про організацію трудових відносин в умовах воєнного стану".

Розглянувши заяви по суті справи, повно і всебічно з`ясувавши всі обставини адміністративної справи в їх сукупності, перевіривши їх дослідженими доказами, суд встановив наступне.

Судом встановлено, що 09.10.2024 о 14:09:21 Південно-Східним міжрегіональним управлінням Державної служби з питань праці отримано від Урядового контактного центру звернення ОСОБА_1 стосовно затримки виплати заробітної плати в КНП "ЦМЛ м. Олександрія" за вересень 2024 р., прохання вжити заходів для виплати заробітної плати.

В зв`язку з надходженням вищевказаного звернення, міжрегіональним управлінням було отримано згоду Державної служби України з питань праці за № ЦА-5200/1/2.3.4- 24а від 16.10.2024 на проведення позапланової перевірки у Комунальному підприємства "Центральна міська лікарня м.Олександрії" Олександрійської міської ради.

Відповідно до наказу Південно-Східного міжрегіонального управління Державної служби з питань від 12.11.2024 №763/ПС-ЗК "Про проведення позапланового заходу зі здійсненням державного нагляду (контролю)", враховуючи лист Держпраці від 16.10.2024 №ЦА-5200/1/2.3.4-24а, "Про погодження проведення позапланових заходів державного нагляду (контролю)", з метою розгляду звернення громадянина, зареєстрованого 09.10.2024 № М-1709/ПС-24, було проведено у період з 15.11.2024 по 18.11.2024 позаплановий захід зі здійснення державного нагляду (контролю) у формі перевірки у Комунальному підприємстві "Центральна міська лікарня м.Олександрії" Олександрійської міської ради з питань оплати праці та виконання припису від 24.06.2024 №ПС/КР/20821/0086/П.

З результатами проведеної позапланової перевірки складено Акт від 18.11.2024 № КР/20821/0086-ПС/КР/36129/П0086, в якому зафіксовано виявлені порушення вимог законодавства:

- пункт 1 припису №ПС/КР/20821/0086/П від 24.06.2024р. не виконано. Триває порушення вимог ч.1 ст.10 ЗУ "Про організацію трудових відносин в умовах воєнного стану". Так, ч.1 ст.115 КЗпП України передбачено, що виплата заробітної плати провадиться не рідше двох разів на місяць через проміжок часу, що не перевищує 16 календарних днів та не пізніше семи днів після закінчення періоду, за який здійснюється виплата. Колективним договором підприємства, передбачено, що заробітна плата на підприємстві виплачується не пізніше 22 числа та не пізніше 07 числа наступного місяця. Визначені колективним договором строки виплати заробітної плати на підприємстві не дотримуються. Так, заробітна плата на підприємстві за липень 2024 року виплачена згідно платіжних інструкцій №974 та №975 від 18.07.2024 року, №1103 та №1104 від 08.08.2024 року та 1167 та №1168 від 18.08.2024 року, заробітна плата за серпень 2024 року виплачена згідно платіжних інструкцій №1185 та №1186 від 16.08.2024 року, №1283 та №1284 від 09.09.2024 року, №1336 та №1337 від 19.09.2024 року, заробітна плата за вересень 2024 року виплачена згідно платіжних інструкцій №1349 та №1350 від 20.09.2024 року, №1454 та №1455 від 11.10.2024 року та №1497 та №1498 від 17.10.2024 року, заробітна плата за жовтень 20024 року на день проведення перевірки 18.11.2024 року проведена не в повному обсязі відповідно до платіжних інструкцій №1515 та №1516 від 18.10.2024 року, №1623 та №1624 від 14.11.2024 року. Так, наприклад, ОСОБА_1 , яка працює на підприємстві прибиральником території господарської служби згідно наказу від 30.10.2023 №99к, заробітна плата за вересень 2024 року нарахована у сумі 8000,00 грн., до виплати 6440,00 грн., яка проведена 20.09.2024 року, 11.10.2024 року та 17.10.2024 року. Заробітна плата за жовтень 2022 року нарахована у сумі 7683,73 грн., до виплати 6185.40 грн., яка на день проведення перевірки 18.11.2024 року проведена частково 18.10.2024 року та 14.11.2024 року в сумі 3630,00 грн., ОСОБА_2 , яка працює на підприємстві сестрою медичною реабілітаційного відділення згідно наказу від 17.09.2024 року №103-к, заробітна плата за жовтень 2024 року нарахована у сумі 14560,43 грн., до виплати 11721.14 грн., та виплата якої проведена частково 18.10.2024 року та 14.11.2024 року в сумі 6678,00 грн. (а.с.40-43).

Акт підписаний із запереченням директором Приходьком В.М.

18 листопада 2024 року о 14 год. 50 хв. головним державним інспектором Іленком В.А. складено протокол про адміністративне правопорушення № ПС/КР/36129/П0086/ ПТ, відповідно до якого директор Комунального підприємства "Центральна міська лікарня м. Олександрії" Олександрійської міської ради Приходько В.М. вчинив адміністративне правопорушення невиконання законних вимог посадової особи Управління Державної служби України з питань праці щодо усунення виявлених порушень законодавства про працю, що кваліфікуються по ст.188-6 КУпАП. З вказаним протоколом ОСОБА_3 був ознайомлений та отримав його примірник 18.11.2024 року, що підтверджено його підписами у відповідних графах протоколу. ОСОБА_3 зазначив, що з протоколом не згоден, що заперечення будуть надано додатково (а.с.46-47).

Постановою по справі про адміністративне правопорушення №ПС/КР/36129/П0086/ ПТ/ПС від 18.11.2024 року директора Комунального підприємства "Центральна міська лікарня м. Олександрії" Олександрійської міської ради ОСОБА_3 визнано винним у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого статтею 188-6 КУпАП та, керуючись пп.51 п.4 Положення про Державну службу з питань праці, затвердженого постановою КМУ №96 від 11.02.2015, ст. 230-1, 284 КУпАП, притягнуто до адміністративної відповідальності за порушення передбаченим ст.188-6 КУпАП та накладено на нього адміністративне стягнення у вигляді штрафу в розмірі 935 грн. (а.с.44-45).

20.11.2024 за вх.№30190 надані заперечення до акту перевірки ПС/КР/20821/0086 від 18.11.2024 (від 19.11.2024 №2663) (а.с.48-49).

25.11.2024 начальником міжрегіонального управління прийнято рішення щодо розгляду справи про накладення штрафу №ПС/КР/20821/0086-ПС/КР/36129/П0086/ ІПП, розгляд справи провести о 13-00 11.12.2024 року.

Відповідач листом від 25.11.2024 №ПС/1/20901-24 повідомив директора КП "Центральна міська лікарня м. Олександрії" Олександрійської міської ради, що розгляд справи про накладення штрафу відповідно до ч.2 ст.265 КЗпП України відбудеться о 13-00 год 11.12.2024 року в Управлінні інспекційної діяльності у Кіровоградській області Південно-Східного МУД.

09.12.2024 директором Приходько В.М. КП "Центральна міська лікарня м. Олександрії" Олександрійської міської ради подано до начальника міжрегіонального управління заперечення у справі про застосування штрафу на підставі акту від 18.11.2024 року №ПС/КР/20821/0086-ПС/КР/36129/П0086, в якому висловив заперечення щодо проведення розгляду справи про застосування штрафу до винесення відповідного рішення Олександрійським міськрайонним судом Кіровоградської області у справі 398/6364/24 про скасування постанови по справі про адміністративне правопорушення від 18.11.2024 №ПС/КР/36129/П0086/ПТ/ПС та просив відкласти розгляд справи в межах строків визначених п.3 Порядку накладення штрафів за порушення законодавства про працю та зайнятість населення затвердженого Постановою КМУ від 17.07.2013 року №509.

11.12.2024 за результатами розгляду справи прийнято Постанову № ПС/КР/20821/0086ПС/ КР/36129/П0086/ІПП-ФС про накладення на Комунальне підприємство "Центральна міська лікарня м. Олександрії" Олександрійської міської ради штрафу у розмірі 16 000 грн. на підставі абзаці 11 частини 2 статті 265 КЗпП України.

Позивач, не погодившись з прийнятим рішенням, звернувся до суду за захистом своїх прав.

Надаючи оцінку спірним правовідносинам, суд зазначає наступне.

Відповідно до ст. 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Статтею 43 Конституції України передбачено, що кожен має право на працю, що включає можливість заробляти собі на життя працею, яку він вільно обирає або на яку він вільно погоджується. Держава створює умови для повного здійснення громадянами права на працю. Кожен має право на належні, безпечні і здорові умови праці, на заробітну плату, не нижчу від визначеної законом.

Відповідно до статті 4 Кодексу законів про працю України (далі КЗпП України) законодавство про працю складається з Кодексу законів про працю України та інших актів законодавства України, прийнятих відповідно до нього.

Частиною 1 статті 259 КЗпП України визначено, що державний нагляд та контроль за додержанням законодавства про працю юридичними особами незалежно від форми власності, виду діяльності, господарювання, фізичними особами-підприємцями, які використовують найману працю, здійснює центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань нагляду та контролю за додержанням законодавства про працю, та його територіальні органи у порядку, визначеному Кабінетом Міністрів України.

Постановою Кабінету Міністрів України від 11.02.2015 №96 затверджено Положення про Державну службу України з питань праці (далі Положення №96).

Пунктом 1 Положення №96 визначено, що Державна служба України з питань праці (Держпраці) є центральним органом виконавчої влади, діяльність якого спрямовується і координується Кабінетом Міністрів України через Першого віце-прем`єр-міністра України Міністра економіки, і який реалізує державну політику у сферах промислової безпеки, охорони праці, гігієни праці, поводження з вибуховими матеріалами промислового призначення, здійснення державного гірничого нагляду, а також з питань нагляду та контролю за додержанням законодавства про працю, зайнятість населення, загальнообов`язкове державне соціальне страхування від нещасного випадку на виробництві та професійного захворювання, які спричинили втрату працездатності, у зв`язку з тимчасовою втратою працездатності, на випадок безробіття (далі загальнообов`язкове державне соціальне страхування) в частині призначення, нарахування та виплати допомоги, компенсацій, надання соціальних послуг та інших видів матеріального забезпечення з метою дотримання прав і гарантій застрахованих осіб.

Підпунктами 6, 9 пункту 4 Положення №96 визначено, що Держпраці відповідно до покладених на неї завдань, у тому числі, здійснює:

- державний контроль за додержанням законодавства про працю юридичними особами, у тому числі їх структурними та відокремленими підрозділами, які не є юридичними особами, та фізичними особами, які використовують найману працю;

- державний контроль за додержанням вимог законодавства про працю, зайнятість населення в частині дотримання прав громадян під час прийому на роботу та працівників під час звільнення з роботи; використання праці іноземців та осіб без громадянства; наймання працівників для подальшого виконання ними роботи в Україні в іншого роботодавця; дотримання прав і гарантій стосовно працевлаштування громадян, які мають додаткові гарантії у сприянні працевлаштуванню; провадження діяльності з надання послуг з посередництва та працевлаштування.

Пунктом 7 Положення №96 встановлено, що Державна служба України з питань праці здійснює свої повноваження безпосередньо та через утворені в установленому порядку територіальні органи.

На утворені територіальні органи Держпраці може покладати виконання завдань за міжрегіональним принципом.

Відповідно до статті 1 Закону України "Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності" від 05.04.2007 №877-V (далі Закон №877-V) державний нагляд (контроль) діяльність уповноважених законом центральних органів виконавчої влади, їх територіальних органів, державних колегіальних органів, органів виконавчої влади Автономної Республіки Крим, місцевих державних адміністрацій, органів місцевого самоврядування (далі органи державного нагляду (контролю)) в межах повноважень, передбачених законом, щодо виявлення та запобігання порушенням вимог законодавства суб`єктами господарювання та забезпечення інтересів суспільства, зокрема належної якості продукції, робіт та послуг, допустимого рівня небезпеки для населення, навколишнього природного середовища.

Заходи державного нагляду (контролю) планові та позапланові заходи, які здійснюються у формі перевірок, ревізій, оглядів, обстежень та в інших формах, визначених законом.

Основними принципами державного нагляду (контролю) є, зокрема, об`єктивність та неупередженість здійснення державного нагляду (контролю), неприпустимості проведення перевірок суб`єктів господарювання за анонімними та іншими безпідставними заявами, а також невідворотності відповідальності осіб за подання таких заяв;

здійснення державного нагляду (контролю) лише за наявності підстав та в порядку, визначених законом;

відкритості, прозорості, плановості й системності державного нагляду (контролю).

Також, Державний нагляд (контроль) здійснюється з дотриманням принципів, визначених Законом України "Про адміністративну процедуру" (стаття 3 Закону №877-V).

Загальні вимоги до здійснення державного нагляду (контролю) визначені у статті 4 Закону №877-V.

Відповідно до частини 1 статті 4 Закону №877-V державний нагляд (контроль) здійснюється за місцем провадження господарської діяльності суб`єкта господарювання або його відокремлених підрозділів, або у приміщенні органу державного нагляду (контролю) у випадках, передбачених законом.

Планові та позапланові заходи здійснюються в робочий час суб`єкта господарювання, встановлений його правилами внутрішнього трудового розпорядку (частина 3 статті 4 Закону №877-V).

Орган державного нагляду (контролю) не може здійснювати державний нагляд (контроль) у сфері господарської діяльності, якщо закон прямо не уповноважує такий орган на здійснення державного нагляду (контролю) у певній сфері господарської діяльності та не визначає повноваження такого органу під час здійснення державного нагляду (контролю). (абзац 8 частини 4 статті 4 Закону №877-V).

Органи державного нагляду (контролю) та суб`єкти господарювання мають право фіксувати процес здійснення планового або позапланового заходу чи кожну окрему дію засобами аудіо- та відеотехніки, не перешкоджаючи здійсненню такого заходу (частина 8 статті 4 Закону №877-V).

Плановий чи позаплановий захід щодо суб`єкта господарювання - юридичної особи має здійснюватися у присутності керівника або особи, уповноваженої керівником. Плановий чи позаплановий захід щодо фізичної особи-підприємця має здійснюватися за його присутності або за присутності уповноваженої ним особи (частина 11 статті 4 Закону №877-V).

Перед початком здійснення державного нагляду (контролю) посадова особа органу державного нагляду (контролю) вносить запис до журналу реєстрації заходів державного нагляду (контролю) (за наявності такого журналу у суб`єкта господарювання) (частина 11 статті 4 Закону №877-V).

При здійсненні заходів державного нагляду (контролю) посадові особи органів державного нагляду (контролю) зобов`язані використовувати виключно уніфіковані форми актів (частина 15 статті 4 Закону №877-V).

Частиною 1 статті 6 Закону №877-V визначено, що підставами для здійснення позапланових заходів є, зокрема, звернення фізичної особи (фізичних осіб) про порушення, що спричинило шкоду її (їхнім) правам, законним інтересам, життю чи здоров`ю, навколишньому природному середовищу чи безпеці держави, з додаванням документів чи їх копій, що підтверджують такі порушення (за наявності). Позаплановий захід у такому разі здійснюється територіальним органом державного нагляду (контролю) за наявністю погодження центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у відповідній сфері державного нагляду (контролю), або відповідного державного колегіального органу.

У такому разі перед початком здійснення позапланового заходу державного нагляду (контролю) посадові особи територіального органу державного нагляду (контролю) зобов`язані пред`явити керівнику чи уповноваженій особі суб`єкта господарювання - юридичної особи, її відокремленого підрозділу, фізичній особі - підприємцю або уповноваженій ним особі, крім документів, передбачених цим Законом, додатково копію погодження центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у відповідній сфері державного нагляду (контролю), або відповідного державного колегіального органу на проведення такої перевірки. Суб`єкти господарювання мають право не допускати посадових осіб територіального органу державного нагляду (контролю) до здійснення заходів державного нагляду (контролю), якщо вони не пред`явили документи, передбачені цим абзацом.

Також, статтею 6 Закону №877-V встановлено, що під час проведення позапланового заходу з`ясовуються лише ті питання, необхідність перевірки яких стала підставою для здійснення цього заходу, з обов`язковим зазначенням цих питань у посвідченні (направленні) на проведення заходу державного нагляду (контролю).

Відповідно до частин 1, 2 статті 7 Закону №877-V для здійснення планового або позапланового заходу орган державного нагляду (контролю) видає наказ (рішення, розпорядження), який має містити найменування суб`єкта господарювання, щодо якого буде здійснюватися захід, та предмет перевірки.

На підставі наказу (рішення, розпорядження) оформляється посвідчення (направлення) на проведення заходу державного нагляду (контролю), яке підписується керівником органу державного нагляду (контролю) (головою державного колегіального органу) або його заступником (членом державного колегіального органу) із зазначенням прізвища, ім`я та по батькові і засвідчується печаткою.

Перед початком здійснення заходу посадові особи органу державного нагляду (контролю) зобов`язані пред`явити керівнику суб`єкта господарювання - юридичної особи, її відокремленого підрозділу або уповноваженій ним особі (фізичній особі - підприємцю або уповноваженій ним особі) посвідчення (направлення) та службове посвідчення, що засвідчує посадову особу органу державного нагляду (контролю), і надати суб`єкту господарювання копію посвідчення (направлення) (абзац 1 частини 5 статті 7 Закону №877).

Права суб`єкта господарювання під час здійснення державного нагляду (контролю) визначені статтею 10 Закону №877-V.

Відповідно до цієї статті суб`єкт господарювання під час здійснення державного нагляду (контролю) має право, зокрема:

бути поінформованим про свої права та обов`язки;

вимагати від посадових осіб органу державного нагляду (контролю) додержання вимог законодавства;

перевіряти наявність у посадових осіб органу державного нагляду (контролю) службового посвідчення та посвідчення (направлення) і одержувати копію посвідчення (направлення) на проведення планового або позапланового заходу;

бути присутнім під час здійснення заходів державного нагляду (контролю), залучати під час здійснення таких заходів третіх осіб;

одержувати та ознайомлюватися з актами державного нагляду (контролю);

надавати органу державного нагляду (контролю) в письмовій формі свої пояснення, зауваження або заперечення до акта;

оскаржувати в установленому законом порядку неправомірні дії органів державного нагляду (контролю) та їх посадових осіб.

Обов`язки суб`єкта господарювання під час здійснення державного нагляду (контролю) передбачені статтею 11 Закону №877-V.

Відповідно до цієї статті суб`єкт господарювання зобов`язаний:

допускати посадових осіб органу державного нагляду (контролю) до здійснення заходів державного нагляду (контролю) за умови дотримання ними порядку здійснення державного нагляду (контролю), передбаченого цим Законом;

не створювати перешкоди органам державного нагляду (контролю) чи їх посадовим особам при здійсненні ними заходів державного нагляду (контролю), за умови що зазначені заходи здійснюються такими особами відповідно до вимог закону;

виконувати вимоги органу державного нагляду (контролю) щодо усунення виявлених порушень вимог законодавства;

надавати документи, зразки продукції, пояснення в обсязі, який він вважає необхідним, довідки, відомості, матеріали з питань, що виникають під час державного нагляду (контролю), відповідно до закону;

одержувати примірник акта та/або припису органу державного нагляду (контролю) за результатами здійсненого планового чи позапланового заходу.

Відповідно до частини 6 статті 7 Закону №877-V за результатами здійснення планового або позапланового заходу посадова особа органу державного нагляду (контролю) складає акт, який повинен містити такі відомості:

- дату складення акта;

- тип заходу (плановий або позаплановий);

- форма заходу (перевірка, ревізія, обстеження, огляд тощо);

- предмет державного нагляду (контролю);

- найменування органу державного нагляду (контролю), а також посаду, прізвище, ім`я та по батькові посадової особи, яка здійснила захід;

- найменування юридичної особи або прізвище, ім`я та по батькові фізичної особи - підприємця, щодо діяльності яких здійснювався захід.

Посадова особа органу державного нагляду (контролю) зазначає в акті стан виконання вимог законодавства суб`єктом господарювання, а в разі невиконання детальний опис виявленого порушення з посиланням на відповідну вимогу законодавства.

У разі створення суб`єктом господарювання перешкод органу державного нагляду (контролю) чи його посадовим особам при здійсненні заходів державного нагляду (контролю) в акті обов`язково зазначається опис дій чи бездіяльності, що призвели до створення таких перешкод, з посиланням на відповідні норми закону.

В останній день перевірки два примірники акта підписуються посадовими особами органу державного нагляду (контролю), які здійснювали захід, та суб`єктом господарювання або уповноваженою ним особою, якщо інше не передбачено законом.

Якщо суб`єкт господарювання не погоджується з актом, він підписує акт із зауваженнями.

Зауваження суб`єкта господарювання щодо здійснення державного нагляду (контролю) є невід`ємною частиною акта органу державного нагляду (контролю).

У разі відмови суб`єкта господарювання підписати акт посадова особа органу державного нагляду (контролю) вносить до такого акта відповідний запис.

Згідно з частиною 7 статті 7 Закону №877-V на підставі акта, складеного за результатами здійснення заходу, в ході якого виявлено порушення вимог законодавства, орган державного нагляду (контролю) за наявності підстав для повного або часткового зупинення виробництва (виготовлення), реалізації продукції, виконання робіт, надання послуг звертається у порядку та строки, встановлені законом, з відповідним позовом до адміністративного суду. У разі необхідності вжиття інших заходів реагування орган державного нагляду (контролю) протягом п`яти робочих днів з дня завершення здійснення заходу державного нагляду (контролю) складає припис, розпорядження, інший розпорядчий документ щодо усунення порушень, виявлених під час здійснення заходу.

Припис обов`язкова для виконання у визначені строки письмова вимога посадової особи органу державного нагляду (контролю) суб`єкту господарювання щодо усунення порушень вимог законодавства. Припис не передбачає застосування санкцій щодо суб`єкта господарювання. Припис видається та підписується посадовою особою органу державного нагляду (контролю), яка здійснювала перевірку (частина 8 статті 7 Закону №877).

Частиною 1 статті 12 Закону №877-V встановлено, що невиконання приписів, розпоряджень або інших розпорядчих документів щодо усунення порушень вимог законодавства, виявлених під час здійснення заходу державного нагляду (контролю), тягне за собою застосування до суб`єкта господарювання штрафних санкцій у порядку, встановленому законом.

Слід зауважити, що Указом Президента України "Про введення воєнного стану в Україні" №64/2022 від 24.02.2022 (далі Указ №64/2022) у зв`язку з військовою агресією держави-терориста російської федерації проти України, на підставі пропозиції Ради національної безпеки і оборони України, відповідно до пункту 20 частини першої статті 106 Конституції України, Закону України "Про правовий режим воєнного стану" постановлено ввести в Україні воєнний стан із 05 години 30 хвилин 24.02.2022 строком на 30 діб, який діє на теперішній час.

Відповідно до статті 16 Закону України "Про організацію трудових відносин в умовах воєнного стану" від 15.03.2022 №2136-ІХ (далі Закон №2136-ІХ) у період дії воєнного стану центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань нагляду та контролю за додержанням законодавства про працю, та його територіальні органи можуть здійснювати за заявою працівника або профспілки позапланові заходи державного нагляду (контролю) за додержанням законодавства про працю юридичними особами незалежно від форми власності, виду діяльності, господарювання та фізичними особами, які використовують найману працю, в частині додержання вимог цього Закону, а також з питань виявлення неоформлених трудових відносин та законності припинення трудових договорів.

Позапланові заходи державного нагляду (контролю) здійснюються у порядку, встановленому Законом України "Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності", з урахуванням особливостей, визначених цим Законом.

Позапланові заходи державного нагляду (контролю) у період дії воєнного стану здійснюються:

за наявності підстав, визначених абзацами п`ятим, восьмим, дев`ятим, десятим частини першої статті 6 Закону України "Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності";

за зверненням Київської міської військової адміністрації або обласної військової адміністрації;

у зв`язку з невиконанням суб`єктом господарювання приписів про усунення порушень вимог законодавства, виданих після 1 травня 2022 року.

У період дії воєнного стану у разі виконання в повному обсязі та у встановлений строк приписів про усунення порушень, виявлених під час здійснення позапланових заходів державного нагляду (контролю), штрафи, передбачені статтею 265 Кодексу законів про працю України, не застосовуються.

Судом встановлено, що підставою для ініціювання перевірки є звернення фізичної особи від 09.10.2025 щодо затримки виплати заробітної плати в КНП "Центральна міська лікарня м. Олександрія".

Суд зазначає, що відповідач, як суб`єкт владних повноважень, при фіксації порушення та винесенні обов`язкового до виконання припису, зобов`язаний чітко та правильно кваліфікувати порушення з посиланням на конкретну норму права, яку було порушено. В оскаржуваному приписі відповідач послався виключно на частину першу статті 10 Закону №2136-ІХ.

Частина перша статті 10 Закону №2136-ІХ буквально встановлює: "Заробітна плата виплачується працівнику на умовах, визначених трудовим договором". Ця норма має відсильний характер і зобов`язує роботодавця дотримуватися умов, погоджених з працівником у договорі.

Судом досліджено надані зміни та доповнення до колективного договору Міського комунального лікувально-профілактичного закладу - Міської лікарні №1. У розділі 7 «Оплата праці», п. 7.1 визначено, що адміністрація зобов`язується забезпечити дотримання законодавства про оплату праці. Забезпечити виплату заробітної плати не рідше 2-х разів на місяць, через проміжок часу, що не перевищує 16 календарних днів / до 07 та 22 числа кожного місяця/ та не пізніше 7 днів після закінчення періоду, за який здійснюється виплата (а.с. 206, зв. бік).

Під час перевірки встановлено, що заробітна плата на підприємстві за липень 2024 року виплачена згідно платіжних інструкцій №974 та №975 від 18.07.2024 року, №1103 та №1104 від 08.08.2024 року та 1167 та №1168 від 18.08.2024 року, заробітна плата за серпень 2024 року виплачена згідно платіжних інструкцій №1185 та №1186 від 16.08.2024 року, №1283 та №1284 від 09.09.2024 року, №1336 та №1337 від 19.09.2024 року, заробітна плата за вересень 2024 року виплачена згідно платіжних інструкцій №1349 та №1350 від 20.09.2024 року, №1454 та №1455 від 11.10.2024 року та №1497 та №1498 від 17.10.2024 року, заробітна плата за жовтень 20024 року на день проведення перевірки 18.11.2024 року проведена не в повному обсязі відповідно до платіжних інструкцій №1515 та №1516 від 18.10.2024 року, №1623 та №1624 від 14.11.2024 року. Так, наприклад, ОСОБА_1 , яка працює на підприємстві прибиральником території господарської служби згідно наказу від 30.10.2023 №99к, заробітна плата за вересень 2024 року нарахована у сумі 8000,00 грн., до виплати 6440,00 грн., яка проведена 20.09.2024 року, 11.10.2024 року та 17.10.2024 року. Заробітна плата за жовтень 2022 року нарахована у сумі 7683,73 грн., до виплати 6185.40 грн., яка на день проведення перевірки 18.11.2024 року проведена частково 18.10.2024 року та 14.11.2024 року в сумі 3630,00 грн., ОСОБА_2 , яка працює на підприємстві сестрою медичною реабілітаційного відділення згідно наказу від 17.09.2024 року №103-к, заробітна плата за жовтень 2024 року нарахована у сумі 14560,43 грн., до виплати 11721.14 грн., та виплата якої проведена частково 18.10.2024 року та 14.11.2024 року в сумі 6678,00 грн.

Вказані порушення позивачем не спростовано.

Щодо доводів позивача про розгляд Олександрійським міськрайонним судом Кіровоградської області справи №398/6364/24 за позовом ОСОБА_3 до Південно-Східного міжрегіонального управління Державної служби з питань праці про скасування постанови про адміністративне правопорушення №ПС/КР/36129 П0086/ПТ/ПС від 18.11.2024 суд зазначає наступне.

Предметом оскарження в справі №398/6364/24 є постанова про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_3 , як посадову особу відповідальною за своєчасність виплати заробітної плати, за ст.188-6 КУпАП

Постанова Південно-Східного міжрегіонального управління Державної служби зпитань праці №ПС/КР/20821/0086-ПС/КР/36129/П0086/ІПП-ФС від 11.12.2024 про накладення штрафу на Комунальне підприємство "Центральна міська лікарня м. Олександрії" Олександрійської міської ради стосується процедури притягненню до відповідальності юридичної особи на підставі норм Кодексу Законів про працю України.

Судом встановлено, що рішенням Олександрійського міськрайонного суду Кіровоградської області від 26.06.2025, прийнятого за результатами розгляду справи №398/6364/24 відмовлено в задоволенні позовних вимог ОСОБА_3 до Південно-Східного міжрегіонального управління Державної служби з питань праці про скасування постанови по справі про адміністративне правопорушення.

В ході розгляду справи, Олександрійський міськрайонний суд Кіровоградської області встановив, що: «Згідно контракту з директором комунального підприємства "ЦМЛ м. Олександрія" ОМР, директор підприємства зобов`язаний, зокрема вживати заходів до своєчасної та в повному обсязі виплати заробітної плати не рідше ніж 2 рази на місяць через проміжок часу, що не перевищує 16 календарних днів, та не пізніше ніж протягом 7 днів після закінчення періоду, за який здійснюється виплата, та недопущення утворення заборгованості. Директор несе відповідальність за недотримання вимог законодавства про працю.

Крім того, позивачем не оскаржено припис № ПС/КР/20821/0086/П від 24.06.2024 р. Таким чином, вимоги цього припису є законними та обов`язковими до виконання. Факт невиконання позивачем вимог припису № ПС/КР/20821/0086/П від 24.06.2024 р. в частині порушення ч. 1 ст. 10 Закону України "Про організацію трудових відносин в умовах воєнного стану" підтверджується наявними у матеріалах справи доказами.»

Отже, судовим рішенням додатково підтверджено, допущене порушення щодо оплати праці.

Щодо посилань позивача на постанову Олександрійського міськрайоного суду Кіровоградської області від 15.07.2024 в справі №398/3369/24, якою провадження щодо адміністративного правопорушення відносно ОСОБА_3 закрито, в зв`язку з відсутністю у його діях складу адміністративного правопорушення.

Так, судом встановлено, що предметом дослідження в справі №398/3369/24 було наступне:

«Згідно з протоколом про адміністративне правопорушення від 24 червня 2024року перевіркою, проведеною вибірково з 21.06.2024 року по 24.06.2024 року в КП "Центральна міська лікарня м. Олександрії" Олександрійської міської ради за адресою: Кіровоградська область, м. Олександрія, вул. Ярмаркова, 15, встановлено порушення вимог ч.1 ст.10 Закону України "Про організацію трудових відносин в умовах воєнного стану" та ч. 1 ст. 115 КЗпП України щодо виплати заробітної плати працівникам не рідше двох разів на місяць через проміжок часу, що не перевищує 16 календарних днів та не пізніше семи днів після закінчення періоду, за який здійснюється виплата, а відповідно до колективного договору підприємства, заробітна плата виплачується не пізніше 22 числа та не пізніше 07 числа наступного місяця, вчинені щодо неповнолітнього, вагітної жінки одинокого батька, матері або особи, яка їх замінює і виховує дитину віком до 14 років або дитину-інваліда. Так, заробітна плата на підприємстві за травень 2024 року нарахована 1070 працівникам в сумі 13 546 892,10 грн., з яких до виплати належало 10 817 937,75 грн. виплата яких на день проведення перевірки 24.06.2024 року проведена не в повному обсязі в сумі 10 578 024,27 грн., згідно платіжних інструкцій №687 та №688 від 22.05.2024 року (аванс), №725 та №726 від 30.05.2024 року та №757 та №758 від 06.06.2024 року. Виплата заробітної плати за червень 2024 року (аванс) на день проведення перевірки 24.06.2024 року не проведена».

Суд, проаналізувавши зміст постанови Олександрійського міськрайонного суду Кіровоградської області від 15.07.2024 в справі №398/3369/24 встановив, що предмет розгляду справи №398/3369/24 не пов`язаний з предметом розгляду справи №340/3807/25.

Згідно з частиною 4 статті 78 КАС України обставини, встановлені рішенням суду у господарській, цивільній або адміністративній справі, що набрало законної сили, не доказуються при розгляді іншої справи, у якій беруть участь ті самі особи або особа, стосовно якої встановлено ці обставини, якщо інше не встановлено законом.

Водночас згідно з частиною 7 статті 78 КАС України для суду не є обов`язковою саме правова оцінка, надана судом певному факту при розгляді іншої справи.

Таким чином, під час розгляду справи не підлягають доказуванню раніше встановлені обставини рішенням суду, що набрало законної сили, зокрема, в адміністративній справі, у якій беруть участь ті самі особи або особа, стосовно якої встановлено ці обставини. Водночас надана судом правова оцінка щодо певного факту не є обов`язковою для суду при розгляду іншої справи.

Верховний Суд у постанові від 07.07.2022 у справі №160/13426/19, висловлюючи висновки щодо застосування норм статті 78 КАС України, зазначав, що звільнення від доказування з підстав установлення преюдиційних обставин в іншому судовому рішенні варто розуміти так, що учасники адміністративного процесу не зобов`язані повторно доказувати ті обставини, які були встановлені чинним судовим рішенням в іншій адміністративній, цивільній або господарській справі, якщо в цій справі брали участь особи, щодо яких відповідні обставини встановлені.

Тобто, за змістом частини 4 статті 78 КАС України учасники адміністративного процесу звільнені від надання доказів на підтвердження обставин, які встановлені судом при розгляді іншої адміністративної, цивільної чи господарської справи. Натомість такі учасники мають право посилатися на зміст судового рішення у відповідних справах, що набрало законної сили, у якому відповідні обставини зазначені як установлені.

Якщо суд дійде висновку про те, що обставини у справі, що розглядається, є інакшими, ніж установлені під час розгляду іншої адміністративної, цивільної чи господарської справи, то справу належить вирішити відповідно до тих обставин, які встановлені безпосередньо судом, який розглядає справу.

Суд звертає увагу, що преюдиційні факти це факти, встановлені рішенням суду, що набрало законної сили. Преюдиційність ґрунтується на правовій властивості законної сили судового рішення і визначається його суб`єктивними і об`єктивними межами, за якими сторони та інші особи, які брали участь у справі, а також їх правонаступники не можуть знову оспорювати в іншому процесі встановлені судовим рішенням у такій справі правовідносини.

Преюдиційні обставини не потребують доказування, якщо одночасно виконуються такі умови: обставина встановлена судовим рішенням; судове рішення набрало законної сили; у справі беруть участь ті ж особи, які брали участь у попередній справі. Отже, якщо у справі беруть участь нові особи, то преюдиційний характер рішення втрачається.

Аналогічний висновок викладено, зокрема, у постанові Верховного Суду від 23.02.2023 у справі №815/1131/18.

Таким чином, обставини встановлені в постанові Олександрійського міськрайонного суду, якою провадження в справі про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_3 закрито у зв`язку з відсутністю в його діях складу адміністративного правопорушення передбаченого ч.1 ст.41 КУпАП, не стосується предмету спору в даній справі 340/3807/25 про скасування постанови від 11.12.2024р. № ПС/ КР/20821/0086 ПС/КР/36129/П0086/ІПП-ФС та не спростовують допущених порушень.

Частиною 1 статті 9 КАС України визначено, що розгляд і вирішення справ в адміністративних судах здійснюються на засадах змагальності сторін та свободи в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.

Відповідно до положень статті 72 КАС України доказами в адміністративному судочинстві є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: 1) письмовими, речовими і електронними доказами; 2) висновками експертів; 3) показаннями свідків.

Згідно із частинами першої та четвертої статті 73 КАС України належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Суд не бере до розгляду докази, які не стосуються предмета доказування.

Відповідно до приписів статті 90 КАС України суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні. Жодні докази не мають для суду наперед встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), що міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів).

Частиною першою статті 77 КАС України закріплено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

Відповідно до частини другої статті 77 КАС України в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Із заявлених позовних вимог, на підставі системного аналізу положень чинного законодавства України та матеріалів справи, суд зробив висновок, що викладені в адміністративному позові доводи позивача є такими, що не підлягають задоволенню.

Оскільки у задоволенні позову відмовлено, відповідно до положень ст. 139 КАС України судові витрати у справі не стягуються.

Керуючись ст.ст.90, 139, 242-246, 250, 251, 255, 295 КАС України, суд, -

ВИРІШИВ:

В задоволенні адміністративного позову Комунального підприємства "Центральна міська лікарня м. Олександрія" Олександрійської міської ради до Південно-Східне міжрегіональне управління Державної служби з питань праці про визнання протиправною та скасування постанови - відмовити.

Рішення суду набирає законної сили в порядку та строки, передбачені ст. 255 КАС України.

Рішення суду може бути оскаржено до Третього апеляційного адміністративного суду, шляхом подачі апеляційної скарги в 30-денний строк з дня складення повного тексту.

Суддя Кіровоградського

окружного адміністративного суду О.С. ПЕТРЕНКО