Справа № 240/24688/25
Суддя: Попова Оксана Гнатівна
Дата ухвалення: 2025-11-25 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ЖИТОМИРСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А

про продовження строку залишення позовної заяви без руху

25 листопада 2025 року м. Житомир справа № 240/24688/25

категорія 105000000

Суддя Житомирського окружного адміністративного суду Попова О. Г., розглянувши матеріали позовної заяви Військової частини НОМЕР_1 до Бердичівського відділу державної виконавчої служби у Бердичівському районі Житомирської області Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ) про визнання протиправною та скасування постанови,

встановив:

До Житомирського окружного адміністративного суду звернулась Військова частина НОМЕР_1 із позовом до Бердичівського відділу державної виконавчої служби у Бердичівському районі Житомирської області Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ), в якому просить:

- визнати неправомірними дії головного державного виконавця Бердичівського відділу державної виконавчої служби у Бердичівському районі Житомирської області Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ) Задорожнюк О.В. щодо винесення постанови від 01.10.2025 в рамках виконавчого провадження №79232338 «про відкриття виконавчого провадження» за виконавчим листом №240/16623/24, виданого 26.08.2025, постанови від 01.10.2025 в рамках виконавчого провадження №79232338 «про стягнення виконавчого збору» за виконавчим листом №240/16623/24, виданого 26.08.2025, постанови від 01.10.2025 в рамках виконавчого провадження №79232338 про розмір мінімальних витрат виконавчого провадження за виконавчим листом №240/16623/24, виданого 26.08.2025;

- скасувати постанову головного державного виконавця Бердичівського відділу державної виконавчої служби у Бердичівському районі Житомирської області Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ) від 01.10.2025 в рамках виконавчого провадження №79232338 «про відкриття виконавчого провадження» за виконавчим листом №240/16623/24, виданого 26.08.2025;

- скасувати постанову головного державного виконавця Бердичівського відділу державної виконавчої служби у Бердичівському районі Житомирської області Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ) від 01.10.2025 в рамках виконавчого провадження №79232338 «про стягнення виконавчого збору» за виконавчим листом №240/16623/24, виданого 26.08.2025;

- скасувати постанову головного державного виконавця Бердичівського відділу державної виконавчої служби у Бердичівському районі Житомирської області Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ) від 01.10.2025 в рамках виконавчого провадження №79232338 про розмір мінімальних витрат виконавчого провадження за виконавчим листом №240/16623/24, виданого 26.08.2025.

Ухвалою судді Житомирського окружного адміністративного суду від 03.11.2025 вказану позовну заяву залишено без руху із наданням позивачу строку для усунення недоліків позовної заяви протягом п`яти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Для усунення недоліків позивачу необхідно надати до суду:

- документу про сплату судового збору у розмірі 7 267,20 грн за платіжними реквізитами для перерахування судового збору;

- клопотання про поновлення строку звернення із позовом до суду разом із сукупністю належних, допустимих, достовірних та достатніх доказів на підтвердження поважності причин пропуску строку звернення із позовом до суду або нового (уточненого) адміністративного позову із викладенням обставин відповідно до поданих доказів.

17.11.2025 від позивача надійшла заява про збільшення розміру позовних вимог, в якій зазначає, що позовні вимоги викладені у позовній заяві від 27.10.2025 військова частина НОМЕР_1 підтримує у повному обсязі.

Окрім того просить, зокрема:

- відстрочити сплату судових витрат за подачу заяви про збільшення позовних вимог;

- визнати неправомірними дії державного виконавця Бердичівського відділу державної виконавчої служби у Бердичівському районі Житомирської області, Хмельницького міжрегіонального управління юстиції щодо винесення постанови від 31.10.2025 «Про накладення штрафу у сумі 5 100 грн.»;

- скасувати постанову винесену державним виконавцем Бердичівського відділу державної виконавчої служби у Бердичівському районі Житомирської області, Хмельницького міжрегіонального управління юстиції Задорожнюк Оленою Володимирівною у ВП №79232338 від 31.10.2025 «Про накладення на військову частину НОМЕР_1 штрафу у розмірі 5100 грн».

Розглянувши вищевказане клопотання, суд виходить з такого.

Суд вказує, що поважними причинами пропуску процесуального строку визнаються обставини, які не залежать від волі заінтересованої особи і перешкодили їй виконати процесуальні дії у межах встановленого законом проміжку часу. До їх числа відносяться обставини непереборної сили та обставини, які об`єктивно унеможливлюють вчинення процесуальної дії у встановлений строк. Вказані обставини підлягають підтвердженню шляхом подання відповідних документів або їх копій.

Законодавче обмеження строку звернення до суду з адміністративним позовом, насамперед, обумовлено специфікою спорів, які розглядаються в порядку адміністративного судочинства, а запровадження таких строків обумовлене досягненням юридичної визначеності у публічно-правових відносинах. Ці строки обмежують час, протягом якого такі правовідносини можуть вважатися спірними, та після їх завершення, якщо ніхто не звернувся до суду за вирішенням спору, відносини стають стабільними.

Таким чином, встановлення процесуальних строків законом передбачено з метою дисциплінування учасників адміністративного судочинства та своєчасного виконання ними передбачених Кодексом адміністративного судочинства України певних процесуальних дій і стимулює учасників адміністративного процесу добросовісно ставитися до виконання своїх обов`язків.

Змістовний аналіз наведених правових норм дає змогу дійти висновку, що строк звернення до адміністративного суду - це строк, в межах якого особа, яка має право на позов, повинна звернутися до адміністративного суду для захисту своїх прав у публічно - правових відносинах або для реалізації владних повноважень.

Строки звернення до адміністративного суду з позовом обмежують час, протягом якого такі правовідносини вважаються спірними, в даному випадку десятиденним строком.

Згідно ч.1 ст. 287 КАС України учасники виконавчого провадження (крім державного виконавця, приватного виконавця) та особи, які залучаються до проведення виконавчих дій, мають право звернутися до адміністративного суду із позовною заявою, якщо вважають, що рішенням, дією або бездіяльністю державного виконавця чи іншої посадової особи органу державної виконавчої служби або приватного виконавця порушено їхні права, свободи чи інтереси, а також якщо законом не встановлено інший порядок судового оскарження рішень, дій чи бездіяльності таких осіб.

Відповідно до п.1 ч.2 ст. 287 КАС України позовну заяву може бути подано до суду у десятиденний строк з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення її прав, свобод чи інтересів.

Позивач звернувся до суду з даним адміністративним позовом 27.10.2022 (через систему "Електронний суд"), в свою чергу оскаржувані постанови головного державного виконавця Бердичівського відділу державної виконавчої служби у Бердичівському районі Житомирської області Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ) в рамках виконавчого провадження №79232338 «про відкриття виконавчого провадження», «про стягнення виконавчого збору» та «про розмір мінімальних витрат виконавчого провадження» за виконавчим листом №240/16623/24 прийнято 01.10.2025, тобто, позивач звернувся до суду після спливу десятиденного строку для звернення до суду, встановленого ч. 2 ст. 287 КАС України.

Відповідно до ч.6 ст.161 Кодексу адміністративного судочинства України у разі пропуску строку звернення до адміністративного суду позивач зобов`язаний додати до позову заяву про поновлення цього строку та докази поважності причин його пропуску.

Так, зі змісту позовної заяви не встановлено, коли саме позивач отримав оскаржувані постанови, також до матеріалів позовної заяви позивачем не додано ані супровідного листа про направлення йому спірних постанов, ані поштового конверту та/або рекомендованого повідомлення про вручення поштового відправлення, зі змісту яких, суд може дійти висновку про те, коли саме позивач дізнався про порушення його прав.

При цьому заяви, на виконання ухвали суду від 03.11.2025, про поновлення пропущеного строку звернення до суду до позовної заяви не додано.

Положеннями статті 129 Конституції України передбачено, що однією із засад судочинства визначено рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом.

Відповідно до частини другої статті 132 КАС України розмір судового збору, порядок його сплати, повернення і звільнення від сплати встановлюються законом.

Статтею 44 КАС України передбачено обов`язок учасників справи добросовісно користуватися належними їм процесуальними правами і неухильно виконувати процесуальні обов`язки, зокрема, виконувати процесуальні дії у встановлені законом або судом строки, а також виконувати інші процесуальні обов`язки, визначені законом або судом (пункти 6, 7 частини п`ятої цієї статті).

Тобто, особа, зацікавлена у поданні позовної заяви, повинна вчиняти усі можливі та залежні від неї дії, використовувати у повному обсязі наявні засоби та можливості, передбачені законодавством.

Це стосується і заявників, які діють як суб`єкти владних повноважень й, до того ж, є бюджетними установами, фінансування яких здійснюється з Державного бюджету України, в тому числі щодо видатків на сплату судового збору, а тому кошти на вказані цілі повинні бути передбачені у кошторисі такої установи своєчасно і у повному обсязі.

Відтак, органи влади, що діють як суб`єкти владних повноважень від імені Держави та є учасниками процесу, мають діяти вчасно та в належний спосіб, вони не повинні допускати затримки та невиправданого зволікання при виконанні своїх процесуальних обов`язків.

Правові засади справляння судового збору, платників, об`єкти та розміри ставок судового збору, порядок сплати, звільнення від сплати та повернення судового збору визначає Закон України «Про судовий збір» від 08.07.2011 року № 3674-VІ (далі - Закон).

Відповідно до частини 1 статті 133 КАС України суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою зменшити розмір належних до оплати судових витрат чи звільнити від їх оплати повністю або частково, чи відстрочити або розстрочити сплату судових витрат на визначений строк.

Статтею 8 Закону встановлено умови за яких суд своєю ухвалою може відстрочити або розстрочити сплату судового збору, зменшити його розмір або звільнити від сплати такого на певний строк за таких умов: 1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або 2) позивачами є: а) військовослужбовці; б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда; г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї; ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або 3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю.

Отже, Кодекс адміністративного судочинства України та Законом встановлено вичерпний перелік умов, суб`єктів та коло правовідносин, за наявності яких, з огляду на майновий стан сторони, суд може, зокрема відстрочити сплату судового збору.

Суд дослідивши доводи позивача, доходить до висновку, що вони не містять безсумнівних відомостей про час виділення фінансовою частиною замовлених коштів судового збору та надання до суду належного документу про його сплату. Крім того, обставини пов`язані з фінансуванням установи чи організації з Державного бюджету України, довготривалим виділенням коштів для сплати судового збору чи перерозподілу наявних кошторисних призначень, призначених для сплати судового збору, самі по собі не можуть вважатися достатньою підставою для звільнення, розстрочення чи відстрочення від такої сплати.

Зважаючи на відсутність умов за наявності яких позивачу можливо було б відстрочити сплату судового збору, і враховуючи те, що звільнення, відстрочення та розстрочення суб`єкту владних повноважень сплати судового збору може розцінюватися, як надання державним органам певних процесуальних переваг перед іншими учасниками судового процесу - юридичними та фізичними особами, які зобов`язані сплачувати відповідний збір, підстави для задоволення клопотання позивача про відстрочення сплати судового збору за подання позовної заяви - відсутні.

Окрім того, у заяві про збільшення розміру позовних вимог позивач просить постанову винесену державним виконавцем Бердичівського відділу державної виконавчої служби у Бердичівському районі Житомирської області, Хмельницького міжрегіонального управління юстиції Задорожнюк Оленою Володимирівною у ВП №79232338 від 31.10.2025 «Про накладення на військову частину НОМЕР_1 штрафу у розмірі 5100 грн», однак, не надано доказів сплати судового збору за вказану вимогу.

Таким чином, з огляду на те, що заява подана в електронній формі через систему "Електронний суд", ставка судового збору за подання до суду цього позову становить: 3028,00 грн * 0,8 = 2 422,40 грн.

За таких обставин, несплачений розмір судового збору (на момент подачі позову) становить 9 689,60 грн. і має бути сплачений за такими реквізитами: Отримувач коштів: Житомирська міська отг 22030101; Код отримувача (код за ЄДРПОУ): 37976485; Банк отримувача: Казначейство України (ЕАП); Код банку отримувача (МФО): 899998; Рахунок отримувача: UA4006797; Код класифікації доходів бюджету: 22030101; Призначення платежу*;101; РНОКПП позивача; Судовий збір, за позовом_____, Житомирський окружний адміністративний суд.

Суд також зазначає, що актуальна інформація щодо реквізитів для сплати судового збору також розміщена на офіційній електронній адресі (веб-порталі) Житомирського окружного адміністративного суду за посиланням: https://adm.zt.court.gov.ua/sud0670.

Положеннями статті 6 КАС України встановлено, що суд при вирішенні справи керується принципом верховенства права, відповідно до якого, зокрема, людина, її права та свободи визнаються найвищими цінностями та визначають зміст і спрямованість діяльності держави. Суд застосовує принцип верховенства права з урахуванням судової практики Європейського суду з прав людини. Відповідно до статті 17 Закону України "Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини" від 23.02.2006 №3477-IV, рішення Європейського суду з прав людини підлягають застосуванню судами як джерела права.

Стаття 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод (далі - Конвенція) гарантує право на справедливий і публічний розгляд справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, при визначенні цивільних прав і обов`язків особи чи при розгляді будь-якого кримінального обвинувачення, що пред`являється особі.

У справі Bellet v. France Європейський суд з прав людини зазначив, що стаття 6 §1 Конвенції містить гарантії справедливого судочинства, одним з аспектів яких є доступ до суду. Рівень доступу, наданий національним законодавством, має бути достатнім для забезпечення права особи на суд з огляду на принцип верховенства права в демократичному суспільстві. Для того, щоб доступ був ефективним, особа повинна мати чітку практичну можливість оскаржити дії, які становлять втручання у її права".

З метою забезпечення реалізації права позивача на доступ до правосуддя, суд вважає за необхідне продовжити позивачу строк для усунення недоліків позовної заяви, встановлений ухвалою суду від 03.11.2025.

Враховуючи вищевикладене, позовна заява підлягає подальшому залишенню без руху, із встановленням позивачу нового строку для усунення недоліків шляхом надання до суду: документу про сплату судового збору у розмірі 9 689,60 грн за платіжними реквізитами для перерахування судового збору; клопотання про поновлення строку звернення із позовом до суду разом із сукупністю належних, допустимих, достовірних та достатніх доказів на підтвердження поважності причин пропуску строку звернення із позовом до суду або нового (уточненого) адміністративного позову із викладенням обставин відповідно до поданих доказів.

Суд також звертає увагу позивача, що допущення позивачем нових недоліків позовної заяви, не визначених ухвалою суду про залишення позовної заяви без руху та відсутніх на момент первинного звернення із позовом до суду, має бути застережено позивачем при складені уточненої позовної заяви

Керуючись статтями 160, 161, 169, 243, 248, 256 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

ухвалив:

Продовжити строк залишення без руху позовної заяви Військової частини НОМЕР_1 , встановлений ухвалою Житомирського окружного адміністративного суду від 03.11.2025.

Позивачу усунути зазначені в ухвалі недоліки протягом п`яти днів з дня вручення ухвали про продовження строку залишення позовної заяви без руху.

Копію ухвали про продовження строку залишення позовної заяви без руху надіслати особі, яка її подала, не пізніше наступного дня після її постановлення.

У разі якщо недоліки позовної заяви не будуть усунуті у строк встановлений судом, позовну заяву буде повернуто позивачу.

Ухвала суду набирає законної сили негайно після її підписання суддею та оскарженню не підлягає.

Суддя О.Г. Попова