Справа № 600/3466/23-а
Суддя: Кушнір Віталіна Олександрівна
Дата ухвалення: 2025-11-24 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ЧЕРНІВЕЦЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А

24 листопада 2025 р. м. Чернівці Справа № 600/3466/23-а

Чернівецький окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Кушнір В.О. розглянувши в порядку письмового провадження адміністративну справу за позовом ОСОБА_1 до Юридичного управління Чернівецької обласної державної адміністрації (обласної військової адміністрації), Чернівецької обласної державної адміністрації (обласна військова адміністрація) про визнання протиправним та скасування наказу про звільнення, поновлення на роботі, стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу,-

В С Т А Н О В И В:

ОСОБА_1 (далі - позивач) звернувся в суд з позовом до Чернівецької обласної державної адміністрації (обласна військова адміністрація) (далі - відповідач-1), Юридичного управління Чернівецької обласної державної адміністрації (обласної військової адміністрації) (далі - відповідач-2), в якому просить:

- визнати протиправним та скасувати наказ юридичного управління Чернівецької обласної державної адміністрації (обласної військової адміністрації) №13-осн від 30.03.2023р. "Про внесення змін до структури юридичного управління обласної державної адміністрації (обласної військової адміністрації)";

- визнати протиправними дії начальника юридичного управління Чернівецької обласної державної (військової) адміністрації Шиби Олександра Михайловича із формування структури юридичного управління Чернівецької обласної державної адміністрації (Чернівецької обласної військової адміністрації) від 30.03.2023р. та голови Чернівецької обласної державної (військової) адміністрації Запаранюка Руслана Васильовича із затвердження 30.03.2023р. структури юридичного управління Чернівецької обласної державної адміністрації (Чернівецької обласної військової адміністрації);

- визнати протиправним та скасувати наказ юридичного управління Чернівецької обласної державної адміністрації (обласної військової адміністрації) №13-ос від 04.05.2023 р. про звільнення його 05.05.2023р. з посади начальника відділу представництва Інтересів претензійно-позовної та договірної роботи юридичного управління Чернівецької обласної державної адміністрації (обласної військової адміністрації) у зв`язку зі скороченням посади, пов`язаної з ліквідацією відділу представництва інтересів претензійно-позовної та договірної роботи юридичного управління Чернівецької обласної державної адміністрації (обласної військової адміністрації);

- поновити з 06.05.2023р. його на посаді начальника відділу представництва інтересів, претензійно-позовної та договірної роботи юридичного управління Чернівецької обласної державної адміністрації (обласної військової адміністрації);

- стягнути з відповідачів спричинену моральну шкоду у розмірі 25000 гривень.

Ухвалою від 17.11.2025 відкрито провадження у справі та призначено розгляд справи за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи.

19.11.2025 від позивача до суду надійшло клопотання про розгляд справи в порядку загального позовного провадження. В обґрунтування поданого клопотання позивач вказує, що згідно статті 257 КАС України і частини 6 статті 12 КАС України, справи щодо прийняття громадян на публічну службу, її проходження, звільнення в яких позивачами є службові особи, які у значенні Законі України "Про запобігання корупції" займають відповідальне та особливо відповідальне становище, підлягають розгляду в загальному провадженні. Позивач зазначає, що він звільнений з посади начальника відділу представництва інтересів претензійно-позовної та договірної роботи юридичного управління Чернівецької ОДА (ОВА), тобто з посади яка належить до посад державної служби категорії "Б", згідно примітки ст.51-3 Закону України "Про запобігання корупції", і таке рішення про звільнення є предметом спору та оскарження у даній справі.

При вирішенні клопотання про перехід до розгляду справи в загальному позовному провадженні суд враховує наступне.

Загальне позовне провадження призначене для розгляду справ, які через складність або інші обставини недоцільно розглядати у спрощеному позовному провадженні (ч.3 ст.12 КАС України).

Частиною 4 статті 12 КАС України визначено, що виключно за правилами загального позовного провадження розглядаються справи у спорах:

1) щодо оскарження нормативно-правових актів, за винятком випадків, визначених цим Кодексом;

2) щодо оскарження рішень, дій та бездіяльності суб`єкта владних повноважень, якщо позивачем також заявлено вимоги про відшкодування шкоди, заподіяної такими рішеннями, діями чи бездіяльністю, у сумі, що перевищує сто розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб;

3) про примусове відчуження земельної ділянки, інших об`єктів нерухомого майна, що на ній розміщені, з мотивів суспільної необхідності;

4) щодо оскарження рішення суб`єкта владних повноважень, на підставі якого ним може бути заявлено вимогу про стягнення грошових коштів у сумі, що перевищує: для юридичних осіб - п`ятсот розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб; для фізичних осіб та фізичних осіб - підприємців - вісімдесят розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб;

5) щодо оскарження рішень Національної комісії з реабілітації у правовідносинах, що виникли на підставі Закону України "Про реабілітацію жертв репресій комуністичного тоталітарного режиму 1917-1991 років";

6) щодо оскарження індивідуальних актів Національного банку України, Фонду гарантування вкладів фізичних осіб, Міністерства фінансів України, Національної комісії з цінних паперів та фондового ринку, рішень Кабінету Міністрів України, визначених частиною першою статті 266-1 цього Кодексу.

Згідно з ч.2 ст.257 КАС України за правилами спрощеного позовного провадження може бути розглянута будь-яка справа, віднесена до юрисдикції адміністративного суду, за винятком справ, зазначених у частині четвертій вказаної статті.

Так, відповідно до ч.4 ст.257 КАС України за правилами спрощеного позовного провадження не можуть бути розглянуті справи у спорах: 1) щодо оскарження нормативно-правових актів, за винятком випадків, визначених цим Кодексом; 2) щодо оскарження рішень, дій та бездіяльності суб`єкта владних повноважень, якщо позивачем також заявлено вимоги про відшкодування шкоди, заподіяної такими рішеннями, діями чи бездіяльністю, у сумі, що перевищує п`ятсот розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб; 3) про примусове відчуження земельної ділянки, інших об`єктів нерухомого майна, що на ній розміщені, з мотивів суспільної необхідності; 4) щодо оскарження рішення суб`єкта владних повноважень, на підставі якого ним може бути заявлено вимогу про стягнення грошових коштів у сумі, що перевищує п`ятсот розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Згідно п.10 ч.6 ст.12 КАС України для цілей цього Кодексу справами незначної складності, серед іншого є інші справи, у яких суд дійде висновку про їх незначну складність, за винятком справ, які не можуть бути розглянуті за правилами спрощеного позовного провадження.

Зі змісту пункту 10 частини шостої статті 12 КАС України можна зробити висновок про те, що суд має право віднести до категорії справ незначної складності справу, яка не передбачена у вищезазначеному переліку, за винятком справ, які не можуть бути розглянуті за правилами спрощеного позовного провадження та які підлягають розгляду за правилами загального позовного провадження у виключному порядку (частина четверта статті 12 КАС України), а також через складність та інші обставини.

Посилання позивача на те, що його посада (начальника відділу представництва інтересів претензійно-позовної та договірної роботи юридичного управління Чернівецької ОДА (ОВА) віднесена до посад, які передбачають зайняття відповідального та особливо відповідального становища, у зв`язку з чим справа має розглядатися в загальному позовному провадженні з викликом сторін, суд оцінює критично, оскільки виключення з переліку справ незначної складності справи щодо, зокрема, прийняття громадян на публічну службу, її проходження, звільнення з публічної служби, в яких позивачами є службові особи, які у значенні Закону України «Про запобігання корупції» займають відповідальне та особливо відповідальне становище, не передбачає автоматичного віднесення такої справи до переліку тих, які повинні розглядатися в порядку загального позовного провадження.

При цьому, тільки те, що ця справа не є справою незначної складності ще не визначає процедури її розгляду (тобто за правилами загального позовного провадження). Зважаючи на положення частини четвертої статті 12, частини четвертої статті 257 КАС України, прямої заборони розглядати цю справу у порядку спрощеного провадження немає. За відсутності у процесуальному законі вказівки (прямої чи опосередкованої) на необхідність розгляду справи (з огляду на її категорію) тільки за правилами загального позовного провадження, суд може розглядати цю справу за правилами спрощеного позовного провадження (відповідно до частини другої статті 257 КАС України).

Аналогічні правові висновки викладені, зокрема, у постановах Верховного Суду від 22 липня 2021 року у справі №460/6542/20, від 07 жовтня 2021 року у справі №640/23517/20, від 30 червня 2022 року у справі №640/27145/20, від 22 листопада 2022 року у справі №320/8522/20.

Згідно із ч.3 ст.257 КАС України при вирішенні питання про розгляд справи за правилами спрощеного або загального позовного провадження суд враховує: 1) значення справи для сторін; 2) обраний позивачем спосіб захисту; 3) категорію та складність справи; 4) обсяг та характер доказів у справі, в тому числі чи потрібно у справі призначати експертизу, викликати свідків тощо; 5) кількість сторін та інших учасників справи; 6) чи становить розгляд справи значний суспільний інтерес; 7) думку сторін щодо необхідності розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження.

Будь-яких інших обґрунтувань необхідності розгляду справи в порядку загального позовного провадження позивачем не наведено.

Разом з тим, суд звертає увагу, що розгляд справи за правилами спрощеного позовного провадження без виклику сторін не призводить до порушення принципу справедливості, оскільки задля досягнення його досягнення процесуальне законодавство наділяє сторін рівними правами, використання яких у спрощеному позовному провадженні ніяким чином не обмежено. Усі свої доводи та міркування сторони мають право викладати у письмових заявах чи клопотаннях.

Отже, дослідивши клопотання позивача, матеріали справи, предмет та підстави позову, судом не встановлено обґрунтованих підстав для переходу до розгляду справи в порядку загального позовного провадження, відтак у задоволенні клопотання позивача слід відмовити.

На підставі наведеного та керуючись статтями 241, 248 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

У Х В А Л И В:

1. У задоволенні клопотання позивача про розгляд справи в порядку загального позовного провадження - відмовити.

Ухвала набирає законної сили з моменту підписання та оскарженню не підлягає.

Заперечення на ухвалу, що не підлягає оскарженню окремо від рішення суду, включаються до апеляційної скарги на рішення суду.

Суддя В.О. Кушнір