Справа № 320/39007/24
Суддя: Скрипка І.М.
Дата ухвалення: 2025-11-25 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

КИЇВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

25 листопада 2025 року Київ справа №320/39007/24

Київський окружний адміністративний суд у складі судді Скрипки І.М., розглянувши у порядку письмового провадження за правилами спрощеного позовного провадження адміністративну справу за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Інвапол» до Державної митної служби України та Київської митниці про визнання протиправним та скасування рішення,

в с т а н о в и в:

у серпні 2024 року до Київського окружного адміністративного суду звернулось Товариство з обмеженою відповідальністю «Інвапол» (ТОВ «Інвапол», товариство) з позовом до Державної митної служби України (ДМС України, відповідач 1) та Київської митниці (відповідач 2).

Просили визнати протиправними та скасувати рішення Державної митної служби України щодо класифікації товарів №24UA0-KT від 12.08.2024 та картку відмови Київської митниці №UA100440/2024/000216.

Ухвалою суду від 22.08.2024 відкрито провадження у справі, вирішено здійснювати її розгляд за правилами спрощеного позовного провадження без проведення судового засідання.

В обґрунтування позовних вимог товариство зазначило, що оскаржувані рішення є необґрунтованими; прийняті з порушенням принципів рівності перед законом, пропорційності та є протиправними. Наголошували, що відповідачем безпідставно, без будь-яких обґрунтувань, змінено назву товару і його опис (з «Коляски інвалідні з електродвигуном» на «Моторний транспортний засіб»), що призвело до зміни коду товару із заявленого коду на визначений митним органом код . Звернули увагу, що від коду товару залежить ставка мита, а також перелік дозвільних документів, необхідних для його оформлення. Наголосили і на тому, що контролюючим органом проігноровано той факт, що ТОВ «Інвапол» вже було ввезено на митну територію України аналогічний товар (крісло колісне з електроприводом) KY160-A і такий товар розмитнювався за кодом УКТЗЕД , що підтверджується митною декларацією 22UA89U5 від 15.12.2022; при цьому, правильність визначення такого коду УКТЗЕД не ставилась митним органом під сумнів. Також наголосили, що крісло колісне з електроприводом KY160-A не є моторним транспортним засобом, призначеним для перевезення людей на майданчиках і дорогах з твердим покриттям: електричним скутером, як це зазначено в оскаржуваному рішенні. Вказали, що визначений контролюючим органом товар взагалі не призначений для перевезення людей з особливими потребами. Підкреслювали, що товар, який зазначений у митній декларації №24UA09U2, у митному оформлені випуску якого було відмовлено, завозився саме для забезпечення людей з особливими потребами допоміжними засобами реабілітації (крісло колісне з електроприводом) KY160-A. Вказали, що при віднесенні товару до тієї чи іншої позиції слід виходити з більш конкретного опису товару, його характеристик та призначення. Звернули увагу і на те, що товариство позивача з 2010 року забезпечує людей з особливими потребами допоміжними засобами реабілітації за бюджетною державною програмою.

У зв`язку із цим, просили задовольнити позов.

Київська митниця у відзиві просила відмовити у задоволенні позову. Зазначили, що рішення митних органів щодо класифікації товарів для митних цілей є обов`язковим. Вказали, що відповідно до вимог УКТЗЕД коляски інвалідні з двигуном або без двигуна чи з іншим механізмом для пересування розглядаються у товарній позиції 8713, до цієї товарної позиції включаються транспортні засоби з електричним приводом, подібні кріслам-коляскам, призначеним лише для перевезення людей, не здатних до пересування, проте до цієї товарної категорії не включаються скутери з приводом (мобільні скутери), оснащені окремою рульовою колонкою із регульованим нахилом, вони належать до товарної позиції 8703 УКТ ЗЕД. Також звертали увагу, що правильність підходів до класифікації подібних скутерів з наявною рульовою колонкою підтверджується інформацією, представленою на офіційному веб-сайті бази даних класифікаційних рішень адміністрацій країн Європейського Союзу. Зазначили, що у цьому випадку імпортований скутер не мав спеціальних пристосувань для полегшення болю людини, не здатної пересуватися. Вказали, що до товарної позиції 8703 10 відносяться транспортні засоби, спеціально призначені для пересування снігом, а також спеціальні автомобілі для перевезення спортсменів на майданчики для гри в гольф та аналогічні транспортні засоби.

Державна митна служба України також направила відзив на позовну заяву і просила відмовити у задоволенні позовних вимог. Вказали, що між таким відповідачем та позивачем у контексті заявлених позовних вимог не існує жодних матеріально-правових відносин, оскільки Держмитслужба відповідно до своїх повноважень безпосередньо не здійснює митні формальності та не порушувала своїми діями чи бездіяльністю законних інтересів та прав позивача. Наголосили, що рішення щодо класифікації товарів у спірному випадку прийнято Київською митницею, а не Державною митною службою України.

У відповіді на відзив Київської митниці позивач зазначив, що відзив не містить аргументів у контексті доводів позовної заяви. Звертали увагу на те, що у оскаржуваних рішеннях не містилося обґрунтування їх прийняття, а також на те, що інформація у базах даних контролюючих органів носить інформативний характер та не доводить вчинення порушення товариством. Також вказали, що наведені Київською митницею Методичні рекомендації Держмитслужби щодо класифікації окремих товарів згідно з вимогами УКТЗЕД в частині класифікації товару товариства «Інвапол» та пояснення до товарної позиції коду УКТЗЕД 8713 та 8703 з ілюстраційними зображеннями не підлягають врахуванню, оскільки вони суперечать положенням додатку до Закону України «Про Митний тариф України» щодо класифікації товару у товарній позиції 8713. Звертали увагу, що вказані методичні рекомендації не є нормативним актом, а тому мають лише рекомендаційних характер. Підкреслили, що контролюючим органом у відзиві повністю проігноровано той факт, що ТОВ «Інвапол» вже неодноразово було ввезено на митну територію України аналогічний товар (крісло колісне з електроприводом) KY160-A і такий товар розмитнювався за кодом УКТЗЕД , що підтверджується митною декларацією 22UA89U5 від 15.12.2022 і правильність визначення такого коду УКТЗЕД не ставилась митним органом під сумнів.

У запереченнях на відповідь на відзив Київська митниця зазначала, що не можна погодитись із твердженням товариства позивача стосовно рекомендаційного характеру самих Пояснень до УКТЗЕД. Наголосили, що у досліджуваному випадку імпортований позивачем скутер оснащений окремою рульовою колонкою із регульованим нахилом, що виключає можливість декларування товару в позиції 8713 самими ж поясненнями до даної позиції, які відносять товар до позиції 8703, визначеної митним органом. Вказали, що правильність підходів до класифікації подібних скутерів з наявною рульовою колонкою товарів підтверджується інформацією, представленою на офіційному веб-сайті бази даних класифікаційних рішень адміністрацій країн Європейського Союзу (рішення в BTI): від 12.07.2024 №DKBTI24-0641477 (Данія), від 26.10.2024 №PLBTIWIT- 2022-001223 (Польща). Звернули увагу, що згідно Імплементаційного Регламенту Комісії (ЄС) 2021/1367: «Класифікація в товарній позиції 8713 як коляски для людей з обмеженими можливостями виключається, оскільки транспортний засіб не призначений спеціально для перевезення людей з обмеженими можливостями: він не має спеціальних функцій, які полегшують інвалідність, незважаючи на те, що транспортний засіб сконструйовано таким чином, що кермом можна кермувати однією рукою, має зручне обертове сидіння з опорами та нековзкою опорою для ніг, такі характеристики об`єктивно не являють собою спеціальні ознаки, призначені для полегшення інвалідності. Цей транспортний засіб спеціальний вид транспортного засобу для перевезення людей, тому його слід класифікувати за кодом CN 87031018 як автомобільний транспортний засіб, призначений головним чином для перевезення людей, подібний до автомобілів для гольфу».

Розглянувши подані документи та матеріали, з`ясувавши усі фактичні обставини справи, на яких ґрунтується позов, оцінивши докази, які мають значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд встановив таке.

Товариство з обмеженою відповідальністю «Інвапол» є юридичною особою (), зареєстроване 08.10.2010, його місцезнаходження 03680, м. Київ, вул. Академіка Кримського, буд. 27; основний вид діяльності 46.46 Оптова торгівля фармацевтичними товарами; інші види діяльності: 30.92 Виробництво велосипедів, дитячих та інвалідних колясок; 46.49 Оптова торгівля іншими товарами господарського призначення; 46.90 Неспеціалізована оптова торгівля; 32.50 Виробництво медичних і стоматологічних інструментів і матеріалів; 46.19 Діяльність посередників у торгівлі товарами широкого асортименту; 47.73 Роздрібна торгівля фармацевтичними товарами в спеціалізованих магазинах; 47.74 Роздрібна торгівля медичними й ортопедичними товарами в спеціалізованих магазинах; 47.99 Інші види роздрібної торгівлі поза магазинами.

Як вбачається з матеріалів справи, 15.05.2020 між компанією «MEDLOGISTICS» GmbH (постачальник) та ТОВ «Інвапол» (покупець) укладено договір №15/05/2020 (а.с.23-32).

За його умовами постачальник зобов`язується поставити, а покупець прийняти та оплатити товар.

Ціна товару вказана в інвойсі і встановлюється в доларах США. Ціни на товар, який поставляється, встановлені без урахування ПДВ. Датою поставки вважається дата передачі товару перевізнику (першому перевізникові), вказана ним у товарно-транспортній накладній (СМК).

Після відвантаження товару постачальник зобов`язаний надати покупцеві такі документи: інвойс, сертифікат походження, коносамент, пакувальний лист, товаросупровідні документи (ЦМР та інші).

Валюта платежу - долари США.

Оплата кожної партії товару вказуються в інвойсі до договору.

У інвойсі № JF23W11-77B від 11.03.2024 визначено умови поставки - СРТ Київ, найменування товару Електроскутер KY160А Electric Wheelchair, кількість - 24 шт., ціна за одиницю - 1720 доларів США, загальна вартість товару 41 280,00 доларів США (а.с.33-34).

У подальшому, у митній декларації №24UA09U2 заявлено до митного оформлення на Київській митниці отриманий ТОВ «Інвапол» від компанії «MEDLOGISTICS» GmbH товар (Коляски інвалідні з електродвигуном потужністю 500Вт, максимальна швидкість 6 км/год, що має 2 пари коліс, допустиме навантаження 125 кг): арт. КУ160-А Електроскутер KY160-A ELECTRІС WHEELCHAIR 24 шт; (призначені для осіб з інвалідністю), виробник: FOSHAN KAIYANG MEDICAL QUIPMENT CO., LTD. торгівельна марка: КАІYANG, код УКТЗЕД ), інвойс № JF23W11-77B від 11.03.2024.

До митної декларації додавалися наступні документи: пакувальний лист від 11.03.2024; рахунок-фактура (iнвойс) №JF23W11-77B від 11.03.2024; автотранспортна накладна № KY160-A-24 від 10.06.2024; декларацiя про походження товару №15/05/2020 від 15.05.2020 з доповненнями №1-4; договір № 25005978/2/24/352 від 25.04.2024; договір про надання послуг митного брокера № МП-28/02/01 від 28.02.2023; постанова Кабінету Міністрів України №79 від 02.02.2011; протокол 54 Міністерства соціальної політики України від 09.12.2021; технічна документація від 01.11.2021, Єдиний уніфікований документ на з розміщення та тимчасове зберігання товарів № M/0685/V/00/25 від 13.06.2024; документи про відповідність, передбачені технічними регламентами на медичні вироби № UA.INV.019-23 від 01.08.2023 тощо.

У той же час, під час здійснення контролю правильності класифікації товару Державною митною службою України прийнято рішення щодо класифікації товарів №24UA0-KT від 12.08.2024 (а.с.94-95). Таким рішенням митним органом здійснено самостійну класифікацію задекларованих товариством транспортних засобів спеціального призначення за кодом УКТЗЕД . Суд звертає увагу, що позивач у позовній заяві вказував, що рішення про відповідну класифікацію прийнято Державною митною службою України, у той же час, як з`ясовано у ході судового розгляду і повідомлено ДМС України, таке рішення приймалося саме Київською митницею.

В якості обґрунтування класифікації товару зазначені: Українська класифікація товарів зовнішньоекономічної діяльності, що є товарною номенклатурою Митного тарифу України, затвердженого Законом України від 19.10.2022 №2697-ІХ «Про Митний тариф України»; Пояснення до УКТЗЕД, затверджені наказом Держмитслужби від 14.12.2022 №543; наказ Міністерства фінансів України від 30.05.2012 №650; Основні правила інтерпретації УКТЗЕД 1, 6; Пояснення до товарних позицій 8703 та 8713 згідно УКТЗЕД; Акт про проведення огляду (переогляду) товарів, транспортних засобів, ручної поклажі та багажу за митною декларацією №24UA09U2, паспорт товару, фотозображення товару, лист ДМСУ від 10.10.2023 №15/15-04-03/7/4627; акт права Європейського Союзу від 06.08.2021 №2021/1367, Класифікаційні рішення адміністрацій країн Європейського Союзу (рішення ВТІ) від 12.07.2024; інформація із сайту товариства позивача.

Позивач звернув увагу на те, що рішенням щодо класифікації товарів було змінено опис товару з визначеного товариством: «Коляски інвалідні з електродвигуном потужністю 500Вт, максимальна швидкість 6км/ год, що має 2 пари коліс, допустиме навантаження 125 кг): арт.КУ160-А Електроскутер KY160-A ELECTRІС WHEELCHAIR 24 шт; (призначені для осіб з інвалідністю), виробник: FOSHAN KAIYANG MEDICAL QUIPMENT CO., LTD.; торгівельна марка: КАІYANG, код УКТЗЕД » на «Моторний транспортний засіб, призначений для перевезення людей на майданчиках і дорогах з твердим покриттям: електричний скутер, оснащений окремою рульовою колонкою з регульованим наклоном, модель KY160-A POWER WHEELCHAIR. Технічні характеристики: електричний двигун потужністю 500Вт, акумулятор 24 V/40 А год; чотири пневматичних колеса діаметром 255 мм, одне стандартне сидіння з функцією зміни кута нахилу, максимальна швидкість 6 км/год, панель управління на передній частині рульового управління скутера, загальний розмір - габаритна довжина 1420 мм. габаритна ширина 680 мм; привід задній, максимальне навантаження 125 кг, маса виробу 88,8 кг. Виробник: FOSHAN KAIYANG MEDICAL EQUIPMENT ICO. LTD. Торгівельна мapкa: KAIYANG, код УКТЗЕД .

Наголосили, що саме зміна опису товару призвела до зміни коду товару з заявленого позивачем коду на визначений відповідачем код .

Також, через винесення зазначеного вище рішення про класифікацію товарів митницею прийнято картку відмови в прийнятті митної декларації, митному оформлені випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення №UA100440/2024/000216 (а.с.96-97),

На підтвердження використання електроскутера базового KY160-A POWER WHEELCHAIR як засобу реабілітації (крісла колісного) надані: договір про забезпечення технічними та іншими засобами реабілітації (кріслами колісними) №1412517/2/21/96 від 01.10.2021 з додатком та актом приймання-передачі робіт (надання послуг) №1412517/2/21/96 від 04.11.2021; договір щодо забезпечення технічними та іншими засобами реабілітації (кріслами колісними) №25005978/2/24/352 від 25.04.2024, про забезпечення технічними та іншими засобами реабілітації (кріслами колісними) (а.с.100-119).

Так, як вбачається із паспорта (а.с.67-77) «Електроскутер модель KY160-A POWER WHEELCHAIR», електроскутер відноситься до крісел колісних з електричним приводом та сервокеруванням на задні колеса, призначений для хворих з порушенням чи частковою втратою функцій нижніх кінцівок для пересування на майданчиках і дорогах з твердим покриттям.

Скутер забезпечено автомобільним сидінням, яке повертається навколо своєї осі, що полегшує посадку і висадку користувача. Скутер дозволяє розвивати швидкість до 6 км/год і легко підійматися на схил до 8-10 градусів. Максимальна відстань переміщення: 25 км після повної зарядки протягом 8-10 год.

Швидкість пересування регулюється на кермі. Там же розташовані ручки з гальмами та індикація заряду акумуляторів. Підлокітники крісла можуть підійматися та опускатися. Габаритна довжина: 1420 мм, габаритна висота: 1200 мм, габаритна ширина: 680 мм. Ширина сидіння: 450 мм, висота сидіння над підлогою: 600 мм, глибина сидіння: 580 мм. Акумулятор: 24 В, 40 А. Потужність: 500 Вт. Допустиме навантаження: 125 кг. Маса скутера з акумуляторами: 88,8 кг.

Як видно із протоколу №54 (а.с.80-83), рішенням експертної комісії Міністерства соціальної політики України від 09.12.2021, визначено, що ТОВ «Інвапол» має право забезпечувати осіб з інвалідністю електроскутером KY160-A та внесено до каталогу продукції, що постачається ТОВ «Інвапол».

Згідно із сертифікатом відповідності № UA.1.03809-21 за результатами випробувань, ДП «Центр сертифікації технічних засобів реабілітації та послуг» визначив Електроскутер базовий KY160-A POWER WHEELCHAIR як крісло колісне з електроприводом (а.с.65-66). Тут же зазначено, що крісло колісне з електроприводом KY160-A відповідає ДСТУ 7204:2010 Крісла колісні з електричним приводом. Загальні технічні умови.

Сертифікат було видано ДП Центр сертифікації технічних засобів реабілітації та послуг на підставі протоколу випробувань №168-2021 від 12.10.2021 лабораторією досліджень та випробувань технічних засобів реабілітації УкрНДІ протезування. Відповідно до додатку до сертифікату відповідності «Крісло колісне з електроприводом» KY160-A POWER WHEELCHAIR має наступні характеристики: Крісла колісні з електричним приводом та сервокеруванням на задні колеса; габаритна ширина: 660-700 мм, діаметр всіх коліс перевищує 260 мм; сидіння та спинка регулюються вручну; підлокітники: знімні або складені, підніжка не регулюється; розбірне; ширина сидіння: понад 44 см до 47 см; допустиме навантаження 125 кг; сидіння - знімне, регулюється по висоті, регулюється по горизонталі, підлокітники подовжені, відкидаються; підніжка: фіксована; наявність: підголівника; подушки на сидіння, подушки на спинку, запобіжного поясу, протиперекидного пристрою; система опори тіла - регулюється по висоті, по горизонталі, обертається; спинка - регулюється кут нахилу; маса понад 40 кг; додатково оснащено корзиною для перевезення речей (а.с.38-66).

Подано і декларацію про відповідність продукції вимогам Технічного регламенту щодо медичних виробів (а.с.78-79).

На засвідчення використання електроскутера базового KY160-A POWER WHEELCHAIR як засобу реабілітації (крісла колісного) надані вже виконані договори щодо забезпечення технічними та іншими засобами реабілітації (кріслами колісними) №1412517/2/21/96 від 01.10.2021 року з додатком та актом приймання-передачі робіт (надання послуг) №1412517/2/21/96 від 04.11.2021 з додатком (а.с.84-91).

У ТОВ «Інвапол» наявний і ще не виконаний на час звернення до суду договір щодо забезпечення технічними та іншими засобами реабілітації (кріслами колісними) №25005978/2/24/352 від 25.04.2024, за яким товариство позивача зобов`язано забезпечити осіб з інвалідністю кріслами колісними, зокрема, електроскутером базовим KY160-A (а.с.84-91).

У свою чергу, Київська митниця надала Імплементаційний регламент Комісії (ЄС) №2021/1367 від 06.08.2021 (англійською мовою та неофіційний переклад українською) стосовно класифікації за кодом 8703 10 18, де відображено наступне: «Класифікація в товарній позиції 8713 як коляски для людей з обмеженими можливостями виключається, оскільки транспортний засіб не призначений спеціально для перевезення людей з обмеженими можливостями: він не має спеціальних функцій, які полегшують інвалідність. Незважаючи на те, що транспортний засіб сконструйовано таким чином, що кермом можна кермувати однією рукою, має зручне обертове сидіння з опорами та нековзкою опорою для ніг (за бажанням може бути оснащене невеликими колесами проти перекидання), такі характеристики об`єктивно не являють собою спеціальні ознаки, призначені для полегшення інвалідності. Крім того, транспортні засоби, обладнані окремою регульованою рульовою колонкою та ті, що розвивають швидкість понад 10 км/год, не включаються до товарної позиції 8713.

Транспортний засіб використовується для перевезення людей, при пред`явленні митним органам його не можна вважати як транспортний засіб, призначений виключно для людей з обмеженими можливостями, виходячи з його об`єктивних характеристик і властивостей, які повинні бути оцінені на час митного оформлення. Будь-які наступні модифікації транспортного засобу після митного оформлення не враховуються, як будь-яка оцінка транспортного засобу, яка може бути проведена національним органом для цілей, відмінних від тих, що встановлені митним законодавством.

Цей транспортний засіб спеціальний вид транспортного засобу для перевезення людей. Тому його слід класифікувати за кодом CN 87031018 як автомобільний транспортний засіб, призначений головним чином для перевезення людей, подібний до автомобілів для гольфу» (а.с.151-157).

Київською митницею також подано інформацію із офіційного веб-сайту бази даних класифікаційних рішень адміністрацій країн Європейського (рішення в BTI): від 12.07.2024 №DKBTI24-0641477 (Данія), від 26.10.2024 №PLBTIWIT-2022-001223 (Польща) стосовно класифікації чотириколісного електричного транспортного засобу, призначеного для перевезення однієї людини (в тому числі інваліда), максимальною швидкістю руху 10 км/год і чотириколісного самокату, максимальною швидкістю руху 15 км/год за кодом (а.с.155-159).

Надано і лист Державної митної служби України від 10.10.2023, де зазначено, що Департаментом контролю та адміністрування митних платежів опрацьовано перелік рішень щодо класифікації товарів із Комбінованою номенклатурою Європейського Союзу, закріплених у відповідних актах права Європейського Союзу, який було підготовлено Урядовим офісом координації європейської та євроатлантичної інтеграції відповідно до переговорного розділу 29 «Митний союз» на виконання вимог постанови Кабінету Міністрів України від 28.02.2023 №189 «Про затвердження Порядку проведення первинної оцінки стану імплементації актів права Європейського Союзу (acquis ЄС)». Вказано, що підходи до класифікації товарів, закріплені у названих актах права ЄС, мають враховуватися митними органами при прийнятті рішень щодо класифікації товарів згідно з УКТ ЗЕД та рішень щодо зобов`язуючої інформації з питань класифікації товарів (а.с.159зв.).

Також надані рішення про визначення коду товару від 11.12.2021 Одеської митниці від 25.06.2024 та від 15.06.2023 Львівської митниці стосовно товару «Інвалідний скутер з електроприводом «MEDI-MY160», «Моторний транспортний засіб, призначений для перевезення людей: електричний скутер модель Mobility Scooter EML49A-D», «Моторний транспортний засіб, призначений для перевезення людей: електричний скутер модель Wisking 4028», де код товару визначений як (а.с.164зв.-167).

У свою чергу, позивачем надано і висновок експерта №628/11.2025 від 11.11.2025 за результатами проведення судової товарознавчої експертизи. Експертиза проведена судовим експертом Зєлєніною Євгенією Володимирівною, яка діє на підставі свідоцтва №1886 від 09.06.2017, виданого згідно із рішенням Центральної експертно-кваліфікаційної комісії України.

За результатами проведеної експертизи встановлено, що товар - електроскутер модель KY160-A POWER WHEELCHAIR, згідно з Українським класифікатором товарів зовнішньоекономічної діяльності, за своїми характеристиками відповідає товарній позиції «Коляски інвалідні з двигуном або без двигуна чи з іншим механізмом для пересування», та коду УКТ ЗЕД 8713 90 00 00.

Надаючи правову оцінку відносинам, що виникли між сторонами у справі, суд виходить із такого.

За нормами статті 19 Конституції України правовий порядок в Україні ґрунтується на засадах, відповідно до яких ніхто не може бути примушений робити те, що не передбачено законодавством. Органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Засади державної митної справи, зокрема, процедури митного контролю та митного оформлення товарів, що переміщуються через митний кордон України, умови та порядок справляння митних платежів, визначаються Митним кодексом України (Митний кодекс, МК України).

За визначенням у пункті 24 частини першої статті 4 Митного кодексу України митний контроль це сукупність заходів, що здійснюються з метою забезпечення додержання норм цього Кодексу, законів та інших нормативно-правових актів з питань митної справи, міжнародних договорів України, укладених у встановленому законом порядку.

Як закріплено у частині першій статті 246 цього Кодексу метою митного оформлення є забезпечення дотримання встановленого законодавством України порядку переміщення товарів, транспортних засобів комерційного призначення через митний кордон України, а також забезпечення статистичного обліку ввезення на митну територію України, вивезення за її межі і транзиту через її територію товарів.

За змістом статті 248 Митного кодексу України митне оформлення розпочинається з моменту подання митному органу декларантом або уповноваженою ним особою митної декларації або документа, який відповідно до законодавства її замінює, та документів, необхідних для митного оформлення, а в разі електронного декларування - з моменту отримання митним органом від декларанта або уповноваженої ним особи електронної митної декларації або електронного документа, який відповідно до законодавства замінює митну декларацію.

Процедура декларування закріплена у статті 257 МК України.

Так, декларування здійснюється шляхом заявлення за встановленою формою (письмовою, усною, шляхом вчинення дій) точних відомостей про товари, мету їх переміщення через митний кордон України, а також відомостей, необхідних для здійснення їх митного контролю та митного оформлення. При застосуванні письмової форми декларування можуть використовуватися як електронні документи, так і документи на паперовому носії або їх електронні (скановані) копії, на які накладено електронний підпис декларанта або уповноваженої ним особи.

Умови та порядок декларування, перелік відомостей, необхідних для здійснення митного контролю та митного оформлення, визначаються цим Кодексом та міжнародними договорами України, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України. Положення про митні декларації та форми цих декларацій затверджуються Кабінетом Міністрів України, а порядок заповнення таких декларацій та інших документів, що застосовуються під час митного оформлення товарів, транспортних засобів комерційного призначення, - центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну фінансову політику.

Форми митних декларацій для декларування товарів, що переміщуються через митний кордон України підприємствами шляхом ввезення, вивезення або транзиту, а також для декларування товарів, що переміщуються через митний кордон України громадянами та декларуються за митною декларацією, передбаченою для підприємств, визначаються Конвенцією про спрощення формальностей у торгівлі товарами та Конвенцією про процедуру спільного транзиту.

Умови та порядок декларування, перелік відомостей, необхідних для здійснення митного контролю та митного оформлення товарів, що поміщуються у митний режим транзиту на умовах Конвенції про процедуру спільного транзиту, визначаються відповідно до положень зазначеної Конвенції.

Структура та застосування Української класифікації товарів зовнішньоекономічної діяльності реглементовані статтею 67 МК України.

Так, українська класифікація товарів зовнішньоекономічної діяльності (УКТ ЗЕД) складається на основі Гармонізованої системи опису та кодування товарів та затверджується законом про Митний тариф України.

В УКТ ЗЕД товари систематизовано за розділами, групами, товарними позиціями, товарними підпозиціями, найменування і цифрові коди яких уніфіковано з Гармонізованою системою опису та кодування товарів.

Для докладнішої товарної класифікації використовується сьомий, восьмий, дев`ятий та десятий знаки цифрового коду.

Структура десятизнакового цифрового кодового позначення товарів в УКТ ЗЕД включає код групи (перші два знаки), товарної позиції (перші чотири знаки), товарної підпозиції (перші шість знаків), товарної категорії (перші вісім знаків), товарної підкатегорії (десять знаків).

Ведення УКТ ЗЕД здійснює центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну митну політику, в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України (стаття 68 Митного кодексу).

Питання щодо класифікації товарів врегульовані у статті 67 Митного кодексу.

Товари при їх декларуванні підлягають класифікації, тобто у відношенні товарів визначаються коди відповідно до класифікаційних групувань, зазначених в УКТ ЗЕД.

Митні органи здійснюють контроль правильності класифікації товарів, поданих до митного оформлення, згідно з УКТ ЗЕД.

На вимогу посадової особи митного органу декларант або уповноважена ним особа зобов`язані надати усі наявні відомості, необхідні для підтвердження заявлених ними кодів товарів, поданих до митного оформлення, а також зразки таких товарів та/або техніко-технологічну документацію на них.

У разі виявлення під час митного оформлення товарів або після нього порушення правил класифікації товарів митний орган має право самостійно класифікувати такі товари.

Для цілей класифікації товарів під складним випадком класифікації товару розуміється випадок, коли у процесі контролю правильності заявленого декларантом або уповноваженою ним особою коду товару виникають суперечності щодо тлумачення положень УКТ ЗЕД, вирішення яких потребує додаткової інформації, спеціальних знань, проведення досліджень тощо.

Для цілей класифікації товарів під товарами з ідентичними характеристиками розуміються товари, які мають однакові характерні для них ознаки (фізичні характеристики, хімічний склад, призначення та порядок застосування тощо) і відмінності між цими товарами не впливають на характеристики, визначальні для класифікації таких товарів за одним класифікаційним кодом згідно з УКТ ЗЕД.

Штрафи та інші санкції за несплату митних платежів та за інші порушення, виявлені у зв`язку з неправильною класифікацією товарів, застосовуються митними органами виключно у разі, якщо прийняте митним органом рішення про класифікацію цих товарів у складному випадку було прийнято на підставі поданих заявником недостовірних документів, наданої ним недостовірної інформації та/або внаслідок ненадання заявником всієї наявної у нього інформації, необхідної для прийняття зазначеного рішення, що суттєво вплинуло на характер цього рішення.

Рішення митних органів щодо класифікації товарів для митних цілей є обов`язковими. Такі рішення оприлюднюються у встановленому законодавством порядку. У разі незгоди з рішенням митного органу щодо класифікації товару декларант або уповноважена ним особа має право оскаржити це рішення відповідно до глави 4 цього Кодексу.

Наявність рішення митних органів щодо класифікації товарів не є підставою для відмови у прийнятті рішення щодо зобов`язуючої інформації з питань класифікації товарів.

У разі якщо рішення щодо класифікації товарів суперечить рішенню щодо зобов`язуючої інформації з питань класифікації товарів щодо товарів з ідентичними характеристиками, рішення щодо класифікації товарів підлягає скасуванню. У такому разі рішення щодо класифікації товарів втрачає чинність з моменту набрання чинності рішенням щодо зобов`язуючої інформації з питань класифікації товарів, а підприємство не несе відповідальності за негативні наслідки застосування рішення щодо класифікації товарів з моменту його прийняття до моменту його скасування.

Висновки інших органів, установ та організацій щодо визначення кодів товарів згідно з УКТ ЗЕД при митному оформленні мають інформаційний або довідковий характер.

За змістом статті 69 Митного кодексу товари при їх декларуванні підлягають класифікації, тобто у відношенні товарів визначаються коди відповідно до класифікаційних групувань, зазначених в УКТ ЗЕД.

Митні органи здійснюють контроль правильності класифікації товарів, поданих до митного оформлення, згідно з УКТ ЗЕД. На вимогу посадової особи митного органу декларант зобов`язаний надати усі наявні відомості, необхідні для підтвердження заявлених кодів товарів, поданих до митного оформлення, а також зразки таких товарів та/або техніко-технологічну документацію на них.

У разі виявлення під час митного оформлення товарів або після нього порушення правил класифікації товарів митний орган має право самостійно класифікувати такі товари.

Процедуру ведення УКТ ЗЕД визначено Порядком ведення Української класифікації товарів зовнішньоекономічної діяльності, затвердженим постановою Кабінету Міністрів України від 21.05.2012 №428 (Порядок №428).

За положеннями пункту 2 Порядку №428 УКТЗЕД є товарною номенклатурою Митного тарифу України, затвердженого Законом України «Про Митний тариф України», що використовується для цілей тарифного та інших видів регулювання зовнішньоекономічної діяльності, ведення статистики зовнішньої торгівлі та здійснення митного оформлення товарів.

Пунктом 3 Порядку №428 визначено, що УКТЗЕД складається на основі Гармонізованої системи опису та кодування товарів Всесвітньої митної організації (далі - Гармонізована система) з урахуванням Комбінованої номенклатури Європейського Союзу (далі - Комбінована номенклатура).

Функції з ведення УКТЗЕД здійснюються Держмитслужбою (пункт 4 Порядку №428).

За нормами пункту 5 Порядку №428 для виконання функцій з ведення УКТЗЕД Держмитслужба має право:

1) одержувати в установленому порядку від центральних органів виконавчої влади необхідну інформацію;

2) залучати фахівців центральних органів виконавчої влади та наукових установ до роботи з ведення УКТЗЕД.

У відповідності до пункту 5- 1 Порядку №428 з метою забезпечення однакового застосування всіма митними органами правил класифікації товарів рішення щодо класифікації товарів згідно з УКТЗЕД та рішення щодо зобов`язуючої інформації з питань класифікації товарів приймаються митними органами з урахуванням підходів до класифікації окремих товарів згідно з Комбінованою номенклатурою, закріплених у відповідних актах права Європейського Союзу (acquis ЄС), за умови, що такі підходи не суперечать положенням Міжнародної конвенції про Гармонізовану систему опису та кодування товарів.

Перелік актів права Європейського Союзу (acquis ЄС) з питань класифікації окремих товарів згідно з Комбінованою номенклатурою оприлюднюється та актуалізується Держмитслужбою на її офіційному веб-сайті. Такий перелік має містити: назву акта права Європейського Союзу (acquis ЄС), код (на рівні 8 знаків) та опис товару, зазначений у такому акті.

За нормами пункту 6 цього Порядку пропозиції щодо внесення змін до УКТЗЕД у зв`язку із змінами, що вносяться Всесвітньою митною організацією до Гармонізованої системи, а також Європейським Союзом до Комбінованої номенклатури, надсилаються Держмитслужбою до Мінфіну для їх опрацювання та подання Мінекономіки з метою врахування під час підготовки пропозицій щодо внесення змін до Митного тарифу України.

За поданням центральних органів виконавчої влади Держмитслужба приймає рішення щодо можливості деталізації товарів в УКТЗЕД на національному рівні (далі - рішення щодо можливості деталізації товарів) з урахуванням загальноприйнятих правил класифікації товарів у Гармонізованій системі. Така деталізація проводиться на рівні дев`ятого і десятого знаків товарного коду з метою забезпечення захисту національного товаровиробника шляхом вжиття заходів з тарифного та інших видів регулювання зовнішньоекономічної діяльності та вдосконалення статистичного обліку (пункт 7 Порядку №428).

У відповідності до пункту 8 Порядку ведення УКТ ЗЕД рішення щодо можливості деталізації товарів приймається на підставі інформації, яка надається Держмитслужбі центральними органами виконавчої влади і містить: - обґрунтування потреби проведення деталізації товарів в УКТЗЕД на національному рівні (далі - деталізація товарів); - код товару, що деталізується на національному рівні, згідно з УКТЗЕД; - текстовий опис товарів, для яких в УКТЗЕД виділяються окремі коди; - відомості про походження, склад, призначення, галузь використання товару тощо; - характерні ознаки, які відрізняють товар, що деталізується на національному рівні, від інших подібних товарів.

До зазначеної інформації додається нормативно-технічна документація на товар з визначенням показників, за якими проводиться ідентифікація товару, що деталізується на національному рівні.

Згідно із пунктом 9 Порядку ведення УКТ ЗЕД якщо Держмитслужбою визнано можливим проведення деталізації товарів, у рішенні щодо можливості деталізації товарів зазначаються: 1) коди товарів, що деталізовані на національному рівні, згідно з УКТЗЕД; 2) текстовий опис товарів, що деталізовані на національному рівні; 3) додаткова примітка України стосовно класифікації товарів, що деталізовані на національному рівні (у разі потреби); 4) одиниці виміру та обліку товарів, що деталізовані на національному рівні.

УКТЗЕД складається на основі Гармонізованої системи Всесвітньої митної організації з урахуванням Комбінованої номенклатури Європейського Союзу (далі - Комбінована номенклатура).

УКТЗЕД - це систематизований перелік товарів, який складається з кодів товарів та найменувань для цих кодів. Як уже зазначалось вище, в УКТ ЗЕД товари систематизовано за розділами, групами, товарними позиціями, товарними підпозиціями, найменування і цифрові коди яких уніфіковано з Гармонізованою системою.

Для докладнішої товарної класифікації використовується сьомий, восьмий, дев`ятий та десятий знаки цифрового коду. Структура десятизнакового цифрового кодового позначення товарів в УКТ ЗЕД включає код групи (перші два знаки), товарної позиції (перші чотири знаки), товарної підпозиції (перші шість знаків), товарної категорії (перші вісім знаків), товарної підкатегорії (десять знаків).

Порядок роботи спеціалізованого підрозділу митного органу з питань класифікації товарів (далі - Підрозділ), підрозділу митного оформлення (далі - ПМО), підрозділу митних компетенцій митного органу під час здійснення контролю правильності класифікації товарів, прийняття рішень щодо класифікації товарів, здійснення митних процедур, пов`язаних з контролем правильності класифікації товарів при митному контролі та митному оформленні товарів, що переміщуються через митний кордон України (далі - товари), порядок взаємодії з іншими структурними підрозділами митного органу при вирішенні питань класифікації товарів згідно з УКТ ЗЕД визначений Порядком роботи митних органів при вирішенні питань класифікації товарів, що переміщуються через митний кордон України, затверджений наказом Міністерства фінансів України від 30.05.2012 №650 (Порядок №650).

Відповідно до пункту 2 розділу І Порядку №650 у цьому Порядку терміни вживаються у такому значенні:

класифікаційна робота - сукупність заходів, що здійснюють посадові особи митних органів для забезпечення правильності класифікації товарів;

класифікація товару - визначення коду товару відповідно до вимог Основних правил інтерпретації УКТ ЗЕД, передбачених Законом України «Про Митний тариф України» (далі - Основні правила інтерпретації УКТ ЗЕД), з урахуванням Пояснень до УКТ ЗЕД, рішень Комітету з Гармонізованої системи опису та кодування товарів Всесвітньої митної організації, методичних рекомендацій щодо класифікації окремих товарів згідно з вимогами УКТ ЗЕД, розроблених центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну митну політику відповідно до вимог Митного кодексу України (далі - Кодекс), до початку переміщення товару через митний кордон України, під час митного оформлення та після завершення митного оформлення;

контроль правильності класифікації товарів - перевірка відповідності опису товару та відповідного йому коду в митній декларації вимогам Основних правил інтерпретації УКТ ЗЕД під час проведення процедур його митного контролю та митного оформлення або після них;

рішення щодо класифікації товарів (далі - Рішення) - рішення митного органу, яке приймається за формою згідно з додатком 1 до цього Порядку.

Контроль правильності класифікації товарів, а також процедура прийняття рішень та порядок взаємодії з ПМО закріплено у розділі II Порядку №650.

Так, посадові особи Підрозділу, ПМО здійснюють контроль правильності класифікації товарів під час виконання митних формальностей. Обсяг митного контролю, достатнього для забезпечення додержання правил класифікації товарів, визначається на підставі результатів застосування системи управління ризиками.

Контроль правильності класифікації товарів здійснюється шляхом перевірки відповідності:

опису товару в митній декларації процедурі декларування відповідно до вимог Кодексу;

відомостей про товар та код товару згідно з УКТ ЗЕД, заявлених у митній декларації, відомостям про товар (найменування, опис, визначальні характеристики для класифікації товарів тощо), зазначеним у наданих для митного контролю документах, шляхом перевірки дотримання вимог Основних правил інтерпретації УКТ ЗЕД, із врахуванням Пояснень до УКТ ЗЕД, рекомендацій, розроблених центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну митну політику, відповідно до вимог Кодексу.

У разі якщо посадова особа ПМО не може однозначно перевірити правильність класифікації товарів на підставі задекларованих відомостей, така посадова особа у паперовій або електронній формі надсилає повідомлення декларанту або уповноваженій ним особі про необхідність надання додаткових документів та/або відомостей, які підтверджують задекларований код товару згідно з УКТ ЗЕД. Строк надання додаткових документів та/або відомостей не має перевищувати 10 календарних днів з дня отримання такого повідомлення.

У разі відмови у наданні або ненаданні додаткових документів та/або відомостей, які підтверджують задекларований код товару згідно з УКТ ЗЕД, у строк, встановлений пунктом 3 цього розділу, перевірка правильності класифікації товарів здійснюється за наявними документами та/або відомостями з використанням довідкової інформації.

З метою забезпечення належного рівня участі України в міжнародних торговельно- економічних відносинах та наближення нормативно-правової бази України до системи загальновизнаних норм міжнародного права Указом Президента України від 17.05.2002 №466/2002 було постановлено приєднатися до Міжнародної конвенції про Гармонізовану систему опису та кодування товарів від 14.06.1983 (Гармонізована система).

Згідно з пунктом «а» статті 3 Міжнародної конвенції про Гармонізовану систему опису та кодування товарів (дата підписання 14.06.1983), що є частиною національного законодавства, Договірна Сторона Конвенції зобов`язується, що її митно-статистичні номенклатури будуть знаходиться відповідно до Гармонізованої системи з моменту набуття чинності справжньої Конвенції по відношенню до цієї Сторони. Тим самим вона зобов`язується по відношенню до своєї номенклатури митних тарифів і статистичної номенклатури: використовувати всі товарні позиції і субпозиції Гармонізованої системи, а також цифрові коди, що відносяться до них, без яких-небудь доповнень або змін; застосовувати основні правила класифікації для тлумачення Гармонізованої системи, а також всі примітки до розділів, груп і субпозицій і не змінювати об`єм розділів, груп, товарних позицій і субпозицій Гармонізованої системи; дотримуватись порядку кодування, прийнятий в Гармонізованій системі.

За нормами пункту 5 статті 4 Міжнародної конвенції про Гармонізовану систему опису та кодування товарів країна, що розвивається, яка частково застосовує Гармонізовану систему відповідно до положень цієї статті, стаючи Договірною Стороною, може повідомити Генерального Секретаря, що вона офіційно зобов`язується застосовувати шестизначну Гармонізовану систему в повному обсязі через три роки, з дати, з якої ця Конвенція набирає чинності.

Товарний код за Гармонізованою системою побудовано на шести знаках, тому всі коди товарних номенклатур, які базуються на Гармонізованій системі, співпадають на рівні перших шести знаків. Кожні 5 років у Гармонізовану систему вносяться зміни.

Для класифікації (кодування) товарів при митному оформленні використовують Митний тариф України, який систематизовано згідно з Українською класифікацією товарів зовнішньоекономічної діяльності (УКТЗЕД), складеною на основі Гармонізованої системи опису та кодування товарів, та затверджено Законом України від 19.10.2022 № 2697-IX «Про Митний тариф України». Структура десятизнакового цифрового кодового позначення товарів в УКТ ЗЕД включає код групи (перші два знаки), товарної позиції (перші чотири знаки), товарної пiдпозицiї (першi шість знаків), товарної категорії (першi вісім знаків), товарної пiдкатегорiї (десять знакiв).

За змістом розділу «Особливість застосування Української класифікації товарів зовнішньоекономічної діяльності» Закону України «Про Митний тариф України» якщо в Українській класифікації товарів зовнішньоекономічної діяльності (далі - УКТ ЗЕД), складеній на основі Гармонізованої системи опису та кодування товарів і Комбінованої номенклатури Європейського Союзу, виявлено неточності перекладу з офіційної мови оригіналу українською мовою назв позицій, підпозицій, а також текстів приміток до розділів, груп, позицій, підпозицій та додаткових приміток, за основу приймаються тексти офіційних видань Гармонізованої системи опису та кодування товарів і Комбінованої номенклатури Європейського Союзу.

Постановою Кабінету Міністрів України від 05.04.2012 № 321 затверджено Порядок забезпечення допоміжними засобами реабілітації (технічними та іншими засобами реабілітації) осіб з інвалідністю, дітей з інвалідністю та інших окремих категорій населення і виплати грошової компенсації вартості за самостійно придбані такі засоби

У пункті 33 цього Порядку закріплено, що особи з інвалідністю, діти з інвалідністю, військовослужбовці, постраждалі, потерпілі від нещасних випадків на виробництві або професійних захворювань, особи з інвалідністю з числа іноземців, особи без громадянства, які постійно проживають в Україні, та особи, яких визнано біженцями чи особами, які потребують додаткового захисту, забезпечуються за заявою про забезпечення засобом реабілітації (виплату компенсації) базовими моделями технічних засобів реабілітації на мінімальний строк або моделями підвищеної надійності та функціональності на максимальний строк, передбачений переліком згідно з додатком 1 до постанови.

Особи з інвалідністю, діти з інвалідністю, військовослужбовці, постраждалі, потерпілі від нещасних випадків на виробництві або професійних захворювань, особи з інвалідністю з числа іноземців, особи без громадянства, які постійно проживають в Україні, та особи, яких визнано біженцями чи особами, які потребують додаткового захисту, забезпечуються відповідно до їх функціональних можливостей кріслами колісними таких видів: крісло-каталка; низькоактивне крісло колісне; середньоактивне крісло колісне; активне крісло колісне; багатофункціональне крісло колісне; крісло колісне з електроприводом; електроскутер; дорожнє крісло колісне; повзуни, дошка для пересування (коляска малогабаритна); триколісний велосипед.

Постановою Кабінету Міністрів України від 02.02.2011 № 79 «Деякі питання реалізації підпункту 197.1.3 пункту 197.1 статті 197 Податкового кодексу України» в розділі «Крісла колісні (інвалідні візки)» за кодом 8713 90 00 00 визначено: крісла колісні з електроприводом, електроскутери.

Основними правилами інтерпретації УКТЗЕД передбачено, що класифікація товарів УКТ ЗЕД здійснюється за такими правилами: Назви розділів, груп і підгруп наводяться лише для зручності користування УКТ ЗЕД; для юридичних цілей класифікація товарів в УКТЗЕД здійснюється виходячи з назв товарних позицій і відповідних приміток до розділів чи груп і, якщо цими назвами не передбачено іншого, відповідно до таких правил: (a) будь-яке посилання в назві товарної позиції на будь-який виріб стосується також некомплектного чи незавершеного виробу за умови, що він має основну властивість комплектного чи завершеного виробу. Це правило стосується також комплектного чи завершеного виробу (або такого, що класифікується як комплектний чи завершений згідно з цим правилом), незібраного чи розібраного; будь-яке посилання в назві товарної позиції на будь-який матеріал чи речовину стосується також сумішей або сполук цього матеріалу чи речовини з іншими матеріалами чи речовинами. Будь-яке посилання на товар з певного матеріалу чи речовини розглядається як посилання на товар, що повністю або частково складається з цього матеріалу чи речовини. Класифікація товару, що складається більше ніж з одного матеріалу чи речовини, здійснюється відповідно до вимог правила 3.

Пунктом 6 Основних правил інтерпретації УКТЗЕД закріплено, що для юридичних цілей класифікація товарів у товарних під позиціях, товарних категоріях і товарних під категоріях здійснюється відповідно до назви останніх, а також приміток, які їх стосуються, з урахуванням певних застережень (mutatis mutandis), положень вищезазначених правил за умови, що порівнювати можна лише назви одного рівня деталізації. Для цілей цього правила також можуть застосовуватися відповідні примітки до розділів і груп, якщо в контексті не зазначено інше.

Разом з тим, згідно з пунктом 3 Основних правил інтерпретації УКТЗЕД разі коли згідно з правилом 2 (b) або з будь-яких інших причин товар на перший погляд (prima facie) можна віднести до двох чи більше товарних позицій, його класифікація здійснюється таким чином: (a) перевага надається тій товарній позиції, в якій товар описується конкретніше порівняно з товарними позиціями, де дається більш загальний його опис. Проте в разі коли кожна з двох або більше товарних позицій стосується лише частини матеріалів чи речовин, що входять до складу суміші чи багатокомпонентного товару, або лише частини товарів, що надходять у продаж у наборі для роздрібної торгівлі, такі товарні позиції вважаються рівнозначними щодо цього товару, навіть якщо в одній з них подається повніший або точніший опис цього товару; (b) суміші, багатокомпонентні товари, які складаються з різних матеріалів або вироблені з різних компонентів, товари, що надходять у продаж у наборах для роздрібної торгівлі, класифікація яких не може здійснюватися згідно з правилом 3 (a), повинні класифікуватися за тим матеріалом чи компонентом, який визначає основні властивості цих товарів, за умови, що цей критерій можна застосувати; (c) товар, класифікацію якого не можна здійснити відповідно до правила 3 (a) або 3 (b), повинен класифікуватися в товарній позиції з найбільшим порядковим номером серед номерів товарних позицій, що розглядаються.

Товар, який не може бути класифікований згідно з вищезазначеними правилами, класифікується в товарній позиції, яка відповідає товарам, що найбільше подібні до тих, що розглядаються (пункт 4 Основних правил інтерпретації УКТЗЕД).__

За змістом Пояснень до Української класифікації товарів зовнішньоекономічної діяльності, затверджених наказом Державної митної служби України від 14.07.2020 № 256, до товарної позиції 8713 включаються: 8713 Коляски для людей, не здатних пересуватися самостійно, з двигуном або без двигуна чи з іншим механізмом для пересування: 8713 10 00 00- без механізму для пересування 8713 90 00 00 - інші.

До цієї товарної позиції включаються коляски, крісла-коляски, чи аналогічні транспортні засоби, які сконструйовані спеціально для перевезення інвалідів, незалежно від того, мають вони механічний привод чи ні.

Транспортні засоби, що мають механічний привід, як правило, приводяться в рух від легкого мотора чи руками за допомогою важеля або ручного механізму. Інший тип інвалідних колясок приводиться в рух штовханням або обертанням коліс за допомогою рук.

До цієї товарної позиції не включаються: (a)звичайні транспортні засоби, пристосовані для використання людьми, не здатними пересуватися (наприклад, автомобіль, обладнаний пристроями ручного керування зчепленням, акселератором і т.п. (товарна позиція 8703), чи двоколісний велосипед, обладнаний спеціальним пристроєм і приводиться в рух однією ногою (товарна позиція 8712); (b)носилки на роликах (товарна позиція 9402). Додаткові пояснення до товарних категорій: 8713 90 00 Моторизовані транспортні засоби спеціального призначення для людей, не здатних пересуватися самостійно, відрізняються від транспортних засобів товарної позиції 8703 головним чином тому, що вони мають: максимальну швидкість 10 км/год, тобто швидкість бистрого ходу; максимальну ширину 80 см; дві пари коліс, що торкаються землі; спеціальні пристосування для полегшення пересування (наприклад підставка для стабілізації ніг).

Такі транспортні засоби можуть мати: додатковий набір коліс (протиперекидувачі); рульове керування та інші важелі керування (наприклад, джойстик), зручні для маніпулювання; такі важелі керування зазвичай прикріплені до одного з підлокітників; вони не бувають у вигляді окремої рульової колонки з регульованим нахилом.

До цієї товарної категорії включаються транспортні засоби з електричним приводом, подібні кріслам-коляскам, призначеним лише для перевезення людей, не здатних до пересування. Однак, до цієї товарної категорії не включаються скутери з приводом (мобільні скутери), оснащені окремою рульовою колонкою з регульованим нахилом.

Товарна позиція УКТЗЕД має наступний текстовий опис: «Автомобілі легкові та інші моторні транспортні засоби, призначені головним чином для перевезення людей (крім моторних транспортних засобів товарної позиції 8702), включаючи вантажопасажирські автомобілі-фургони та гоночні автомобілі: інші».

В поясненнях до товарної позиції 8703 УКТЗЕД зазначено, що до цієї товарної позиції включаються моторні транспортні засоби різних видів (включаючи автомобілі-амфібії), призначені для перевезення людей; проте до неї не включаються моторні транспортні засоби товарної позиції 8702. У транспортних засобів цієї товарної позиції можуть бути двигуни будь-якого типу (двигуни внутрішнього згоряння, електродвигуни, газотурбінні двигуни, комбінації двигуна внутрішнього згоряння з одним або декількома електродвигунами і т.п.).

На підставі з`ясованих у справі обставин і наведених правових норм, суд приходить до наступних висновків.

Суд враховує, по-перше, що у грудні 2022 року товариством позивача ввозився на митну територію України аналогічний товар (крісло колісне з електроприводом) KY160-A і такий товар розмитнювався за кодом УКТЗЕД , що підтверджується митною декларацією 22UA89U5 від 15.12.2022. При цьому, правильність визначення такого коду УКТЗЕД не ставилась митним органом під сумнів. У той же час, доводи митного органу проте, що ще раніше у минулому (2020 і 2021 роках) мало місце самостійне оформлення скутера цієї ж моделі «KY160-A» торгівельної марки «Kaiyang» за кодом УКТЗЕД зі ставкою мита 12%, суд відхиляє, оскільки у подальшому позивач декларував такий товар за кодом УКТЗЕД і такий код не ставився під сумнів митницею. Таким чином, на що суд звертає особливу увагу, позивачем попереднє до спірного ввезення подібного товару на митну територію Україну здійснено із оформленням такого товару при митному контролі за кодом УКТЗЕД .

Суд погоджується із доводами товариства про те, що цільове призначення у товарів згідно коду УКТЗЕД 8713 та 870310 є різним.

Також суд зважає і на те, що товариством «Інвапол» надані документи, які підтверджують придбання і подальшу реалізацію для використання відповідних товарів саме для забезпечення потреб осіб із інвалідністю.

Суд бере до уваги і опис призначення відповідного товару у паспорті такого товару, а саме: для хворих з порушенням чи частковою втратою функцій нижніх кінцівок для пересування на майданчиках і дорогах з твердим покриттям, а також те, що товариство «Інвапол» з 2010 року забезпечує людей з особливими потребами допоміжними засобами реабілітації за бюджетною програмою.

При цьому, позивач наголошував на необґрунтованій зміні опису товару, про який йдеться, що і призвело до зміни коду.

Так, цільове призначення товарів у товарній позиції 8713 10 00 і 870310, - різне.

У законодавстві дійсно відсутня чітка деталізація і регламентація класифікації безпосередньо для такого товару, який імпортувався, що і призвело до спірної ситуації. При цьому, наприклад, у постанові Кабінету Міністрів України від 02.02.2011 №79 «Деякі питання реалізації підпункту 197.1.3 пункту 197.1 статті 197 Податкового кодексу України», як вже зазначалося, в розділі «Крісла колісні (інвалідні візки)» за кодом 8713 90 00 00 визначено: крісла колісні з електроприводом, електроскутери.

Стосовно класифікаційних рішень інших держав Європейського Союзу щодо подібних товарів, то митний орган не довів наявності обов`язку у позивача проводити відповідну класифікацію виключно так, як це здійснюють у державах-членах Європейського Союзу. Також суд враховує, що у країнах Європейського Союзу значно кращий стан і якість дорожньої інфраструктури, тому дійсно подібний товар може широко використовуватися не лише особами з інвалідністю.

Щодо посилання як обґрунтування класифікації товарів за кодом на Імплементаційний регламент №2021/1367 від 06.08.2021, то хоча у ньому і зазначалося питання класифікації чотириколісного транспортного засобу з електродвигуном із максимальним навантаженням 130 кг із можливістю розвивати швидкість до 15-16 км/год за кодом 87031018; разом із тим митний орган не довів на час виникнення спірних відносин обов`язку проводити відповідну класифікацію безпосередньо на підставі норм права Європейського Союзу, як і відповідності імпортованому у спірному випадку товару названому у відповідному регламенті; судом також не встановлено такої подібності/відповідності.

До того ж, як вбачається із поданої інформації із офіційного веб-сайту бази даних класифікаційних рішень адміністрацій країн Європейського (рішення в BTI): від 12.07.2024 №DKBTI24-0641477 (Данія), від 26.10.2024 №PLBTIWIT- 2022-001223 (Польща), митницею не доведено аналогічність товару, зважаючи на різні характеристики відповідних товарів.

Крім того, Пояснення до УКТЗЕД розробляються та затверджуються Держмитслужбою з урахуванням змін, Комбінованої номенклатури Європейського Союзу; у разі потреби Держмитслужба повинна приводити у відповідність відповідні Пояснення до УКТЗЕД до Комбінованої номенклатури Європейського Союзу, тим більш, якщо митниці при визначенні коду товару користуються саме її нормами. Докази ж того, що таке приведення у частині товару, який імпортувався у досліджуваному випадку, мало місце - відсутні.

При цьому, Київською митницею у відзиві зазначено, що класифікація товарів для цілей митного оформлення здійснюється відповідно до вимог Української класифікації товарів зовнішньоекономічної діяльності, що є товарною номенклатурою Митного тарифу України, затвердженого Законом України «Про Митний тариф України», Основних правил інтерпретації УКТ ЗЕД.

Суд погоджується із доводами позивача про те, що при віднесенні товару до тієї чи іншої позиції слід виходити з більш конкретного опису товару, його характеристик та призначення.

При цьому, від коду товару залежить ставка мита. Суд звертає увагу, що митницею застосовано до ввезеного позивачем товару ставку мита такого ж розміру як і до звичайних автомобілів, що є несправедливим і неспівмірним.

Щодо рішень інших митниць по класифікації подібних товарів (Львівської та Одеської), на які Київська митниця посилалася у відзиві, то, по-перше, відповідач не довів, що такі товари є ідентичними або ж аналогічними (із поданих суду примірників таких рішень вбачається відмінні характеристики товарів); так само не спростованими залишилися доводи товариства позивача про оскарження цих рішень у судовому порядку.

Стосовно посилань Київської митниці на те, що до товарної позиції 8703 10 відносяться транспортні засоби, спеціально призначені для пересування снігом, а також спеціальні автомобілі для перевезення спортсменів на майданчики для гри в гольф та аналогічні транспортні засоби, і необхідність прирівняння і класифікації до таких аналогічних транспортних засобів і товарів у спірному випадку, суд зазначає неконкретизацію у частині «аналогічні транспортні засоби» у Поясненнях до УКТ ЗЕД, а також недоведення того, що транспортні засоби для пересування снігом та автомобілів для перевезення спортсменів на майданчики для гри в гольф є аналогічним товару, який розмитнювався у цьому випадку.

Також суд звертає увагу, що у відзиві на позовну заяву Київською митницею наголошено, що транспортні засоби, обладнані окремою регульованою рульовою колонкою та ті, що розвивають швидкість понад 10 км/год не включаються до товарної позиції 8713. У той же час у цьому випадку швидкість спірного товару (коляски інвалідної з електродвигуном) не може перевищувати 6 км/год.

До всього викладеного, суд бере до уваги і висновок експерта №628/11.2025 від 11.11.2025 за результатами проведення судової товарознавчої експертизи, у відповідності до якого товар - електроскутер модель KY160-A POWER WHEELCHAIR, згідно з Українським класифікатором товарів зовнішньоекономічної діяльності за своїми характеристиками відповідає товарній позиції «Коляски інвалідні з двигуном або без двигуна чи з іншим механізмом для пересування», та коду УКТ ЗЕД 8713 90 00 00.

У зв`язку із цим, суд приходить до висновку, що відповідач у випадку, який розглядається, не довів правильності і правомірності класифікації товарів за кодом УКТ ЗЕД 8703 10 18 10, а доводи товариства позивача про правильність визначення коду товару, про який йдеться, за УКТ ЗЕД як 8713 90 00 00, у сукупності переважають аргументи відповідачів.

За змістом частини першої статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

За правилами частини другої цієї ж статті 77 в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

У відповідності до частини другої статті 2 Кодексу адміністративного судочинства України у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); безсторонньо (неупереджено); добросовісно; розсудливо; з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; своєчасно, тобто протягом розумного строку.

У той же час, рішення щодо класифікації товарів №24UA0-KT у випадку, який розглядається, не відповідає таким критеріям. Так само митницею не доведено правильність визначення коду товару як . У зв`язку із цим, суд резюмує необхідність визнання протиправним і скасування такого рішення.

Що ж до картки відмови в прийнятті митної декларації №UA100440/2024/000216, то вона є похідною від рішення про визначення коду товару, тому і вимога про визнання її протиправною та скасування також підлягає задоволенню.

За наведеного, суд доходить висновку про необхідність задоволення позовних вимог.

Щодо розподілу судових витрат суд зазначає, що при зверненні до суду позивачем сплачено судовий збір у розмірі 6056 грн згідно із платіжною інструкцією №3045 від 14.08.2024, тож керуючись статтею 139 Кодексу адміністративного судочинства України, беручи до уваги результат вирішення спору, суд присуджує позивачу 6056 грн понесених витрат з оплати судового збору за рахунок бюджетних асигнувань відповідача.

Керуючись статтями 9, 14, 73-78, 90, 139, 143, 159, 162, 242-246, 250, 255 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

в и р і ш и в:

адміністративний позов Товариства з обмеженою відповідальністю «Інвапол» - задовольнити повністю.

Визнати протиправними та скасувати рішення Київської митниці щодо класифікації товарів №24UA0-KT від 12.08.2024 та картку відмови №UA100440/2024/000216 в прийнятті митної декларації, митному оформлені випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення.

Стягнути за рахунок бюджетних асигнувань Київської митниці (код ЄДРПОУ ВП: 43997555; місцезнаходження: 03124, м. Київ, бульвар Гавела Вацлава, буд. 8-А) на користь Товариства з обмеженою відповідальністю «Інвапол» (, місцезнаходження: 03680, м. Київ, вул. Академіка Кримського, буд. 27) 6056,00 грн (шість тисяч п`ятдесят шість гривень) сплаченого судового збору.

Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті апеляційного провадження чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається до Шостого апеляційного адміністративного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

У разі оголошення судом лише вступної та резолютивної частини рішення, або розгляду справи в порядку письмового провадження, апеляційна скарга подається протягом тридцяти днів з дня складення повного тексту рішення.

Суддя Скрипка І.М.