Справа № 592/18907/25
Суддя: Костенко В. Г.
Дата ухвалення: 2025-11-26 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

Провадження № 2-а/592/296/25
УХВАЛА

26 листопада 2025 року м.Суми

Ковпаківський районний суд м. Суми у складі головуючого судді Костенко В.Г., розглянувши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до ІНФОРМАЦІЯ_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 про скасування постанови у справі про адміністративне правопорушення ,

ВСТАНОВИВ:

19.11.2025 позивач звернувся до суду з позовною заявою й просив поновити строк оскарження постанови у справі про адміністративні правопорушення, скасувати постанову № СУ 2286/2025 від 20.10.2025.

Вимоги зокрема мотивував тим, що 14.11.2025 від державного виконавця дізнався про винесення постанови та 13.11.2025 ознайомився з нею у виконавчому провадженні. Поважність пропуску строку обгартовує тим, що йому не було вручена копії протоколу про адміністративне правопорушення та оскаржуваної постанови.

З протоколу доданого до заяви вбачається, що 15.10.2025 складений протокол відносно позивача за вчинення правопорушення передбаченого ч. 3 ст. 210-1 КУпАП та розгляд справи про адміністративне правопорушення відбудеться о 10-30 год. 20.10.2025. Копія протоколу вручена позивачу про що є розпис.

Тобто позивач був повідомлений про час розгляду справи. У день розгляду справи винесена оскаржувана постанова.

Разом з позивач не повідомив суду поважних причин з яких він не з`явився на розгляд справи та не повідомив дій які він вжив для отримання оскаржуваної постанови. Він не зазначив та не надав доказів на підтвердження таких обставин.

З наведеного вбачається, що матеріали додані до позовної заяви спростовують доводи позивача зазначені на підтвердження поважності причин пропуску позовної заяви.

Порядок здійснення судочинства в адміністративних судах визначає Кодекс Адміністративного судочинства України.

Відповідно до статті 289 КпАП України скаргу на постанову по справі про адміністративне правопорушення може бути подано протягом десяти днів з дня винесення постанови, а щодо постанов по справі про адміністративні правопорушення у сфері забезпечення безпеки дорожнього руху, у тому числі зафіксовані в автоматичному режимі, - протягом десяти днів з дня вручення такої постанови.

Згідно частини другої статті 286 КАС України позовну заяву щодо оскарження рішень суб`єктів владних повноважень у справах про притягнення до адміністративної відповідальності може бути подано протягом десяти днів з дня ухвалення відповідного рішення (постанови), а щодо рішень (постанов) по справі про адміністративні правопорушення у сфері забезпечення безпеки дорожнього руху, у тому числі зафіксовані в автоматичному режимі, - протягом десяти днів з дня вручення такого рішення (постанови).

Відтак строк звернення до адміністративного суду по оскарженню постанови від 20.10.2025 сплив 30.10.2025, тобто через десять днів після її винесення. Позивач подав позов лише 19.11.2025, тобто з пропуском строку на понад три місяці.

Частиною першої статті 5 КАС України передбачено, що кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до адміністративного суду, якщо вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб`єкта владних повноважень порушені її права, свободи або законні інтереси, і просити про їх захист.

Умовою прийнятності позовної заяви до розгляду є її відповідність вимогам щодо форми і змісту, які визначені у статті 160, 161 КАС України, а також дотриманні строків звернення до суду, обов`язковому поданні переліку матеріалів, що повинні бути додані до неї, в тому числі і в частині сплати судового збору та, у разі пропуску строку звернення до суду, подання відповідного клопотання про його поновлення, доказів поважності причин його пропуску.

Тож право на судовий захист не є абсолютним. Законодавством встановлені вимоги, зокрема, щодо необхідності дотримання особою, яка звертається до суду за захистом прав, свобод та інтересів, відповідних строків.

Частина перша статті 118 КАС України визначає, що процесуальні строки - це встановлені законом або судом строки, у межах яких вчиняються процесуальні дії. Процесуальні строки встановлюються законом, а якщо такі строки законом не визначені - встановлюються судом.

Процесуальні строки визначаються днями, місяцями і роками, а також можуть визначатися вказівкою на подію, яка повинна неминуче настати.

Правові висновки щодо порядку застосування статті 118 КАС України викладені, зокрема у постановах Верховного Суду 17 вересня 2021 року у справі № 420/473/20, від 5 травня 2022 року у справі № 240/10663/20, від 1 червня 2022 року у справі № 460/100/21, від 18 січня 2023 року у справі № 160/6211/21 та від 14 березня 2023 року у справі № 160/26351/21.

Відповідно до частин першої та другої статті 122 КАС України позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами. Для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Наслідки пропущення строків звернення до адміністративного суду регламентовані статтею 123 КАС України, відповідно до частини першої якої у разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду з заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду або вказати інші підстави для поновлення строку.

Частиною другою цієї ж статті передбачено, що якщо заяву не буде подано особою в зазначений строк або вказані нею підстави для поновлення строку звернення до адміністративного суду будуть визнані неповажними, суд повертає позовну заяву.

Таким чином, строк звернення до адміністративного суду - це проміжок часу після виникнення спору у публічно-правових відносинах, протягом якого особа має право звернутися до адміністративного суду із заявою за вирішенням цього спору і захистом своїх прав, свобод чи інтересів.

Вищенаведений висновок узгоджується з правовою позицією Верховного Суду, викладеною, зокрема у постановах від 17 вересня 2021 року у справі № 420/473/20 та від 05 липня 2023 року у справі № 380/15396/22.

На думку суду, наведені у заяві про поновлення строку звернення до суду підстави пропуску такого строку слід визнати неповажними, з огляду на наступне.

У контексті наведених положень закону й правових позицій слід зазначити, що право на звернення до суду не є абсолютним і може бути обмеженим, в тому числі і встановленням строків для звернення до суду, якими чинне законодавство обмежує звернення до суду за захистом прав, свобод та інтересів певним строком.

Поважними причинами пропуску строку звернення до суду можуть бути визнані лише ті обставини, які є об`єктивно непереборними, не залежать від волевиявлення особи позивача та пов`язані з дійсними істотними перешкодами та труднощами для своєчасного вчинення відповідних дій та підтверджені належними доказами.

Враховуючи викладене, лише наявність об`єктивних перешкод для своєчасної реалізації права звернення із позовом у строк, встановлений процесуальним законом, може бути підставою для висновку про пропуск такого строку з поважних причин.

Тобто, поважними причинами слід розуміти лише ті обставини, які були чи об`єктивно є непереборними, тобто не залежать від волевиявлення особи, що звернулася із адміністративним позовом, пов`язані з дійсно істотними обставинами, перешкодами чи труднощами, що унеможливили своєчасне звернення до суду. Такі обставини мають бути підтверджені відповідними та належними доказами.

Питання поважності причин пропуску строку звернення до суду є оціночним та залежить від доказів, якими підтверджуються обставини та підстави такого пропуску.

Слід зазначити, що Верховний Суд у постанові від 06 квітня 2021 року у справі №823/2363/18, досліджуючи питання поважності причин строку звернення до суду, дійшов висновку, що причина пропуску строку звернення до суду може вважатися поважною, якщо вона відповідає одночасно усім таким умовам: 1) це обставина або кілька обставин, яка безпосередньо унеможливлює або ускладнює можливість вчинення процесуальних дій у визначений законом строк; 2) це обставина, яка виникла об`єктивно, незалежно від волі особи, яка пропустила строк; 3) ця причина виникла протягом строку, який пропущено; 4) ця обставина підтверджується належними і допустимими засобами доказування.

Разом з цим, Верховний Суд у зазначеній постанові звернув увагу, що чітко визначені та однакові для всіх учасників справи строки звернення до суду, здійснення інших процесуальних дій є гарантією забезпечення рівності сторін та інших учасників справи. А для цього має бути також виконано умову щодо недопустимості безпідставного та необмеженого поновлення судами пропущеного строку.

З наведених положень частини другої статті 286 КАС України вбачається, що позовну заяву на постанову може бути подано до суду протягом десяти днів з дня її винесення. Положення цієї норми не залежить від позасудового порядку оскарження постанови. Позивач має сам визначитися з порядком оскарження, однак сплив строку звернення до адміністративного суду вираховується самостійно саме з часу винесення.

З позовної заяви та наданого протоколу вбачається, що позивачу було відомо про розгляд справи 20.10.2025, але він не дає пояснень чи брав участь у розгляді справи чи ні. Які були поважні об`єктивні причини з яких він був відсутній при розгляді справи тощо, які заходи він вжив для отримання постанови після розгляду справи та які є докази на підтвердження таких обставин. Чи ознайомлений позивач чи його представник з матеріалами справи ІНФОРМАЦІЯ_3 .

Позивач лише обмежився тим, що ознайомився з постановою у виконавчому провадженні 13.11.2025. Однак цих обставин недостатньо для визнання поважними причини пропуску строку звернення до суду.

Відтак пропуск строку звернення до суду з заявлених позивачем причин є неповажними.

У зв`язку з цим позовна заява не відповідає положенням частини шостої статті ст. 161 КАС України.

Так згідно з положенням частини шостої статті ст. 161 КАС України у разі пропуску строку звернення до адміністративного суду позивач зобов`язаний додати до позову заяву про поновлення цього строку та докази поважності причин його пропуску.

Згідно з ч. 2 ст. 160 КАС України позовна заява подається в письмовій формі позивачем або особою, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах інших осіб. Згідно п. 5 ч. 5 статті позовна заява повинна містити виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини.

Згідно з ч. 4 ст. 161 КАС України позивач зобов`язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги (якщо подаються письмові чи електронні докази - позивач може додати до позовної заяви копії відповідних доказів).

Згідно з ч. 2 і ч. 4 ст. 79 КАС України позивач, особи, яким законом надано право звертатися до суду в інтересах інших осіб, повинні подати докази разом із поданням позовної заяви. Якщо доказ не може бути поданий у встановлений законом строк з об`єктивних причин, учасник справи повинен про це письмово повідомити суд та зазначити доказ, який не може бути подано; причини, з яких доказ не може бути подано у зазначений строк. Учасник справи також повинен надати докази, які підтверджують, що він здійснив усі залежні від нього дії, спрямовані на отримання відповідного доказу.

На порушення з ч. 2 і ч. 4 ст. 79, ч. 4 ст. 161 КАС України позивач не подав до позовної заяви копію оскаржуваної постанови, не зазначив причин з яких її не подав та докази які вжиті ним заходи для отримання копії постанови.

Згідно з частинами першою, другою статті 169 КАС України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху. В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Оскільки позовна заява не відповідає зазначеним вище вимогам, встановленим статтею 161 КАС України, її належить залишити без руху, встановивши позивачу строк для усунення недоліків - п`ять днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Позивачу у зазначений строк необхідно усунути зазначені недоліки позовної заяви шляхом подання до суду заяви про поновлення строку звернення до адміністративного суду із наведенням інших підстав (поважних причин) пропуску такого строку та надання доказів на підтвердження таких обставин чи надання доказів, які підтверджують звернення до суду у межах визначеного строку. Також слід податки копію оскаржуваної постанови.

Керуючись ст. 160, 161, 169 КАС України, суд

ПОСТАНОВИВ:

Визнати неповажними причини пропуску звернення до адміністративного суду з позовом ОСОБА_1 до ІНФОРМАЦІЯ_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 про скасування постанови у справі про адміністративне правопорушення .

Позовну заяву ОСОБА_1 до ІНФОРМАЦІЯ_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 про скасування постанови у справі про адміністративне правопорушення , залишити без руху, запропонувавши у п`ятиденний строк з дня отримання копії ухвали усунути вказані недоліки, про що повідомити і пояснити, що в іншому випадку позовна заява буде вважатися неподаною.

Ухвала набирає законної сили з моменту підписання та оскарженню не підлягає.

Суддя Владислав КОСТЕНКО