Справа № 520/28434/25
Суддя: Шевченко О.В.
Дата ухвалення: 2025-11-25 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

Харківський окружний адміністративний суд
УХВАЛА

про залишення позовної заяви без розгляду

25 листопада 2025 р. Справа № 520/28434/25

Харківський окружний адміністративний суд у складі:

головуючого судді - Шевченко О.В.,

при секретарі - Походенко А.І.,

за участі представника відповідача - Павленка О.М.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні питання щодо залишення позовної заяви без розгляду по справі за позовом приватного підприємства «ВЕГА+» до Головного управління ДПС у Харківській області, Державної податкової служби України про визнання протиправними та скасування рішень, зобов`язання вчинити певні дії, -

ВСТАНОВИВ:

До Харківського окружного адміністративного суду звернувся позивач, приватне підприємство «ВЕГА+», з адміністративним позовом до Головного управління ДПС у Харківській області, Державної податкової служби України, в якому просить суд:

- визнати протиправним та скасувати Рішення Комісії з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних Головного управління ДПС у Харківській області № 13263265/32236398 від 11.09.2025 року.

- визнати протиправним та скасувати Рішення Комісії з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних Головного управління ДПС у Харківській області №13068190/32236398 від 11.07.2025.

- визнати протиправним та скасувати Рішення Комісії з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних Головного управління ДПС у Харківській області №13068191/32236398 від 11.07.2025.

- визнати протиправним та скасувати Рішення Комісії з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних Головного управління ДПС у Харківській області №13060938/32236398 від 10.07.2025.

- визнати протиправним та скасувати Рішення Комісії з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних Головного управління ДПС у Харківській області №13079856/32236398 від 16.07.2025.

- зобов`язати Державну податкову службу України зареєструвати податкову накладну № 61 від 09.07.2025, № 63 від 07.05.2025, № 66 від 07.05.2025, № 78 від 23.04.2025, № 109 від 30.01.2025, складені Приватним підприємством «ВЕГА+» в Єдиному реєстрі податкових накладних датою її подання.

- стягнути з Головного управління ДПС у Харківській області та Державної податкової служби України солідарно за рахунок бюджетних асигнувань всі понесені судові витрати Приватним підприємством «ВЕГА+».

Ухвалою Харківського окружного адміністративного суду відкрито спрощене провадження відповідно до статті 262 КАС України з викликом сторін в судове засідання.

Відповідно до ч. 2 ст. 55 Конституції України кожному гарантується право на оскарження в суді рішень, дій чи бездіяльності органів державної влади, органів місцевого самоврядування, посадових і службових осіб.

Передбачене пунктом 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод (далі Конвенція) право особи на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку кореспондується з обов`язком добросовісно користуватися наданими законом процесуальними правами, утримуватись від дій, що зумовлюють затягування судового процесу, та вживати надані процесуальним законом заходи для скорочення періоду судового провадження [пункт 35 рішення Європейського суду з прав людини від 07 липня 1989 року у справі Юніон Аліментаріа Сандерс С. А. проти Іспанії Union Alimentaria Sanders S.A. v. Spain].

Отже, у дотриманні стандартів доступу до суду, передбачених пунктом 1 статті 6 Конвенції, важливе значення має добросовісна поведінка позивача та його представника.

Відповідно до частин 5 та 6 статті 18 КАС України, суд направляє судові рішення та інші процесуальні документи учасникам судового процесу до їхніх електронних кабінетів, вчиняє інші процесуальні дії в електронній формі із застосуванням Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи або її окремої підсистеми (модуля), що забезпечує обмін документами, у порядку, визначеному цим Кодексом, Положенням про Єдину судову інформаційно-телекомунікаційну систему та/або положеннями, що визначають порядок функціонування її окремих підсистем (модулів).

Адвокати, нотаріуси, державні та приватні виконавці, судові експерти, органи державної влади та інші державні органи, зареєстровані за законодавством України як юридичні особи, їх територіальні органи, органи місцевого самоврядування, інші юридичні особи, зареєстровані за законодавством України, реєструють свої електронні кабінети в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, в обов`язковому порядку. Інші особи реєструють свої електронні кабінети в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, в добровільному порядку.

Особі, яка зареєструвала електронний кабінет в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, суд вручає будь-які документи у справах, в яких така особа бере участь, виключно в електронній формі шляхом їх направлення до електронного кабінету такої особи, що не позбавляє її права отримати копію судового рішення у паперовій формі за окремою заявою (частина 7 вказаної статті).

Суд звертає увагу, що про дату, час та місце судових засідань, призначених на 18.11.2025 та 25.11.2025, позивач повідомлявся належним чином відповідно до вимог КАС України шляхом надсилання до його Електронного кабінету в системі "Електронний суд" ухвали про відкриття провадження та судових повісток, що підтверджено довідками про доставку електронного листа, наявними в матеріалах справи.

У судові засідання, призначені на 18.11.2025 та 25.11.2025, представник позивача не з`явився, жодних клопотань про відкладення розгляду справи, призначеної на вказані дати, чи слухання справи за відсутності представника позивача до канцелярії суду не надходило, також не повідомлено поважності причин його неприбуття у вищевказані судові засідання.

Наслідки неявки в судове засідання учасника справи визначено статтею 205 КАС України.

Відповідно до ч. 1 ст. 205 КАС України, неявка в судове засідання будь-якого учасника справи, за умови, що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті, крім випадків, визначених цією статтею.

Згідно із ч. 5 вказаної статті, у разі неявки позивача в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки, якщо від нього не надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, суд залишає позовну заяву без розгляду, якщо неявка перешкоджає розгляду справи. Якщо відповідач наполягає на розгляді справи по суті, справа розглядається на підставі наявних у ній доказів.

До позивача, який не є суб`єктом владних повноважень, положення цієї частини застосовуються лише у разі повторної неявки.

Наведена норма кореспондується з визначеним у п. 4 ч. 1 ст. 240 КАС України правилом, за яким позов залишається судом без розгляду, якщо позивач не прибув (повторно не прибув, якщо він не є суб`єктом владних повноважень) у підготовче засідання чи в судове засідання без поважних причин або не повідомив про причини неявки, якщо від нього не надійшло заяви про розгляд справи за його відсутності.

Аналіз зазначених норм вказує, що підставами для залишення позовної заяви без розгляду є: саме повторне неприбуття позивача (якщо він не є суб`єктом владних повноважень) у судове засідання без поважних причин або неповідомлення про причини неявки, якщо від нього не надійшло заяви про розгляд справи за його відсутності, а також якщо відповідач не наполягає на розгляді справи по суті.

Загальнообов`язкові процесуальні правила статті 205 КАС України є певною формою реалізації гарантій особи (кожного) на звернення до суду за захистом свого порушеного права чи обмеження свобод. У них презюмується, що кожен, хто звертається до суду за захистом свого права, відповідно до принципів верховенства права, рівності всіх учасників судового процесу перед законом і судом, гласності і відкритості судового процесу, змагальності сторін, диспозитивності та офіційного з`ясування всіх обставин у справі буде активним учасником судового провадження, зможе безпосередньо чи опосередковано через свого представника отримати судовий захист свого права.

Правила цієї статті встановлюють умови та підстави, спрямовані на те, щоб учасники судового процесу й зокрема суд не могли свавільно обмежити право особи на судовий розгляд справи по суті заявлених вимог через ухвалення будь-якого виду судового рішення, що припинить провадження у справі. Водночас правила цієї статті встановлюють наслідки та умови, які можуть настати для особи, яка не дотримується правил (процесу) судового провадження.

Частина п`ята статті 205 КАС України сконструйована таким чином, що дає суду можливість не розглядати позовну заяву особи і повернути її без розгляду, що має вигляд застосування до особи, яка ініціювала позовне провадження, своєрідної форми відповідальності за дії, пов`язані з неявкою на засідання суду.

Подібний правовий висновок викладений у постановах Великої Палати Верховного Суду від 16.11.2023 у справі № 9901/221/21, від 04.07.2024 у справі № 9901/489/21, від 10.04.2025 у справі № 990/47/24.

Верховний Суд у постанові від 07.11.2024 у справі № П/857/7/24 вказував, що з огляду на конструкцію ч. 5 ст. 205 та п. 4 ч.1 ст. 240 КАС України, їх необхідно розуміти так, що серед підстав для застосування передбаченого цими статтями наслідку виокремлено як альтернативні:

- неявка позивача в судове засідання без поважних причин або

- неповідомлення позивачем про причини неявки в судове засідання.

Верховний Суд зауважив, що у випадку неповідомлення позивачем про причини неявки в судове засідання у суду, який розглядає справу, фактично відсутня будь-яка інформація стосовно обставин, за яких учасник справи не зміг взяти участь у підготовчому або судовому засіданні. Це об`єктивно унеможливлює надання оцінки таким обставинам у ракурсі їх поважності під час вирішення питання про залишення позову без розгляду на підставі норм частини п`ятої статті 205 та пункту 4 частини першої статті 240 Кодексу адміністративного судочинства України.

У такому випадку вирішальне значення для можливості застосування передбачених вищевказаними нормами процесуальних наслідків неявки в судове засідання учасника справи у вигляді залишення позову без розгляду має сам факт неповідомлення про причини такої неявки.

За відсутності належного повідомлення суду про обставини, які зумовили неявку позивача у підготовче або судове засідання, такі не впливають на можливість залишення позову без розгляду судом, на вирішення якого передано спір.

У справі ж, яка розглядається, мав місце саме той випадок, коли позивач, якого належним чином повідомлено про день, час та місце розгляду справи, у судові засідання не з`явився й про причини своєї неявки не повідомив.

Суд також зазначає, що ініціювавши судовий розгляд справи, позивач насамперед має активно використовувати визначені законом процесуальні права, здійснювати їх з метою, з якою такі права надано. Реалізація особою процесуальних прав невіддільна від виконання нею процесуального обов`язку щодо сприяння встановленню в судовому процесі дійсних обставин у справі з метою отримання правосудного судового рішення. При цьому, визначальними процесуальними обов`язками позивача є забезпечення представництва власних інтересів при розгляді адміністративної справи, дотримання процесуальних строків.

Суд зауважує, що процесуальне законодавство відносить вирішення питання щодо можливості розгляду справи за відсутності позивача до повноважень суду першої інстанції, який вирішує питання на власний розсуд за внутрішнім переконанням, що не вимагає детального відображення у судовому рішенні обставин, які неможливо вирішити чи з`ясувати за його відсутності.

Враховуючи предмет та підстави позову, заперечення відповідача проти задоволення позовних вимог, необхідності встановлення обставин, які входять до предмета доказування у цій адміністративній справі, що вимагає отримання судом пояснень представника позивача та витребуваних у позивача документів, неявка позивача в судове засідання перешкоджає розгляду справи.

Оскільки уповноважений представник позивача не прибув в судові засідання, призначені на 18.11.2025 та 25.11.2025 року (повторно), про призначення сповіщений належним чином відповідно до вимог КАС України, не надав доказів поважності причин неявки, не надав клопотань про розгляд справи без його участі або відкладення розгляду справи, призначеної на вищевказані дати, що також розцінено судом як недобросовісне виконання позивачем процесуальних обов`язків, передбачених КАС України, суд дійшов висновку, що адміністративний позов підлягає залишенню без розгляду на підставі п.4 ч.1 ст. 240 КАС України.

Згідно із ч.4 ст. 240 КАС України, особа, позов якої залишено без розгляду, після усунення підстав, з яких позов було залишено без розгляду, має право звернутися до адміністративного суду в загальному порядку.

Керуючись положеннями ст. ст. 240, 241-243, 248, 256, 294, 295 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

УХВАЛИВ:

Адміністративний позов приватного підприємства «ВЕГА+» (Ващенківський в`їзд, буд. 4-А, офіс. 2-14, м. Харків, 61010, ) до Головного управління ДПС у Харківській області (вул. Григорія Сковороди, буд. 46, м. Харків, 61057, ), Державної податкової служби України (пл. Львівська, буд. 8, м. Київ, 04053, ) про визнання протиправними та скасування рішень, зобов`язання вчинити певні дії - залишити без розгляду.

Ухвала набирає законної сили негайно після її проголошення.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку до Другого апеляційного адміністративного суду шляхом подачі апеляційної скарги протягом п`ятнадцяти днів з дня її складання.

Повний текст ухвали складено 25 листопада 2025 року.

Суддя О.В.Шевченко