Справа № 520/16956/25
Суддя: Макаренко Я.М.
Дата ухвалення: 2025-11-21 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

УХВАЛА

21 листопада 2025 р.Справа № 520/16956/25
Другий апеляційний адміністративний суд у складі колегії:

Головуючого судді: Макаренко Я.М.,

Суддів: Жигилія С.П. , Перцової Т.С. ,

розглянувши в порядку письмового провадження у приміщенні Другого апеляційного адміністративного суду заяви ОСОБА_1 про відвід колегії суддів Другого апеляційного адміністративного суду Макаренко Я.М., Жигилія С.П., Перцової Т.С., у справі 520/16956/25

за позовом ОСОБА_1

до Харківського окружного адміністративного суду

про визнання бездіяльності протиправною та зобов`язання вчинити певні дії,

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 (надалі - позивач, ОСОБА_1 ) звернувся до суду з позовом до Харківського окружного адміністративного суду (надалі також відповідач), у якому просив:

- визнати протиправною бездіяльність Харківського окружного адміністративного суду щодо відмови листом заступника голови Харківського окружного адміністративного суду Дмитра Волошина від 03.03.2025 №05-24/7311/2025 в задоволенні запиту ОСОБА_1 на інформацію від 24.02.2025;

- зобов`язати Харківський окружний адміністративний суд надати інформацію на запит ОСОБА_1 від 24.02.2025 щодо строків надсилання виконавчих документів за рішенням Харківського окружного адміністративного суду від 10.10.2024 у справі №520/20985/24 та рішенням Харківського окружного адміністративного суду від 12.11.2024 у справі №520/20986/24 засобами поштового зв`язку рекомендованим відправленням із супровідним листом позивачу, як стягувачу.

Рішенням Харківського окружного адміністративного суду від 03.11.2025 у задоволенні позовних вимог ОСОБА_1 до Харківського окружного адміністративного суду про визнання бездіяльності протиправною та зобов`язання вчинити певні дії відмовлено.

На зазначене рішення ОСОБА_1 подав апеляційну скаргу.

Протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями Другого апеляційного адміністративного суду від 06.11.2025 призначено склад колегії суддів головуючий суддя Макаренко Я.М., судді - Жигилій С.П., Перцова Т.С..

Ухвалою Другого апеляційного адміністративного суду від 13.11.2025 відкрито апеляційне провадження за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на рішення Полтавського окружного адміністративного суду від 03.11.2025 по справі № 520/16956/25 за позовом ОСОБА_1 до Харківського окружного адміністративного суду про визнання бездіяльності протиправною та зобов`язання вчинити певні дії.

21.11.2025 через систему "Електронний суд" позивачем подана заява про відвід головуючого судді Макаренко Я.М., суддів - Жигилія С.П., Перцової Т.С..

В обґрунтування заявник вказує, що ухвалою Другого апеляційного адміністративного суду у складі колегії: головуючого судді Макаренко Я.М., суддів: Жигилія С.П. та Перцової Т.С. від 13 листопада 2025 року відкрито апеляційне провадження за апеляційною скаргою на рішення Полтавського окружного адміністративного суду від 03.11.2025 по справі №520/16956/25 за позовом його до Харківського окружного адміністративного суду про визнання бездіяльності протиправною та зобов?язання вчинити певні дії. В той же час, ухвалою Другого апеляційного адміністративного суду у складі колегії: Головуючого судді Перцової Т.С., суддів: Макаренко Я.М. та Жигилія С.П. від 19 листопада 2025 року відкрито апеляційне провадження за апеляційною скаргою Харківського окружного адміністративного суду на рішення Полтавського окружного адміністративного суду від 28.10.2025 по справі №520/16955/25.

ОСОБА_1 в заяві зазначив, що справи №520/16955/25 та №520/16956/25 дивним чином потрапили на розгляд однієї і тієї ж колегії у складі Перцової Т.С., Макаренко Я.М. та Жигилія С.П. і навпаки Макаренко Я.М., Жигилія С.П. та Перцової Т.С. нібито інших суддів у Другому апеляційному адміністративному суді і не існує, що свідчить про порушення порядку визначення судді для розгляду справи, встановленого статтею 31 цього Кодексу.

Розглянувши вказане клопотання, колегія суддів апеляційного суду дійшла висновку щодо відсутності підстав для його задоволення, з огляду на таке.

Відповідно до приписів ст. 36 КАС України, суддя не може брати участі в розгляді адміністративної справи і підлягає відводу (самовідводу):

1) якщо він брав участь у справі як свідок, експерт, спеціаліст, перекладач, представник, адвокат, секретар судового засідання або надавав правничу допомогу стороні чи іншим учасникам справи в цій чи іншій справі;

2) якщо він прямо чи опосередковано заінтересований в результаті розгляду справи;

3) якщо він є членом сім`ї або близьким родичем (чоловік, дружина, батько, мати, вітчим, мачуха, син, дочка, пасинок, падчерка, брат, сестра, дід, баба, внук, внучка, усиновлювач чи усиновлений, опікун чи піклувальник, член сім`ї або близький родич цих осіб) сторони або інших учасників судового процесу, або осіб, які надавали стороні або іншим учасникам справи правничу допомогу у цій справі, або іншого судді, який входить до складу суду, що розглядає чи розглядав справу;

4) за наявності інших обставин, які викликають сумнів у неупередженості або об`єктивності судді;

5) у разі порушення порядку визначення судді для розгляду справи, встановленого статтею 31 цього Кодексу.

Суддя підлягає відводу (самовідводу) також за наявності обставин, встановлених статтею 37 цього Кодексу.

До складу суду не можуть входити особи, які є членами сім`ї, родичами між собою чи родичами подружжя.

Незгода сторони з процесуальними рішеннями судді, рішення або окрема думка судді в інших справах, висловлена публічно думка судді щодо того чи іншого юридичного питання не може бути підставою для відводу.

Суддя підлягає відводу (самовідводу) також за наявності обставин, встановлених статтею 37 цього Кодексу.

Згідно з ч. 3 ст. 39 КАС України, відвід (самовідвід) повинен бути вмотивованим і заявленим протягом десяти днів з дня отримання учасником справи ухвали про відкриття провадження у справі, але не пізніше початку підготовчого засідання або першого судового засідання, якщо справа розглядається за правилами спрощеного позовного провадження. Заявляти відвід (самовідвід) після цього дозволяється лише у виняткових випадках, коли про підставу відводу (самовідводу) заявнику не могло бути відомо до спливу вказаного строку, але не пізніше двох днів з дня, коли заявник дізнався про таку підставу.

Згідно з положеннями ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом.

Згідно з ч. 2 ст. 6 КАС України суд, застосовує принцип верховенства права з урахуванням судової практики Європейського суду з прав людини.

Статтею 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод (далі - Конвенція) гарантовано кожному право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом.

Згідно з усталеною практикою Європейського суду з прав людини (далі - ЄСПЛ) існування безсторонності суду для цілей п. 1 ст. 6 Конвенції повинно встановлюватися згідно з: (і) суб`єктивним критерієм, врахувавши особисті переконання та поведінку конкретного судді, тобто чи мав суддя особисту упередженість або чи був він об`єктивним у цій справі, та (іі) об`єктивним критерієм, іншими словами, шляхом встановлення того, чи забезпечував сам суд та, серед інших аспектів, його склад, достатні гарантії для того, щоб виключити будь-який обґрунтований сумнів у його безсторонності.

Особиста безсторонність суду презюмується, поки не надано доказів протилежного.

Практика цього суду свідчить, що при об`єктивному підході до встановлення наявності упередженості суду (суддів) повинно бути визначено окремо від поведінки судді, чи існують очевидні факти, що можуть поставити під сумнів його безсторонність. Коли це стосується органу, який засідає як суд присяжних, то визначається окремо від персональної поведінки його членів, чи існують явні факти, що ставлять під сумнів неупередженість органу в цілому.

При вирішенні питання щодо існування легітимних причин, сумнівів у неупередженості конкретного судді ( п. 45-50 рішення ЄСПЛ у справі "Морель проти Франції"; п. 23 рішення ЄСПЛ у справі "Пескадор Валеро проти Іспанії") або органу, що засідає у вигляді суду присяжних ( п. 40 рішення ЄСПЛ у справі "Лука проти Румунії"), позиція зацікавленої сторони є важливою, але не вирішальною. Вирішальним є наявність обґрунтованості сумніву в неупередженості суду (п. 44 рішення ЄСПЛ у справі "Ветштайн проти Швейцарії"; п. 30 рішення ЄСПЛ у справі "Пабла Кю проти Фінляндії"; п. 96 рішення ЄСПЛ у справі "Мікалефф проти Мальти").

ЄСПЛ в п. 49 рішення у справі "Білуха проти України" вказав, що наявність безсторонності відповідно до п. 1 ст. 6 Конвенції повинна визначатися за суб`єктивним та об`єктивним критеріями. Відповідно до суб`єктивного критерію беруться до уваги особисті переконання та поведінка окремого судді, тобто чи виявляв суддя упередженість або безсторонність у даній справі. Відповідно до об`єктивного критерію визначається, серед інших аспектів, чи забезпечував суд як такий та його склад відсутність будь-яких сумнівів у його безсторонності. Стосовно об`єктивного критерію цей суд указує на те, що при вирішенні питання, чи є у справі обґрунтовані причини побоюватися, що певний суддя був небезсторонній, позиція заінтересованої особи є важливою, але не вирішальною. Вирішальним же є те, чи можна вважати такі побоювання об`єктивно обґрунтованими.

Так, поняття незалежності та об`єктивної безсторонності тісно пов`язані між собою.

З суб`єктивної точки зору, суд не повинен виявляти будь-яку упередженість або особисті переконання.

Об`єктивний підхід стосується надання судом необхідних гарантій для відсутності можливості будь-якого правомірного сумніву щодо безсторонності і незалежності суду.

Отже, метою запровадження інституту відводу судді від розгляду справи є гарантування безсторонності суду, зокрема, з ціллю запобігти упередженості судді під час розгляду справи.

Колегія суддів суд звертає увагу на те, що для відведення суддів необхідно обґрунтувати їх заінтересованість в результаті розгляду справи, а також обґрунтувати наявність обставин, які викликають сумнів у їх неупередженості або об`єктивності.

При цьому не може бути підставою для відводу суддів заява, яка містить тільки припущення про існування відповідних обставин, не підтверджених належними, достатніми, достовірними і допустимими доказами. Тому відвід має бути вмотивований, тобто в ньому неодмінно мають бути наведені аргументи, а до самої заяви долучені відповідні докази, які підтверджують наявність підстав для відводу.

Доводи, покладені в обґрунтування заяви ОСОБА_1 не дають жодних підстав вважати, що колегії суддів у складі: головуючого судді - Макаренко Я.М., членів колегії: суддів Перцова Т.С., Жигилій С.П. бракує неупередженості під час розгляду справи № 520/16956/25.

Будь-яких доказів, які б підтверджували пряму чи опосередковану заінтересованість колегії суддів в результаті розгляду даної справи або наявність обставин, які викликають сумнів у неупередженості суду при розгляді даної справи, з матеріалів справи та доводів заяви про відвід не вбачається.

Стосовно доводів ОСОБА_1 в заяві про відвід колегії суддів про те, що справи №520/16955/25 та №520/16956/25 дивним чином потрапили на розгляд однієї і тієї ж колегії у складі Перцової Т.С., Макаренко Я.М. та Жигилія С.П. і навпаки Макаренко Я.М., Жигилія С.П. та Перцової Т.С.,що свідчить про порушення порядку визначення судді для розгляду справи, колегія суддів вважає необґрунтованим, оскільки судження учасника справи є лише припущенням, а наведені аргументи не відповідають критерію «об`єктивно обґрунтований».

Тобто, обставини, якими заявник обґрунтовує свою заяву, не викликають обґрунтованих сумнівів у неупередженості, необ`єктивності та заінтересованості в результаті розгляду справи колегії суддів, оскільки немає жодних доказів, які містили б належні, достатні, допустимі та достовірні дані щодо порушення гарантій неупередженості цього судді як з погляду "суб`єктивного критерію", так і з погляду "об`єктивного критерію", яким керується Європейський суд з прав людини.

Крім того, в матеріалах справи міститься протокол автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 06.11.2025, що підтверджує належне визначення судді-доповідача для розгляду справи, що здійснюється Єдиною судовою інформаційно-комунікаційною системою під час реєстрації документів згідно до порядку статті 31 КАС України.

Враховуючи вказане, проаналізувавши викладені у заяві міркування та наведені доводи, суд дійшов висновку про відсутність визначених процесуальним законом підстав для відводу колегії суддів у цій справі, оскільки заява не містить посилань на обставини, які за суб`єктивними чи об`єктивними критеріями виключають можливість участі суддів у розгляді цієї справи, відповідно до статей 36, 37 КАС України.

Відповідно до абз. 1 ч. 4 ст. 40 КАС України, якщо суд доходить висновку про необґрунтованість заявленого відводу і заява про такий відвід надійшла до суду за три робочі дні (або раніше) до наступного засідання, вирішення питання про відвід здійснюється суддею, який не входить до складу суду, що розглядає справу, і визначається у порядку, встановленому частиною першою статті 31 цього Кодексу. Такому судді не може бути заявлений відвід.

З урахуванням викладеного, суд дійшов висновку про необґрунтованість заявленого відводу та необхідність передати матеріали поданої ОСОБА_1 заяви для визначення судді, яким буде здійснюватись її розгляд, за допомогою автоматизованої системи документообігу суду.

Керуючись ст. ст. 27, 28, 29, 30, 31, 205 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

У Х В А Л И В:

Визнати заявлений ОСОБА_1 відвід колегії суддів Другого апеляційного адміністративного суду Макаренко Я.М., Жигилія С.П., Перцової Т.С. від розгляду справи №520/16956/25 необґрунтованим.

Передати справу №520/16956/25 для вирішення питання про відвід іншим складом суду у порядку, встановленому частиною першою статті 31 Кодексу адміністративного судочинства України.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та оскарженню не підлягає.

Головуючий суддя Макаренко Я.М.
Судді Жигилій С.П. Перцова Т.С.