Справа № 520/19636/25
Суддя: Спірідонов М.О.
Дата ухвалення: 2025-11-24 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

Харківський окружний адміністративний суд
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

24 листопада 2025 р. № 520/19636/25

Харківський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Спірідонова М.О., розглянувши в порядку спрощеного провадження адміністративну справу за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "НЬЮТОН-ПРОМСЕРВІС" (вул. Чичибабіна, буд. 9, кв. 110,м. Харків,61058) до Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Харківській області (вул. Шевченка, буд. 8,м. Харків,Харківська обл., Харківський р-н,61013) про визнання протиправними та скасування рішення, постанови,-

В С Т А Н О В И В :

Позивач, Товариство з обмеженою відповідальністю "НЬЮТОН-ПРОМСЕРВІС", звернувся до Харківського окружного адміністративного суду з зазначеним позовом до Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Харківській області, в якому просить суд:

1) Визнати протиправними та скасувати Рішення Головного управління ДСНС України у Харківській області про вжиття обмежувальних (коригувальних) заходів стосовно ТОВ «Ньютон-Промсервіс» () №-№ 126 , 127, 128, 129, 130, 131 від 30.06.2025 р.

2) Визнати протиправними та скасувати Постанови Головного управління ДСНС України у Харківській області про накладення штрафів на ТОВ «Ньютон-Промсервіс» () №-№ 17, 18, 19 від 11.07.2025 р.

3) Стягнути за рахунок бюджетних асигнувань з Головного управління ДСНС України у Харківській області () на користь Позивача витрати зі сплати судового збору у розмірі 4844,80 грн.

В обґрунтування позову зазначено, що Рішення Головного управління ДСНС України у Харківській області про вжиття обмежувальних (коригувальних) заходів стосовно ТОВ «Ньютон-Промсервіс» () №-№ 126 , 127, 128, 129, 130, 131 від 30.06.2025 р. та Постанови Головного управління ДСНС України у Харківській області про накладення штрафів на ТОВ «Ньютон-Промсервіс» () №-№ 17, 18, 19 від 11.07.2025 р. є протиправними та такими, що винесені з порушенням норм чинного законодавства України, а тому підлягають скасуванню.

Ухвалою суду від 24.07.2025 року відкрито спрощене провадження по справі та запропоновано відповідачу надати відзив на позов.

Представником відповідача 13.08.2025 року надано відзив на позовну заяву, в якому він просив відмовити позивачу в задоволенні позовних вимог, та зазначає, що в спірних правовідносинах діяв в межах чинного законодавства України.

18.08.2025 року до суду від представника позивача надійшла відповідь на відзив, в якій позовні вимоги підтримав та просив суд їх задовольнити в повному обсязі.

Відповідно до п. 10 ч. 1 ст. 4 Кодексу адміністративного судочинства України зазначено, що письмове провадження - розгляд і вирішення адміністративної справи або окремого процесуального питання в суді першої, апеляційної чи касаційної інстанції без повідомлення та (або) виклику учасників справи та проведення судового засідання на підставі матеріалів справи у випадках, встановлених цим Кодексом.

Відповідно до ч. 4 ст. 229 КАС України зазначено, що у разі неявки у судове засідання всіх учасників справи або якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється за відсутності учасників справи (у тому числі при розгляді справи в порядку письмового провадження), фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

З огляду на вищезазначені приписи Кодексу адміністративного судочинства України, суд вважає за можливе розглянути справу за відсутності сторін в порядку письмового провадження за наявними в матеріалах справи доказами.

Суд, дослідивши матеріали справи, проаналізувавши докази у їх сукупності, вивчивши норми матеріального та процесуального права, якими врегульовані спірні правовідносини вважає, що позов підлягає задоволенню з наступних підстав та мотивів.

Судом встановлено, що з 24.06.2025 р. по 30.06. 2025 р. Головним управлінням ДСНС України у Харківській області, відповідно до Наказу № 1063 від 18.06.2025 р. та направлення на перевірку № 23 від 18.06.2025 р. було проведено позапланову перевірку характеристик аерозольних розпилювачів у позивача - Товариства з обмеженою відповідальністю "НЬЮТОН-ПРОМСЕРВІС".

У якості предмету перевірки було зазначено наступну продукцію: 1) Мастило літієве біле PiTon 400 ml, дата виготовлення 24.04.2024 р., штрих-код 828; 2) Мастило універсальне PiTon 400 ml, дата виготовлення 26.02.2024 р. штрих-код 268; 3) Мастило мідне PiTon 400 ml, дата виготовлення 23.04.2024 р. штрих-код 444.

Підставою для проведення перевірки у направленні було зазначено «за ланцюгом постачання, якщо у результаті перевірки характеристик продукції є підстави вважати, що продукція є небезпечною, становить ризик та/або не відповідає встановленим вимогам внаслідок дій чи бездіяльності виробника або будь-якого іншого суб`єкта в ланцюгу постачання».

За результатами перевірки відповідачем було складено Акт перевірки характеристик продукції № 20 від 30.06.2025 р., на підставі якого відповідачем прийняті наступні рішення: Рішення про вжиття обмежувальних (коригувальних) заходів №-№ 126, 127, 128, 129, 130, 131 від 30.06.2025 р.

Зазначеними рішеннями позивача було зобов`язано привести продукцію до встановлених вимог та встановлено тимчасову заборону надання продукції на ринку.

Також за результатами зазначеної перевірки відповідачем було складено протоколи №-№ 16, 17, 18 від 30.06.2025 р. про виявлені порушення вимог Закону України «Про державний ринковий нагляд і контроль нехарчової продукції» та Закону України «Про загальну безпечність нехарчової продукції», на підставі яких відповідачем винесено Постанови №-№ 17, 18, 19 від 11.07.2025 р. про накладення на штрафів у розмірі 2 000 неоподатковуваних мінімумів доходів громадян (34 000 грн.) кожна, тобто на загальну суму 102 000 грн.

Позивач, вбачаючи в зазначеному порушення своїх прав, звернувся за їх захистом до суду.

Також судом встановлено, що підставою для винесення оскаржуваних рішень та постанов було виявлення порушень Таблиці 1 підпункту 2.2. Додатка 1 Технічного регламенту аерозольних розпилювачів, затвердженого Постановою КМУ від 21.02.2023 р. № 154 з боку позивача при маркуванні Продукції, які полягали у наступному.

Згідно вимог Регламенту має бути нанесено: 1. Сигнальне слово «Небезпека» або «Увага»; 2. «Ємність під тиском. Може вибухнути під час нагрівання»; 3. «Тримати подалі від тепла, гарячих поверхонь, іскор, відкритого полум`я та інших джерел запалювання. Не курити»; 4. «Не розпилювати біля відкритого полум`я та іншого джерела запалювання»; 5. «Захищати від сонячних променів. Не допускати нагрівання вище 50 С/122F»; 6. На аерозольні розпилювачі не нанесено масу нето.

Маркування Продукції позивачем: 1. «Небезпечно»; 2. «Балон під тиском. При нагріванні може статися вибух»; 3.«Берегти від тепла/іскор/відкритого вогню/гарячих поверхонь. Не палити»; 4.«Не розпиляти на відкритий вогонь або інші джерела загорання»; 5.«Берегти від сонячних променів і зберігати за температури не вище 50 С»; 6.На аерозольний розпилювач нанесений об`єм 400 ml.

Суд зазначає, що відповідно до ч.1 ст.29 Закону України «Про державний ринковий нагляд і контроль нехарчової продукції» (далі Закон) у разі якщо органом ринкового нагляду встановлено, що продукція не відповідає встановленим вимогам (крім випадків, передбачених ст. 28 цього Закону, та формальної невідповідності), орган ринкового нагляду невідкладно вимагає від відповідного суб`єкта господарювання вжити протягом визначеного строку заходів щодо приведення такої продукції у відповідність із встановленими вимогами.

Згідно п.п., 1, 3 ч. 1 ст.30 Закону обмеження надання продукції на ринку здійснюються шляхом: приведення продукції у відповідність із встановленими вимогами (згідно з частинами першою і четвертою статті 29 цього Закону) а також тимчасової заборони надання продукції на ринку. Як вказано у ч.2 ст.30 Закону обмеження надання продукції на ринку, визначені у пункті 1 частини першої цієї статті, застосовуються органами ринкового нагляду у випадках, передбачених цим Законом, якщо існує можливість приведення такої продукції у відповідність із встановленими вимогами. Зазначені обмеження можуть застосовуватися до продукції, що надається на ринку, у тому числі тієї, що зберігається на складах виробників (імпортерів), та/або продукції, що перебуває у споживачів (користувачів). Відповідно до ч.5 ст. 30 Закону тимчасова заборона надання продукції на ринку застосовується органами ринкового нагляду зокрема у разі прийняття ними рішення про приведення продукції у відповідність із встановленими вимогами - на строк дії відповідного обмеження.

Вимоги до аерозольної продукції встановлено згаданим вище Регламентом. Згідно п.3 Регламенту суб`єкт господарювання, що вводить в обіг аерозольні розпилювачі, повинен маркувати їх символом згідно з додатком 2, що свідчить про відповідність вимогам цього Технічного регламенту та додатка 1 до нього. Відповідно до абз. 2 п.2 цього Регламенту символ (перевернутий епсилон) знак відповідності технічним регламентам, який має форму згідно з додатком 2 та маркування, що свідчить про відповідність аерозольного розпилювача застосовним вимогам цього Технічного регламенту. Зазначений символ наноситься виробником на підставі отримання дозволу сертифікованої організації та свідчить про відповідність продукції Регламенту.

Продукція, яка була предметом перевірки, була промаркована символом (перевернутий епсилон) знаком відповідності технічним регламентам, що свідчить про виготовлення Продукції у повній відповідності Технічному регламенту, про що Виробник (Позивач) отримав відповідне підтвердження від уповноваженої організації Українсько-німецького науково-виробничого підприємства «Технічний центр діагностики та експертизи» ТОВ «Дієкс» (сертифікат від 12.02.2025 р. додається). Також на продукцію, яка була предметом перевірки, видано Паспорти безпеки відповідно до законодавства ЄС (додаються). Адже як зазначено у п.1 Регламенту зазначений технічний регламент аерозольних розпилювачів розроблено на основі Директиви Ради 75/324/ЄЕС від 20 травня 1975 р. про наближення законодавства держав - членів ЄС стосовно аерозольних розпилювачів. А відтак паспорти безпеки на продукцію відповідно до законодавства ЄС однозначно вказують на відповідність Продукції вимогам Регламенту.

Суд зазначає, що наявність відповідного сертифікату та інших документів, що підтверджує відповідність продукції вимогам Регламенту та законодавства ЄС, є належним і допустимим свідченням того факту, що відповідна продукція виготовлена згідно вимог Регламенту, а висновки Перевірки (які стали фактичною підставою для винесення оскаржуваних Рішень та Постанов) є необґрунтованими.

Аналогічна правова позиція викладена Верховним судом України у рішенні (Постанові) від 31.01.2022 р. по справі № 640/15352/19. Так, залишаючи в силі рішення судів попередніх інстанцій про визнання протиправними рішень ГУ Держпродспоживслужби про вжиття обмежувальних (корегувальних) заходів у п.п.65-70 вказаного рішення (Постанови) Верховний суд зазначив наступне:

Будь-який захід щодо обмеження чи заборони надання продукції на ринку, вилучення продукції з обігу чи її відкликання, що вживається відповідно до цього Закону або Закону України Про загальну безпечність нехарчової продукції , має бути пропорційним рівню загрози відповідної продукції суспільним інтересам. У рішенні про застосування обмеження чи заборону надання продукції на ринку, вилучення продукції з обігу чи її відкликання мають бути зазначені підстави його застосування. Відповідно до статті 28 Закону України Про державний ринковий нагляд і контроль нехарчової продукції якщо орган ринкового нагляду встановив, що продукція становить серйозний ризик , він невідкладно вимагає відповідно до методики вжиття обмежувальних (корегувальних) заходів, затвердженої Кабінетом Міністрів України, від відповідного суб`єкта господарювання вилучити таку продукцію з обігу та/або відкликати її чи забороняє надання такої продукції на ринку.

Оцінка ризику проводиться органом ринкового нагляду відповідно до методики вжиття обмежувальних (корегувальних) заходів, затвердженої Кабінетом Міністрів України. «….» Зі змісту наведених правових норм вбачається, що обмежувальні заходи можуть бути застосовані до суб`єкта господарювання виключно у випадку, якщо органом ринкового нагляду встановлено, що продукція становить серйозний ризик. Такий ризик оцінюється відповідно до Методики вжиття обмежувальних (корегувальних) заходів, затвердженій постановою Кабінету Міністрів України від 26 грудня 2011 року № 1407. Як встановлено судами попередніх інстанцій на підставі наявних у матеріалах справи доказів, що рішення про вжиття обмежувальних заходів обґрунтовані тим, що під час перевірки виявлено розповсюдження продукції, яка не відповідає встановленим вимогам, що є порушенням пунктів 28, 42 та 43 Технічного регламенту № 1067, пунктів 32, 44 та 45 Технічного регламенту № 1077 та пунктів 1, 2 Правил № 1184, а саме - нанесення знака відповідності технічним регламентам не на самому виробі, а на його упаковці. Водночас, судами попередніх інстанцій встановлено, що на підтвердження відповідності вимогам технічних регламентів електротоварів позивач подав декларації про відповідність, видані уповноваженими органами, а саме «….». З огляду на вищезазначене, колегія суддів вважає правильним висновок судів попередніх інстанцій про відповідність електротоварів товарів вимогам Технічного регламенту з електромагнітної сумісності обладнання та Технічного регламенту низьковольтного електричного обладнання підтверджена належним чином відповідними документами, це, зокрема, свідчить про те, що вказана продукція не є такою, яка становить серйозний ризик.

Таким чином суд дійшов висновку, що застосовані відповідачем обмеження і штрафи є явно непропорційними вказаним фактам, оскільки відповідність продукції вимогам, встановленим Регламентом підтверджена належним чином відповідно до вимог законодавства (зокрема, нанесеним на продукцію знаком відповідності символом (перевернутий епсилон), наявністю вказаних вище Сертифікату і Паспортів безпеки) що виключає будь-який ризик для споживачів.

Сертифікатом від 12.02.2025 уповноважена експертна організація підтвердила метод випробування аерозольних розпилювачів, що означає відповідність продукції вимогам Регламенту №154, про що зроблена вказівка у самому Сертифікаті. Вказана відповідність є такою, що поширюється на продукцію в цілому, оскільки досліджувалася ємність, як цілісний об`єкт, на предмет безпечності експлуатації. Це включає в себе як зовнішні характеристики, в тому числі маркування, так і консистенцію внутрішню. Адже метою дослідження аерозолів та видачі Сертифікату є встановлення факту повної відповідності продукції Регламенту. Відтак, незалежна експертиза підтвердила правомірність нанесення символу «перевернутий епсилон», що означає відповідність продукції діючому Регламенту в цілому. Тобто, кінцевий споживач отримує вичерпну інформацію щодо ступеню безпечності продукції, правил поводження, має змогу ознайомитись із мірами застереження, що нанесені на продукцію. Не вбачається можливості тлумачити нанесене маркування іншим чином, аніж зазначено виробником. Відсутня підстава вважати, що маркування вводить споживача в оману або приховує, спотворює характеристики продукції. Це свідчить про слідування виробником (Позивачем) основній меті Регламенту надати на ринок продукцію, що не несе ризику для життя та здоров`я людей, а умови безпечної експлуатації визначені доступним для сприйняття маркуванням.

Крім того суд зазначає, що оскаржувані рішення та постанови порушуютьправо позивача на мирне володіння майном відповідно до ст.1 Першого протоколу до Європейської конвенції з прав людини (далі Конвенція). Бо застосовані оскаржуваними рішеннями та постановами корегувальні (обмежувальні) заходи та штрафи становлять непропорційне втручання з боку держави у реалізацію права власності позивача на Продукцію, яка була предметом перевірки.

Адже відповідно до сталої практики Європейського суду з прав людини (далі ЄСПЛ) втручання у право власності, навіть якщо воно здійснюється згідно із законом і з легітимною метою, має розглядатися як порушення статті 1 Першого протоколу до Конвенції, якщо не буде встановлений справедливий баланс між інтересами суспільства, пов`язаними з цим втручанням, й інтересами особи, яка зазнає втручання в її право власності . Отже, має існувати розумне співвідношення (пропорційність) між метою, досягнення якої передбачається, та засобами, які використовуються для її досягнення. Справедлива рівновага передбачає наявність розумного співвідношення (обґрунтованої пропорційності) між метою, що передбачається для досягнення, та засобами, які використовуються. (див. рішення ЄСПЛ у справах Рисовський проти України , заява № 29979/04, пункт 68, Кривенький проти України , заява № 43768/07, пункт 45, Щокін проти України , заяви № 23759/03 та № 37943/06, пункт 50, Трегубенко проти України , заява № 61333/00, пункт 53, Spacek, s.r.o. v. the Czech Republic , заява № 26449/95, пункт 54).

Аналогічна правова позиція викладена Верховним судом України у згаданому вище рішенні (Постанові) від 31.01.2022 р. по справі № 640/15352/19 (див. п.п.72-74).

Таким чином, застосування обмежувальних заходів відповідачем в оскаржуваних рішеннях і штрафів у оскаржуваних постановах не було пропорційним та обґрунтованим, а тому не відповідає вимогам частини другої статті 2 КАС України, що є підставою для визнання таких рішень протиправними та їх скасування.

Стосовно доводів відповідача, що на аерозольних розпилювачах, щодо яких проводилась перевірка не було нанесено масу нетто, а також невірно зазначено відомості маркування, зазначені в пункті 2.2 додатка 1 до Технічного регламенту, що не відповідає встановленим вимогам, суд зазначає, що у листі-роз`ясненні ДСНС України щодо практичних аспектів імплементації положень Регламенту у листі до Американської торгівельної палати від 04.07.2025р. №16-16011/163-2 (далі Лист, додається) вказано:

Щодо маси, об`єму та місткості нетто:

Відповідно до пунктів 4, 5, 6 ТРАР до аерозольних розпилювачів встановлено такі вимоги.

На кожний аерозольний розпилювач повинні наноситися дані, зокрема маса та місткість нетто, тобто маса та об`єм вмісту.

Відтак згідно зазначеного листа маса та місткість нетто є поняттям, тотожнім масі та об`єму вмісту. Як встановлено у ході перевірки та не оспорюється відповідачем, на аерозольний розпилювач було нанесено об`єм 400 ml.

Отже сама по собі формальна відсутність на аерозольному розпилювачі слова «нетто» не може бути розцінена як порушення Регламенту, оскільки відповідно до вказаного Листа зазначення позивачем на аерозольному розпилювачі об`єму є тотожнім зазначенню нетто.

Щодо стилістичних відмінностей застережних заходів : «Незважаючи на вимоги технічних регламентів попередження про небезпечний вплив, які розміщуються на етикетці або у паспорті безпечності хімічної продукції, можуть містити незначні текстові відхилення від наведених у регламентах, якщо ці відхилення сприяють передачі необхідної інформації користувачу та не применшують або іншим чином не компрометують надані поради щодо забезпечення хімічної безпеки. Відхилення можуть включати варіанти написання, синоніми або інші еквівалентні терміни, які властиві певному регіону, куди відповідна хімічна продукція постачається та де використовується».

Щодо стилістичних відмінностей застережних заходів: «Незважаючи на вимоги технічних регламентів попередження про небезпечний вплив, які розміщуються на етикетці або у паспорті безпечності хімічної продукції, можуть містити незначні текстові відхилення від наведених у регламентах, якщо ці відхилення сприяють передачі необхідної інформації користувачу та не применшують або іншим чином не компрометують надані поради щодо забезпечення хімічної безпеки. Відхилення можуть включати варіанти написання, синоніми або інші еквівалентні терміни, які властиві певному регіону, куди відповідна хімічна продукція постачається та де використовується» суд зазначає наступне.

Згідно наведених роз`яснень вказаних у Акті перевірки розбіжності у маркуванні не можна розцінити як порушення Регламенту та вимог законодавства та правомірну підставу для прийняття оскаржуваних Рішень і Постанов.

Окремо суд зазначає, що згідно ч.1 ст.33 згаданого вище Закону України «Про державний ринковий нагляд і контроль нехарчової продукції» (далі Закон) обмежувальні (корегувальні) заходи запроваджуються відповідними рішеннями органів ринкового нагляду.

Відповідно до ч.5 ст.33 цього ж Закону будь-який захід щодо обмеження чи заборони надання продукції на ринку, вилучення продукції з обігу чи її відкликання, що вживається відповідно до цього Закону або Закону України "Про загальну безпечність нехарчової продукції", має бути пропорційним рівню загрози відповідної продукції суспільним інтересам. У рішенні про застосування обмеження чи заборону надання продукції на ринку, вилучення продукції з обігу чи її відкликання мають бути зазначені підстави його застосування.

Як зазначено у ч.11 ст.33 Закону до прийняття рішення про вжиття обмежувальних (корегувальних) заходів орган ринкового нагляду надає (надсилає) суб`єкту господарювання, щодо якого передбачається прийняти рішення, проект відповідного рішення з пропозицією надати в письмовій формі свої пояснення, заперечення до проекту рішення, інформацію про вжиття ним заходів, спрямованих на запобігання або уникнення ризиків суспільним інтересам, усунення невідповідності продукції, що є предметом проекту рішення, встановленим вимогам.

Відповідно до ч.7 ст.33 Закону у рішенні органу ринкового нагляду про заборону чи обмеження надання продукції на ринку, вилучення продукції з обігу або її відкликання зазначаються: 1) обґрунтування підстав прийняття такого рішення; 2) конкретні обмежувальні (корегувальні) заходи та пов`язані з ними дії, що має виконати суб`єкт господарювання, до якого застосовуються такі заходи; 3) потреба у вжитті відповідних обмежувальних (корегувальних) заходів щодо всього обсягу продукції певної марки (моделі, артикулу, модифікації) або її окремих партій чи серій; 4) строк виконання рішення; 5) способи, порядок і строки оскарження суб`єктом господарювання цього рішення; 6) строк повідомлення відповідним суб`єктом господарювання органу ринкового нагляду про виконання рішення.

Однак відповідачем у оскаржуваних рішеннях не вказано, у чому саме полягає потреба у вжитті відповідних обмежувальних (корегувальних) заходів. На порушення п.4 ч.7 ст.33 Закону не вказані способи, порядок і строки оскарження рішення.

Також на порушення ч.11 ст.33 Закону позивачеві не були надіслані відповідачем проекти відповідних рішень. Окрім того, на порушення ч.5 ст.33 Закону у оскаржуваних рішеннях не були зазначені підстави застосування відповідних обмежень а також вказані обмеження є очевидно непропорційними виявленим порушенням.

Отже суд зазначає, що відповідач при прийнятті оскаржуваних рішень не діяв на підставі, в межах повноважень, та у спосіб, передбачений Законом та Конституцією, як того вимагає ч.2 ст.19 Конституції України.

У якості правової підстави для накладення штрафів відповідач у оскаржуваних постановах послався на п.2 ч.2 ст.44 Закону, яка передбачає відповідальність за введення в обіг продукції, що не відповідає встановленим вимогам (крім випадків, передбачених статтею 28 та частиною третьою статті 29 цього Закону).

Разом з тим, оскільки не було самого складу правопорушення, а саме продукція, яка була введена в обіг, відповідала вимогам, встановленим Регламентом (що підтверджується нанесеним на продукцію знаком відповідності символом (перевернутий епсилон), наявністю вказаних вище Сертифікату і Паспортів безпеки) то суд дійшов висновку, що постанови про накладення штрафу винесені безпідставно.

З огляду на вищевикладене суд дійшов висновку, що оскаржувані Рішення Головного управління ДСНС України у Харківській області про вжиття обмежувальних (коригувальних) заходів стосовно ТОВ «Ньютон-Промсервіс» () №№ 126, 127, 128, 129, 130, 131 від 30.06.2025 р. та Постанови Головного управління ДСНС України у Харківській області про накладення штрафів на ТОВ «Ньютон-Промсервіс» () №№ 17, 18, 19 від 11.07.2025 р. є протиправними та такими, що підлягають скасуванню.

Згідно п.41 висновку №11 (2008) Консультативної ради європейських суддів до уваги Комітету Міністрів Ради Європи щодо якості судових рішень обов`язок суддів наводити підстави для своїх рішень не означає необхідності відповідати на кожен аргумент захисту на підтримку кожної підстави захисту. Обсяг цього обов`язку може змінюватися залежно від характеру рішення. Згідно з практикою Європейського суду з прав людини очікуваний обсяг обґрунтування залежить від різних доводів, що їх може наводити кожна зі сторін, а також від різних правових положень, звичаїв та доктринальних принципів, а крім того, ще й від різних практик підготовки та представлення рішень у різних країнах. З тим, щоб дотриматися принципу справедливого суду, обґрунтування рішення повинно засвідчити, що суддя справді дослідив усі основні питання, винесені на його розгляд.

Згідно рішення Європейського суду з прав людини по справі "Серявін та інші проти України"(п.58) суд вказує, що згідно з його усталеною практикою, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішенні судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються.

Хоча п. 1 ст. 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожний аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення.

Усі інші аргументи сторін вивчені судом, однак є такими, що не потребують детального аналізу у судовому рішенні, оскільки вищенаведених висновків суду не спростовують.

Відповідно до частини 1 статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

Частиною 2 статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Відповідно до ст. 2 КАС України, завданням адміністративного судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.

Отже, розглянувши подані сторонами документи і матеріали, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги, оцінивши докази, які мають значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд приходить до висновку про те, що позовні вимоги підлягають задоволенню.

Керуючись статтями 14, 243-246, 293, 295-296 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

В И Р І Ш И В:

Адміністративний позов Товариства з обмеженою відповідальністю "НЬЮТОН-ПРОМСЕРВІС" (вул. Чичибабіна, буд. 9, кв. 110,м. Харків,61058) до Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Харківській області (вул. Шевченка, буд. 8,м. Харків,Харківська обл., Харківський р-н,61013) про визнання протиправними та скасування рішення, постанови - задовольнити в повному обсязі.

Скасувати Рішення Головного управління ДСНС України у Харківській області про вжиття обмежувальних (коригувальних) заходів стосовно Товариства з обмеженою відповідальністю «Ньютон-Промсервіс» () №№ 126, 127, 128, 129, 130, 131 від 30.06.2025 р.

Скасувати Постанови Головного управління ДСНС України у Харківській області про накладення штрафів на Товариство з обмеженою відповідальністю «Ньютон-Промсервіс» () №-№ 17, 18, 19 від 11.07.2025 р.

Стягнути за рахунок бюджетних асигнувань Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Харківській області на користь Товариства з обмеженою відповідальністю "НЬЮТОН-ПРОМСЕРВІС" сплачений судовий збір у сумі 4844 (чотири тисячі вісімсот сорок чотири) грн. 80 коп.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів, з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення. Учасник справи, якому повне рішення суду не були вручені у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження: на рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Суддя Спірідонов М.О.