Справа № 240/18953/25
Суддя: Сторчак В. Ю.
Дата ухвалення: 2025-11-24 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

П О С Т А Н О В А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

Справа № 240/18953/25

Головуючий суддя 1-ої інстанції - Гурін Дмитро Миколайович

Суддя-доповідач - Сторчак В. Ю.

24 листопада 2025 року

м. Вінниця

Сьомий апеляційний адміністративний суд у складі колегії:

головуючого судді: Сторчака В. Ю.

суддів: Матохнюка Д.Б. Граб Л.С. ,

розглянувши в порядку письмового провадження апеляційну скаргу Головного управління ДПС у Житомирській області на рішення Житомирського окружного адміністративного суду від 01 жовтня 2025 року у справі за адміністративним позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «ЗАБУДОВА УКРАЇНА» до Головного управління ДПС у Житомирській області про визнання протиправним та скасування рішення, зобов`язання вчинити певні дії,

В С Т А Н О В И В :

Товариство з обмеженою відповідальністю «ЗАБУДОВА УКРАЇНА» звернулось до Житомирського окружного адміністративного суду з позовом до Головного управління ДПС у Житомирській області про визнання протиправним та скасування рішення, зобов`язання вчинити певні дії.

Рішенням Житомирського окружного адміністративного суду від 01 жовтня 2025 року позов задоволено.

Визнано протиправним та скасувати рішення Комісії з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних Головного управління ДПС у Житомирській області від 14.07.2025 №39231 про відповідність/невідповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податку.

Зобов`язано Головне управління ДПС у Житомирській області виключити Товариство з обмеженою відповідальністю «ЗАБУДОВА УКРАЇНА» з переліку платників податків, які відповідають критеріям ризиковості.

Не погоджуючись із прийнятим судовим рішенням, відповідач подав апеляційну скаргу, у якій просить скасувати рішення суду та ухвалити нове, яким у задоволенні позовних вимог відмовити. В обґрунтування апеляційної скарги апелянт послався на неправильне застосування судом першої інстанції норм матеріального права, порушення норм процесуального права, що, на його думку, призвело до неправильного вирішення спору.

Апеляційний розгляд справи здійснюється в порядку письмового провадження, у відповідності до вимог п. 3 ч. 1 ст. 311 КАС України.

Заслухавши суддю-доповідача, перевіривши матеріали справи та доводи апеляційної скарги, колегія суддів приходить до наступних висновків.

Судом першої інстанції встановлено та підтверджено під час апеляційного розгляду справи, що ТОВ "ЗАБУДОВА УКРАЇНА" є юридичною особою приватного права, яке було створено 29.06.2005, номер запису 0010405.

Рішенням Комісії з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних Головного управління ДПС у Житомирській області про відповідність/невідповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податку №39231 від 14.07.2025.

Комісія регіонального рівня відповідно до пункту 6 Порядку зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 11.12.2019 №1165 (далі Порядок №1165), з урахуванням отриманих від платника податку інформації та копій документів №1 від 03.07.2025, прийняла рішення про відповідність платника податку ТОВ «ЗАБУДОВА УКРАЇНА» критеріям ризиковості платника податку на підставі п.8 Критеріїв ризиковості платника податку, зокрема, у зв`язку із постачанням у період з 06.10.2024 по 04.04.2025 послуг згідно ДКПП 43.29.

Крім того, рішення містить посилання на коди податкової інформації:

07 - відсутність відомостей щодо сплати сум єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування та/або недостатня кількість трудових ресурсів, необхідних для здійснення господарської операції в обсягах, зазначених у податковій накладній/розрахунку коригування (за відсутності інформації щодо придбання послуг з виконання робіт, необхідних для здійснення господарської операції) - для виробників товарів/постачальників послуг

11 - накопичення залишків нереалізованих товарів за відсутності (недостатності) місць для їх зберігання (власних, орендованих складських приміщень) відповідно до поданої до контролюючих органів звітності.

Вважаючи свої права порушеними, а рішення відповідача від 14.07.2025 №39231 протиправним та безпідставним, позивач звернувся до суду.

Ухвалюючи оскаржуване рішення, суд першої інстанції виходив з обгрунтованості вимог позивача, відтак і наявності підстав для задоволення позовних вимог.

Колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції по суті спору та, відповідно до ч. 1 ст. 308 КАС України, переглядає справу за наявними у ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги відповідача.

Відповідно до п.201.10 ст.201 Податкового кодексу України при здійсненні операцій з постачання товарів/послуг платник податку - продавець товарів/послуг зобов`язаний в установлені терміни скласти податкову накладну, зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних та надати покупцю за його вимогою.

Податкова накладна та/або розрахунок коригування до неї, складені та зареєстровані після 1 липня 2017 року в Єдиному реєстрі податкових накладних платником податку, який здійснює операції з постачання товарів/послуг, є для покупця таких товарів/послуг достатньою підставою для нарахування сум податку, що відносяться до податкового кредиту, та не потребує будь-якого іншого додаткового підтвердження.

Підтвердженням продавцю про прийняття його податкової накладної та/або розрахунку коригування до Єдиного реєстру податкових накладних є квитанція в електронному вигляді у текстовому форматі, яка надсилається протягом операційного дня.

Відповідно до п.201.16 ст.201 Податкового кодексу України реєстрація податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних може бути зупинена в порядку та на підставах, визначених Кабінетом Міністрів України.

Постановою Кабінету Міністрів України від 11.12.2019 №1165 на виконання вимог п.201.16 ст.201 Податкового кодексу України затверджено Порядок №1165, який визначає механізм зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, організаційні та процедурні засади діяльності комісій з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі, права та обов`язки їх членів.

Відповідно до п.5 Порядку №1165 платник податку, яким складено та/або подано для реєстрації в Реєстрі податкову накладну/розрахунок коригування, що не відповідають жодній з ознак безумовної реєстрації, перевіряється щодо відповідності критеріям ризиковості платника податку (додаток 1), показникам, за якими визначається позитивна податкова історія платника податку (додаток 2).

Додатком 1 до Порядку №1165 установлено наступні Критерії ризиковості платника податку на додану вартість:

1. Платника податку на додану вартість (далі - платник податку) зареєстровано (перереєстровано) на підставі недійсних (втрачених, загублених) та підроблених документів згідно з інформацією, наявною в контролюючих органах.

2. Платника податку зареєстровано (перереєстровано) в органах державної реєстрації фізичними особами з подальшою передачею (оформленням) у володіння чи управління неіснуючим, померлим, безвісти зниклим особам згідно з інформацією, наявною в контролюючих органах.

3. Платника податку зареєстровано (перереєстровано) в органах державної реєстрації фізичними особами, що не мали наміру провадити фінансово-господарської діяльності або здійснювати повноваження, згідно з інформацією, наданою такими особами.

4. Платника податку зареєстровано (перереєстровано) та ним проваджено фінансово-господарську діяльність без відома і згоди його засновників і призначених у законному порядку керівників згідно з інформацією, наданою такими засновниками та/або керівниками.

5. Платник податку - юридична особа не має відкритих рахунків у банківських установах, крім рахунків в органах Казначейства (крім бюджетних установ).

6. Платником податку не подано контролюючому органу податкової звітності з податку на додану вартість за два останніх звітних (податкових) періоди всупереч нормам підпункту 16.1.3 пункту 16.1 статті 16 та абзацу першого пункту 49.2 і пункту 49.18 статті 49 Податкового кодексу України.

7. Платником податку на прибуток підприємств не подано контролюючому органу фінансової звітності за останній звітний період всупереч нормам підпункту 16.1.3 пункту 16.1 статті 16 та пункту 46.2 статті 46 Податкового кодексу України.

8. У контролюючих органах наявна податкова інформація, яка стала відома у процесі провадження поточної діяльності під час виконання покладених на контролюючі органи завдань і функцій, що визначає ризиковість здійснення господарської операції, зазначеної в поданих для реєстрації податковій накладній/розрахунку коригування.

Пунктом 6 Порядку №1165 передбачено, що у разі коли за результатами автоматизованого моніторингу платник податку, яким складено податкову накладну/розрахунок коригування, відповідає хоча б одному критерію ризиковості платника податку, реєстрація таких податкової накладної/розрахунку коригування зупиняється.

Питання відповідності/невідповідності платника податку критеріям ризиковості платника податку розглядається комісією регіонального рівня.

У разі встановлення відповідності платника податку хоча б одному з критеріїв ризиковості платника податку комісією регіонального рівня приймається рішення про відповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку.

Включення платника податку до переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості платника податку, здійснюється в день проведення засідання комісії регіонального рівня та прийняття відповідного рішення.

Платник податку отримує рішення про відповідність критеріям ризиковості платника податку через електронний кабінет у день прийняття такого рішення (додаток 4).

У рішенні зазначається підстава, відповідно до якої встановлено відповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку.

Документами, необхідними для розгляду питання виключення платника податку з переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості платника податку, можуть бути:

- договори, зокрема зовнішньоекономічні контракти, з додатками до них;

- договори, довіреності, акти керівного органу платника податку, якими оформлено повноваження осіб, які одержують продукцію в інтересах платника податку для здійснення операції;

- первинні документи щодо постачання/придбання товарів/послуг, зберігання і транспортування, навантаження, розвантаження продукції, складські документи (інвентаризаційні описи), у тому числі рахунки-фактури/інвойси, акти приймання-передачі товарів (робіт, послуг) з урахуванням наявних типових форм та галузевої специфіки, накладні;

- розрахункові документи та/або банківські виписки з особових рахунків;

- документи щодо підтвердження відповідності продукції (декларації про відповідність, паспорти якості, сертифікати відповідності), наявність яких передбачено договором та/або законодавством;

- інші документи, що підтверджують невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку.

Інформацію та копії документів, подані платником податку, комісія регіонального рівня розглядає протягом семи робочих днів, що настають за датою їх надходження, та приймає відповідне рішення.

За результатами розгляду інформації та копій документів комісією регіонального рівня приймається рішення про відповідність/невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку, яке платник податку отримує в електронному кабінеті у день його прийняття (додаток 4).

Виключення платника податку з переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості платника податку, здійснюється в день проведення засідання комісії регіонального рівня та прийняття відповідного рішення.

Якщо комісією регіонального рівня протягом семи робочих днів, що настають за датою надходження зазначеної інформації та документів, не прийнято відповідного рішення, платник податку виключається з переліку платників податку, які відповідають критеріям ризиковості платника податку.

У разі надходження до контролюючого органу відповідного рішення суду, яке набрало законної сили, комісія регіонального рівня виключає платника податку з переліку платників податку, які відповідають критеріям ризиковості платника податку.

Комісія регіонального рівня постійно проводить моніторинг щодо відповідності/невідповідності платників податку критеріям ризиковості платника податку.

Відповідно до п.25 Порядку №1165 комісії регіонального рівня приймають рішення про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі або відмову в такій реєстрації, врахування або неврахування таблиці даних платника податку, відповідність/невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку.

Комісія регіонального рівня діє в межах повноважень, визначених Порядком №1165 та Порядком прийняття рішень про реєстрацію/відмову в реєстрації податкових накладних/розрахунків коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, затвердженим Мінфіном.

За змістом п.40 Порядку №1165 засідання комісії контролюючого органу є правомочним за умови присутності на ньому не менше двох третин її затвердженого персонального складу.

Засідання комісії контролюючого органу проводиться у разі наявності матеріалів для розгляду.

Під час засідання секретарем комісії контролюючого органу ведеться протокол, в якому фіксуються прийняті рішення та надані доручення.

Ведення обліку матеріалів щодо роботи комісії контролюючого органу здійснюється секретарем такої комісії.

Присутній на засіданні комісії контролюючого органу член комісії, який не згоден з рішенням комісії або утримався від голосування, повинен викласти у письмовій формі свою окрему думку, яка додається до матеріалів засідання такої комісії.

Згідно з п.44 Порядку №1165 Комісія контролюючого органу перевіряє подані платником податку копії документів щодо їх достовірності шляхом звірки даних, які містяться в таких копіях документів, з даними, що надходять або можуть бути отримані з інших джерел інформації (реєстри, що ведуться державними органами, документи, зокрема електронні).

Відповідно до п.46 Порядку №1165 у протоколі засідання комісії контролюючого органу зазначається перелік осіб, присутніх на засіданні, порядок денний засідання, питання, що розглядалися на засіданні, перелік осіб, які виступали під час засідання, результати голосування, прийняті такою комісією рішення.

У додатку 4 до Порядку №1165 зазначено, що рішення про відповідність/невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку може бути оскаржено в адміністративному або судовому порядку.

Верховний Суд у постановах від 16.12.2020 у справі №340/474/20, від 05.01.2021 у справі №640/11321/20 та у справі №640/10988/20 вказав, що при вирішенні спорів такої категорії (щодо оскарження рішення комісії з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних про відповідність платника податку на додану вартість п.8 Критеріїв ризиковості платника податку) суди з огляду на правове регулювання, характер цих відносин мають досліджувати і надавати оцінку змісту оскаржуваного рішення та наданих податковим органом документів.

Також, у постановах від 05.01.2021 у справі №640/11321/20 та у справі №640/10988/20 вказано, що у затвердженій формі рішення про відповідність/невідповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податку передбачено необхідність зазначення контролюючим органом однієї із двох підстав для прийняття такого рішення, а саме: у зв`язку з виявленням обставин та/або отриманням інформації контролюючим органом у процесі поточної діяльності або з урахуванням отриманих від платника податку інформації та копій відповідних документів.

У формі рішення вказано про необхідність зазначення пункту критерію ризиковості платника податку, а у разі відповідності суб`єкта пункту 8 критеріїв ризиковості платника податку необхідно також зазначити, яка саме інформація була підставою для висновків про відповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку.

Навіть, якщо Порядком №1165 затверджено форму рішення, яка не передбачає конкретизації підстав у разі відповідності пунктам 1 - 8 критеріїв ризиковості платника податку, проте невиконання відповідачем обов`язку доказування, встановленого ч.2 ст.77 Кодексу адміністративного судочинства України, а саме недоведеність суду правомірності прийняття рішення (що воно прийняте обґрунтовано, добросовісно, розсудливо, за наявності визначених Порядком №1165 підстав), є підставою для визнання протиправним та скасування оскаржуваного рішення.

З матеріалів справи вбачається, що підставою для прийняття оспорюваного рішення, яким позивача визнано таким, що відповідає п.8 Критеріїв ризиковості платників податків, визначено, що виявлення обставин та/або отримання інформації контролюючим органом у процесі поточної діяльності», а саме: "07 - відсутність відомостей щодо сплати сум єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування та/або недостатня кількість трудових ресурсів, необхідних для здійснення господарської операції в обсягах, зазначених у податковій накладній/розрахунку коригування (за відсутності інформації щодо придбання послуг з виконання робіт, необхідних для здійснення господарської операції) - для виробників товарів/постачальників послуг; 11 - накопичення залишків нереалізованих товарів за відсутності (недостатності) місць для їх зберігання (власних, орендованих складських приміщень) відповідно до поданої до контролюючих органів звітності".

У постанові від 05.01.2021 у справі №640/10988/20 Верховний Суд зазначає, що комісія контролюючого органу, приймаючи рішення з посиланням на те, що у контролюючих органах наявна податкова інформація, яка стала відома у процесі провадження поточної діяльності під час виконання покладених на контролюючі органи завдань і функцій, що визначає ризиковість здійснення господарської операції, зазначеної в поданих для реєстрації податковій накладній/розрахунку коригування, має обґрунтувати суду, на підставі якої інформації комісія дійшла такого висновку та надати належні, допустимі докази в підтвердження цієї інформації.

Проте, належні, допустимі докази в підтвердження вказаної вище інформації відповідачем, суду надано не було.

Варто зазначити, що ТОВ "ЗАБУДОВА УКРАЇНА" є юридичною особою приватного права та зареєстроване платником податку на додану вартість. Підприємство здійснює господарську діяльність з надання будівельних послуг та продажу будівельних матеріалів, відповідно до КВЕДУ 41.20 Будiвництво житлових i нежитлових будiвель.

Для здійснення господарської діяльності з будівництва об`єктів, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з середніми та значними наслідками, ТОВ "ЗАБУДОВА УКРАЇНА" отримано відповідну ліцензію ДАБІ від 06.02.2019 №6-Л.

Засновником та керівником підприємства є ОСОБА_1 , відповідно до наказу на призначення №09/04/2025 від 09.04.2025.

Товариство має відкриті банківські рахунки.

До моменту віднесення ТОВ "ЗАБУДОВА УКРАЇНА" до переліку ризикових підприємств, середньооблікова кількість штатних працівників складала 13 спеціалістів. Станом на сьогодні чисельність працівників становить 5 осіб з яких: директор, водій, інженер, маляр, електрик.

З метою реалізації статутних завдань, укладено ряд договорів щодо оренди необхідних матеріальних трудових та майнових ресурсів для здійснення реальних господарських операцій, зокрема: 02.09.2024 між ТОВ «МАКРОНС ЛТД» (Орендодавець) та ТОВ «ЗАБУДОВА УКРАЇНА» (Орендар) укладено договір піднайму (суборенди) нежилих приміщень №020924-18, за яким Орендодавець зобов`язується передати Орендареві у користування за плату на визначений даним договором строк нежиле приміщення, яке знаходиться в будівлі за адресою: 10003, місто Житомир, вулиця Григорія Сковороди, будинок 1, офіс 207, а Орендар зобов`язується прийняти Приміщення, використовувати та здійснювати платежі відповідно до умов даного Договору.

Передача приміщення підтверджується актом прийманняпередачі нерухомого майна від 02.09.2024. Оплата вартості оренди приміщення підтверджується платіжним дорученням №357 від 02.09.2024.

01.12.2023 між ТОВ «ЗАБУДОВА УКРАЇНА» (Орендар) та ТОВ «БК Виконроб» (Орендодавець) укладено договір суборенди транспортного засобу №01-12/2023, згідно якого Орендодавець зобов`язується передати Орендареві, а Орендар зобов`язується прийняти у строкове платне користування вантажні автомобілі та вантажні причепи, що визначений у цьому Договорі (надалі іменується «транспортні засоби» або «ТЗ») та зобов`язується сплачувати Орендодавцеві орендну плату.

Під транспортні засоби розуміється: 1.Вантажний автомобіль УРАЛ 5557, ідентифікаційний номер транспортного засобу: НОМЕР_1 , Державний номер: НОМЕР_2 , рік випуску: 1988, колір: Бежевий, номер та серія свідоцтва про реєстрацію транспортного засобу: НОМЕР_3 ; 2. Вантажний причіп МАЗ 8926, ідентифікаційний номер транспортного засобу: НОМЕР_4 , Державний номер: НОМЕР_5 , рік випуску: 1979, колір: Чорний, номер та серія свідоцтва про реєстрацію транспортного засобу: НОМЕР_6 ; 3.Вантажний автомобіль КРАЗ 255, ідентифікаційний номер транспортного засобу: НОМЕР_7 - Державний номер: НОМЕР_8 , рік випуску: 1978, колір: Зелений, номер та серія свідоцтва про реєстрацію транспортного засобу: НОМЕР_9 ; 4. Вантажний причіп МАЗ 53371, ідентифікаційний номер транспортного засобу: НОМЕР_10 - Державний номер: НОМЕР_11 , рік випуску: 1993, колір: Зелений, номер та серія свідоцтва про реєстрацію транспортного засобу: НОМЕР_12 (свідоцтва про реєстрацію транспортних засобі а.с.78-79).

Передача транспортного засобу підтверджується актом прийманняпередачі транспортного засобу в суборенду від 01.12.2023.

30.10.2024 між ТОВ «ВОЛЬТ ЕЙДЖ» (Наймодавець) та ТОВ «ЗАБУДОВА УКРАЇНА» (Наймач) укладено договір найму (суборенди) нежилих приміщень №30/10-2024, за яким Наймодавець зобов`язується передати Наймачеві у користування за плату на визначений даним договором строк нежиле приміщення, яке знаходиться в будівлі за адресою: 10003, Україна, Житомирська область, м.Житомир, Богунський район, вулиця Гранітна, буд.16, а Наймач зобов`язується прийняти Приміщення, використовувати та здійснювати платежі відповідно до умов даного Договору.

Відповідно до п.1.2 Договору цільове призначення (мета) використання Приміщень: розміщення адміністративних, виробничих та складських приміщень.

Передача приміщення підтверджується актом приймання-передачі нерухомого майна від 30.10.2024 (а.с.84 на звороті). Оплата вартості оренди приміщення підтверджується платіжним дорученням №428 від 30.10.2024.

Крім того, укладено ряд інших договорів щодо оренди іншої колісної техніки, будівельних інструментів, матеріалів, які використовуються в процесі здійснення господарської діяльності.

Вказане підтверджується, повідомленням про об`єкти оподаткування або об`єкти пов`язані з оподаткуванням або через які провадиться діяльність 20-ОПП від 06.11.2024 та від 25.12.2024.

Позивачем сплачуться податки та збори. У ТОВ «ЗАБУДОВА УКРАЇНА» відсутня заборгованість з платежів контроль за якими покладено на контролюючі органи.

Стосовно кількості наявних у позивача трудових ресурсів.

Як зазначено в оскаржуваному рішенні у ТОВ «ЗАБУДОВА УКРАЇНА» недостатня кількість трудових ресурсів, необхідних для здійснення господарської операції в обсягах, зазначених у податковій накладній/розрахунку коригування (за відсутності інформації щодо придбання послуг з виконання робіт, які необхідні для здійснення господарської операції).

У той же час, в оскаржуваному рішенні контролюючим органом не зазначено для якого саме виду робіт у ТОВ «ЗАБУДОВА УКРАЇНА» недостатня кількість трудових ресурсів, не конкретизовано номер та дату податкової накладної.

Як вбачається з податкової звітності у період зазначений в оскаржуваному рішенні (з 06.10.2024 по 04.04.2025) на товаристві працювало 13 висококваліфікованих спеціалістів, що є достатнім для здійснення господарської діяльності.

Після віднесення позивача до переліку ризикових чисельність працівників зменшилась до 5 одиниць, адже контрагенти позивача не хочуть співпрацювати з ризиковими підприємствами. Крім того, на зменшення кількості працівників впливають і мобілізаційні заходи через військову агресію російської федерації проти України.

Посилання контролюючого органу ґрунтуються лише на даних ІС «Податковий блок», однак, не виключає можливості залучення додаткових працівників за договорами цивільно-правового характеру, аутсорсингу та аутстафінгу (оренда персоналу).

Аналогічна правова позиція викладена у постановах Верховного Суду від 30.01.2018 у справі №820/11856/13-а, від 20.02.2018 у справі №817/149/17, від 04.04.2018 у справі №808/2519/15 та від 29.03.2018 у справі №813/2758/16, від 17.09.2020 у справі №826/16705/17.

Саме віднесення ТОВ «ЗАБУДОВА УКРАЇНА» до переліку ризикових платників податку на додану вартість не дає можливості відновити повноцінно Товариству свою діяльність, адже тягне за собою правові наслідки у вигляді зупинення реєстрації усіх без виключень податкових накладних/розрахунків коригувань, поданих платником.

При цьому, такі наслідки носять для ТОВ «ЗАБУДОВА УКРАЇНА» виключно негативний характер з огляду на те, що строк реєстрації кожної податкової накладної значно збільшується, а на ТОВ «ЗАБУДОВА УКРАЇНА» покладається додатковий обов`язок щодо надання пояснень та документів, при цьому, остаточне рішення про реєстрацію податкової накладної чи про відмову в реєстрації буде прийнято лише після надання таких пояснень та документів.

Негативні наслідки від необґрунтованого прийняття зазначеного рішення полягають також у тому, що контрагенти ТОВ «ЗАБУДОВА УКРАЇНА» не мають можливості сформувати податковий кредит за податковою накладною, реєстрація якої зупинена, що у подальшому несе ризики припинення господарських відносин між ТОВ «ЗАБУДОВА УКРАЇНА» та його контрагентами.

Крім того, такі дії контролюючого органу перешкоджають не тільки здійсненню ТОВ «ЗАБУДОВА УКРАЇНА» господарської діяльності, а і створювати нові робочі місця, розширювати штат працівників.

Внаслідок прийняття рішення (про включення платника до переліку ризикових платників податків) ТОВ «ЗАБУДОВА УКРАЇНА» потрапляє у стан правової невизначеності, позаяк контролюючий орган не повідомив, які саме документи необхідно подати для виключення платника податків з переліку ризикових.

Стосовно накопичення залишків нереалізованих товарів за відсутності (недостатності) місць для їх зберігання (власних, орендованих складських приміщень) відповідно до поданої до контролюючих органів звітності.

Придбаний ТОВ "ЗАБУДОВА УКРАЇНА" товар у постачальників (продавців) на орендованому складі, відповідно до укладеного договору, який доданий до даного позову та надавався до контролюючого органу, вказане підтверджує наявність місць для зберігання Товарів, що використовуються в господарській діяльності.

Наведена інформація та документи про оренду приміщень, зокрема, повідомленням про об`єкти оподаткування або об`єкти пов`язані з оподаткуванням або через які провадиться діяльність 20-ОПП повністю спростовують доводи контролюючого органу про відсутність місць для їх зберігання.

ТОВ "ЗАБУДОВА УКРАЇНА" орендує відповідні офісні та складські приміщення, укладено ряд інших договорів, що підтверджується первинними документами, зокрема, договором із №30/10-2024 від 30.10.2024, укладеним із ТОВ «ВОЛЬТ ЕЙДЖ» щодо оренди складського приміщення (а.с.80-84).

Крім того, інколи придбані Товари (матеріали) зберігаються об`єктах виконання робіт.

Таким чином, твердження контролюючого органу про відсутність у Товариства необхідних умов та/або обсягів матеріальних ресурсів для виробництва товарів, виконання робіт або надання послуг в обсягах, відображених у податковій накладній/розрахунку коригування суд першої інстанції вірно визнав необґрунтованими.

У постанові Верховного Суду від 05.12.2023 справа №520/10927/22 зазначено, що інформація, яка міститься в інформаційних базах даних контролюючих органів носить інформативний характер, не ґрунтується на безпосередньому аналізі первинних документів та не може бути самостійним та належним доказом наявності порушень податкового законодавства.

Враховуючи вищенаведене, податкова інформація не може свідчити про порушення податкового законодавства.

Стосовно надання послуг згідно ДКПП 43.29 (Інші будівельно-монтажні роботи).

У період з 06.10.2024 по 04.04.2025 ТОВ «ЗАБУДОВА УКРАЇНА» виконувало будівельно-монтажні роботи на підставі договорів підряду (субпідряду) з ТОВ «Будліфтмонтаж», ТОВ «ТАНДЕКС», ТОВ «БУД САЙД, АТ «НТК «ЕЛЕКТРОНПРИЛАД», ПП «МЕДЕО», що підтверджується первинними документами та зареєстрованими у встановленому законом порядку податковими накладними (а.с.110-151).

За даними договорами позивачем були виконані монтажні, оздоблювальні та пусконалагоджувальні роботи на різних об`єктах. Виконання робіт підтверджується актами виконаних будівельних робіт.

Таким чином, взаємовідносини із позивача із вищевказаними контрагентами знайшли своє відображення в бухгалтерському обліку, підтверджено належними первинними документами, що є достатніми для підтвердження реальності господарських операцій з урахуванням їх змісту і обсягу.

У період з 06.10.2024 по 04.04.2025 ТОВ "ЗАБУДОВА УКРАЇНА" мало необхідні умови, технічні, трудові ресурси для виконання робіт такого виду робіт.

Тому, віднесення ТОВ «ЗАБУДОВА УКРАЇНА» є протиправним, а причини зазначені у рішенні такими, що не відповідають дійсності.

Враховуючи вищевикладене, рішення про відповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податку №39231 від 14.07.2025 є протиправним не підлягає скасуванню, оскільки прийняте без врахування обставин та особливостей діяльності ТОВ «ЗАБУДОВА УКРАЇНА».

Стосовно доводів відповідача про ненадання документів.

Оскаржуване рішення №39231 від 14.07.2025 прийнято з урахуванням отриманих від платника податку інформації та копій документів №1 від 03.07.2025.

Дійсно, 03.07.2025 ТОВ «ЗАБУДОВА УКРАЇНА» було подано до Комісії регіонального рівня з питань зупинення реєстрації податкових накладних/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних (ГУ ДПС у Житомирській області) пояснення про надання інформації та її документального підтвердження щодо виключення з переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості платника податку. До пояснень було надано копії документів, які додаються до даного позову, що підтверджують реальність здійснених господарських операцій із кожним контрагентом, крім того: штатний розпис, первинні документи щодо придбання, зберігання Товару, податкову звітність, договори, видаткові накладні, акти та інші документи, платіжні доручення, банківські виписки та іншу інформацію, яка є достатньою підставою для виключення платника податку з переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості платника податку.

Однак, здійсненні заходи не призвели до бажаних результатів, нове рішення по своєму змісту дублює попереднє, що виключає можливість розуміння суті претензій контролюючого органу до платника податків, та породжує безвихідну ситуацію, що по своїй суті є перешкоджанням господарській діяльності.

Так, рішення про відповідність/невідповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податку №19124 від 04.04.2025, №39231 від 14.07.2025, які приймались відносно ТОВ «ЗАБУДОВА УКРАЇНА» є повністю ідентичними.

Тобто, відповідач систематично вживає неправомірні дії стосовно позивача, які полягають у віднесенні його переліку ризикових платників податків. Таким чином, у відносинах із позивачем, відповідач як орган державної влади, систематично проявляє недобросовісну поведінку, що має місце і у даному спорі.

Суд звертає увагу, що здійснення моніторингу відповідності податкових накладних/розрахунків коригування критеріям оцінки ступеня ризиків, а так само вирішення питання відповідності/невідповідності платника податків критеріям ризиковості є превентивним заходом, спрямованим на убезпечення від безпідставного формування податкового кредиту за операціями, що не підтверджені первинними документами або підтверджені платником податку копіями документів, які складені з порушенням законодавства.

Проте, здійснення моніторингу не повинне підміняти за своїм змістом проведення податкових перевірок як способу реалізації владних управлінських функцій контролюючого органу. У ході такого моніторингу контролюючий орган не повинен здійснювати повний аналіз господарських операцій позивача на предмет їх реальності. Змістовна оцінка господарських операцій може бути проведена лише за результатом здійснення податкової перевірки платника податків, підстави та порядок проведення якої визначено нормами Податкового кодексу України.

У постанові від 06.02.2024 року у справі №320/13271/20 Верховний Суд зазначив наступне: «відповідачем 1 у рядку «В даному випадку формування контролюючим органом висновку про відповідність позивача пункту 8 Критеріїв ризиковості платника податку призвело до безпосередніх негативних наслідків для позивача у вигляді зупинення реєстрації податкових накладних та розрахунків коригування. Податкова інформація всупереч вимогам Порядку №1165 не ідентифіковано конкретні ризикові операції та/або податкові накладні платника, в яких були зафіксовані такі операції, тобто оскаржувані рішення не містять обґрунтувань підстав та причин віднесення позивача до ризикових платників податку відповідно до пункту 8 Критеріїв ризиковості платників податку. Загальними вимогами, яким повинен відповідати акт індивідуальної дії, як акт правозастосування, є його обґрунтованість та вмотивованість. В разі незазначення в індивідуальному акті підстав його прийняття (фактичних і юридичних), чітких та зрозумілих мотивів його прийняття, такий акт не може вважатися правомірним».

У правових висновках Верховного Суду, що наведені в постановах від 16 грудня 2020 року у справі №340/474/20, від 5 січня 2021 року у справі №640/10988/20, від 5 січня 2021 року у справі №640/11321/20 зазначено, що при вирішенні спорів такої категорії суди попередніх інстанцій з огляду на правове регулювання, характер цих відносин, мають досліджувати і надавати оцінку змісту оскаржуваного рішення, змісту протоколу засідання комісій та наданих податковим органом документів, порядку прийняття рішення та повноваженням комісії контролюючого органу.

Також суд касаційної інстанції зазначав, що комісія контролюючого органу, приймаючи рішення з посиланням на те, що у контролюючих органах наявна податкова інформація, яка стала відома у процесі провадження поточної діяльності під час виконання покладених на контролюючі органи завдань і функцій, що визначає ризиковість здійснення господарської операції має обґрунтувати суду, на підставі якої інформації комісія дійшла такого висновку та надати належні, допустимі докази в підтвердження цієї інформації.

У спірному рішенні відповідачем не зазначено суть та характер наявної податкової інформації, що стала підставою для прийняття рішення, не ідентифіковано конкретні ризикові операції та/або податкові накладні платника, в яких були зафіксовані такі операції.

При цьому, позивачем надано первинні документи, які оформлені в рамках господарських відносин із контрагентами, копії яких надані разом із поясненнями для прийняття рішення, та які складені у відповідності до вимог законодавства та є первинними документами, що засвідчують факт реального виконання позивачем та його контрагентами господарських зобов`язань.

Таким чином, відповідачем порушено принцип обґрунтованості рішення суб`єкта владних повноважень, у оскаржуваному рішенні не конкретизовано, які саме документи необхідно надати з урахуванням специфіки господарської операції, яка фактично не відбулась.

Отже, судовим розглядом встановлено, що ТОВ «ЗАБУДОВА УКРАЇНА» є добросовісним платником податків та здійснює реальну господарську діяльність. В свою чергу ГУ ДПС у Житомирській області не доведено наявності підстав для висновку про те, що товариство відповідає п.8 Критеріїв ризиковості платників податків.

Щодо позовних вимог про зобов`язання ГУ ДПС у Житомирській області виключити ТОВ «ЗАБУДОВА УКРАЇНА» з переліку платників податку, які відповідають критеріям ризиковості, суд зазначає наступне.

Як вже було зазначено вище, положеннями п.6 Порядку №1165 зокрема визначено, що у разі надходження до контролюючого органу відповідного рішення суду, яке набрало законної сили, комісія регіонального рівня виключає платника податку з переліку платників податку, які відповідають критеріям ризиковості платника податку.

Отже, саме по собі скасування у судовому порядку рішення про відповідність платника податку критеріям ризиковості є безумовною підставою для виключення комісією регіонального рівня платника податку з переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості.

Таким чином, оскільки рішення про визначення позивача таким, що відповідає п.8 Критеріїв ризиковості платника податку, підлягає скасуванню, то зобов`язання відповідача виключити позивача з переліку платників податку, які відповідають критеріям ризиковості, є належним і ефективним способом захисту порушеного права позивача. Крім цього, такий спосіб захисту є дотриманням судом гарантій того, що спір між сторонами буде остаточно вирішений. Отже, позовні вимоги у зазначеній частині також підлягають задоволенню.

Аналогічна правова позиція викладена у постанові Верховного Суду від 30.11.2021 у справі №340/1098/20.

З огляду на вищевикладене, колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції, що належним способом захисту порушеного права позивача є зобов`язання ГУ ДПС у Житомирській області виключити ТОВ «ЗАБУДОВА УКРАЇНА» з переліку платників податку, які відповідають критеріям ризиковості.

Враховуючи встановлені у справі обставини, колегія суддів вважає, що суд першої інстанції дійшов обґрунтованого висновку про задоволення позовних вимог. При вирішенні даного публічно-правового спору, суд правильно встановив фактичні обставини справи та надав їм належну правову оцінку і, а доводи апеляційної скарги висновків суду першої інстанції не спростовують та не дають правових підстав для скасування оскаржуваного судового рішення.

Щодо інших доводів скаржника, колегія суддів зазначає, що у рішення ЄСПЛ по справі «Ґарсія Руіз проти Іспанії», заява № 30544/96, п. 26, ECHR 1999-1, Суд зазначив, що хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, це не може розумітись як вимога детально відповідати на кожен довід.

Відповідно до частин першої, другої, третьої статті 242 Кодексу адміністративного судочинства України судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим.

Зазначеним вимогам закону рішення Житомирського окружного адміністративного суду від 01 жовтня 2025 року, в межах доводів апеляційної скарги відповідача відповідає.

Відповідно до ст. 316 КАС України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального та процесуального права.

Апеляційний суд вважає, що Житомирський окружний адміністративний суд не допустив неправильного застосування норм матеріального права чи порушень норм процесуального права при ухваленні судового рішення, внаслідок чого апеляційну скаргу слід залишити без задоволення, а судове рішення без змін.

Одночасно слід зазначити, що в контексті положень п.6 ч.6 ст.12 КАС України дана справа відноситься до категорій справ незначної складності, а тому відповідно до п.2 ч.5 ст.328 цього Кодексу судове рішення за результатами її розгляду судом апеляційної інстанції в касаційному порядку оскарженню не підлягає.

Керуючись ст.ст. 243, 250, 308, 311, 315, 316, 321, 322, 325, 329 КАС України, суд

П О С Т А Н О В И В :

Апеляційну скаргу Головного управління ДПС у Житомирській області залишити без задоволення, а рішення Житомирського окружного адміністративного суду від 01 жовтня 2025 року - без змін.

Постанова суду набирає законної сили з дати її прийняття та оскарженню не підлягає.

Головуючий Сторчак В. Ю.

Судді Матохнюк Д.Б. Граб Л.С.