Справа № 520/5254/25
Суддя: Мельников Р.В.
Дата ухвалення: 2025-11-21 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

Харківський окружний адміністративний суд
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

Харків

21 листопада 2025 року № 520/5254/25

Харківський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Мельникова Р.В., розглянувши за правилами спрощеного позовного провадження адміністративну справу за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «НОВАСФЕРА» (, 61036, м. Харків, вул. Глобинська, б. 8) до Вінницької митниці (, 21034, м. Вінниця, вул. Лебединського, б. 17) про визнання протиправними та скасування рішень, карток відмови,

В С Т А Н О В И В:

Товариство з обмеженою відповідальністю «НОВАСФЕРА» звернулось до Харківського окружного адміністративного суду з адміністративним позовом, в якому просить суд:

- визнати протиправними та скасувати рішення про коригування митної вартості товарів № UA401000/2025/000011/2 від 14.01.2025 та картку відмови №UA401060/2025/000013 від 14.01.2025;

- визнати протиправними та скасувати рішення про коригування митної вартості товарів № UA401060/2025/000009/2 від 15.01.2025 та картку відмови № UA401060/2025/000014 від 15.01.2025;

- визнати протиправними та скасувати рішення про коригування митної вартості товарів № UA401000/2025/000013/2 від 16.01.2025 та картку відмови № UA401060/2025/000018 від 16.01.2025.

В обґрунтування позову зазначено, що рішення про коригування митної вартості № UA401000/2025/000011/2 від 14.01.2025, № UA401060/2025/000009/2 від 15.01.2025, № UA401000/2025/000013/2 від 16.01.2025 Вінницької митниці є необґрунтованими та безпідставними, оскільки під час митного оформлення позивачем надано всі документи на підтвердження вартості товарів і обраного методу її визначення.

Ухвалою суду від 12.03.2025 року прийнято позовну заяву до розгляду, відкрито спрощене провадження у справі.

Представником відповідача через канцелярію суду було подано відзив на позовну заяву, в якому вказано, що відповідач проти заявленого позову заперечував з підстав його необґрунтованості та недоведеності. При цьому, представником відповідача зазначено, що заявлена до митного оформлення вартість заявлених до митного оформлення товарів не підтверджується поданими документами, а додаткових підтверджуючих доказів підприємством позивача до митного оформлення подано не було.

Відповідно до ч.5 ст. 262 КАС України, суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами, за відсутності клопотання будь-якої зі сторін про інше. За клопотанням однієї із сторін або з власної ініціативи суду розгляд справи проводиться в судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін.

Дослідивши наявні в матеріалах справи докази, проаналізувавши доводи позову і заперечень проти нього, суд встановив наступне.

01.10.2024 року між ТОВАРИСТВОМ З ОБМЕЖЕНОЮ ВІДПОВІДАЛЬНІСТЮ «НОВАСФЕРА» (Покупець) (далі Позивач/ ТОВ «НОВАСФЕРА») та SUZHOU ALLBEST TEXTILE CO., LTD (Продавець) укладено контракт № SUZ-NOVA20241001 (далі Контракт; копія Контракту надається у додатках).

23.10.2024 між ТОВ «НОВАСФЕРА» та SUZHOU ALLBEST TEXTILE CO., LTD укладено Додаткову угоду № б/н до Контракту, якою доповнено статтю 3 Контракту (копія додаткової угоди надається у додатках).

13.01.2025 року Позивачем було подано до Відповідача електронну митну декларацію, яка була прийнята митним органом з присвоєнням їй номера № 25UA53U1, для митного оформлення (випуску) товарів, які було поставлено згідно Контракту.

14.01.2025 року Відповідачем направлено повідомлення Позивачу № 842512, в якому зазначено: «Керуючись положеннями частини 2 статті 53 Митного кодексу України, прошу надати наступні документи: - якщо рахунок сплачено, - банківські платіжні документи, що стосуються оцінюваного товару; - за наявності інші платіжні та/або бухгалтерські документи, що підтверджують вартість товару та містять реквізити, необхідні для ідентифікації ввезеного товару; - якщо здійснювалося страхування, - страхові документи, а також документи, що містять відомості про вартість страхування». 14.01.2025 року Відповідачем також направлено повідомлення Позивачу № 842524, в якому зазначено: «Надані до митного оформлення документи мають розбіжності та не містять достовірних відомостей про визначення митної вартості, які базуються на об`єктивних, документально підтверджених даних, що піддаються обчисленню, а саме: - Статтею 5 контракту від 01.10.2024 №SUZ-NOVA20241001 передбачена можливість як після оплати, так і передоплати, разом з тим, в інвойсі відсутні відомості щодо форми та термінів оплати. В графі 44 МД банківський документ відсутній; - наданий до митного оформлення Висновок експерта № 20-32/01-2025 від 13.01.2025 взято митницею до уваги, але він не може слугувати підставою для підтвердження заявленої митної вартості товарів, через невідповідність вимогам ст. 12 Закону України «Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні» від 12.07.2001 № 2658-ІІІ зі змінами та пп. 56-60 Національного стандарту №1 «Загальні засади оцінки майна та майнових прав», затверджений Постановою КМУ від 10.09.2003 №1440 зі змінами; - Наданий до митного оформлення прайс-лист є по суті офертою для конкретного покупця, тобто виданий продавцем безпосередньо ТОВ "НОВАСФЕРА" та не відображає дійсну вартість у розумінні ст. VII Генеральної угоди про тарифи й торгівлю 1994 року. Так відповідно до ст. VII Генеральної угоди про тарифи й торгівлю, під дійсною вартістю слід розуміти ціну, за яку, під час та в місці, визначеним законодавством імпортуючої країни, такий чи подібний товар продається або пропонується до продажу при звичайному ході торгівлі за умов повної конкуренції. Згідно загальноприйнятої світової практики прейскурант (прайс-лист) це довідник цін (тарифів) на товари та/або види послуги, який адресований невизначеному колу покупців. Згідно абзацу 2 статті 3 контракту, умови поставки визначаються і узгоджуються Сторонами для кожної окремої партії товару і вказуються в інвойсі. Заявлені в інвойсі умови поставки - CPT Харків, Україна, разом з тим, абзацом 3 статті 3 контракту обумовлено, що Постачальник зобов`язаний завантажити товар на борт судна в порту навантаження в зазначену дату або в узгоджений період, а такі умови контракту відповідають умовам поставки згідно Інкотермс FOB порт країни відправлення (Китай). Вищенаведене може свідчити про не включення у ціну товару вартості транспортних витрат у повному обсязі. Керуючись положеннями частини 3 статті 53 Митного кодексу України, прошу надати наступні додаткові документи: 1) договір (угоду, контракт) із третіми особами, пов`язаний з договором (угодою, контрактом) про поставку товарів, митна вартість яких визначається; 2) рахунки про здійснення платежів третім особам на користь продавця, якщо такі платежі здійснюються за умовами, визначеними договором (угодою, контрактом); 3) рахунки про сплату комісійних, посередницьких послуг, пов`язаних із виконанням умов договору (угоди, контракту); 4) виписку з бухгалтерської документації; 7) копію митної декларації країни експорту (Китай); 8) висновки про якісні та вартісні характеристики товарів, підготовлені спеціалізованими експертними організаціями».

14.01.2025 Позивачем надано відповіді на повідомлення Відповідача, в яких Позивач зазначив, що запитувана відповідачем інформація міститься у попередньо наданих позивачем документах (відповіді: № 14/01/25-1; № 14/01/25-2; № 14/01/25-3; № 14/01/25-4; № 14/01/25-5; № 14/01/25-6; № 14/01/25-7; № 14/01/25-8; № 14/01/25-9; № 14/01/25-10; № 14/01/25-11; № 14/01/25-12; № 14/01/25-13).

14.01.2025 року Відповідачем було прийнято рішення про коригування митної вартості товарів №UA401000/2025/000011/2, а також прийнято картку відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення №UA401060/2025/000013 від 14.01.2025 року.

Позивач подав нову митну декларацію ІМ 40 ДЕ МД №25UA34U9 з урахуванням скоригованої митним органом вартості.

15.01.2025 року Позивачем було подано до Відповідача наступну електронну митну декларацію, яка була прийнята митним органом з присвоєнням їй номера № 25UA65U1, для митного оформлення (випуску) товарів, які було поставлено згідно Контракту.

15.01.2025 року Відповідачем направлено повідомлення Позивачу № 842717, в якому зазначено: «Керуючись положеннями частини 2 статті 53 Митного кодексу України, прошу надати наступні документи: - якщо рахунок сплачено, - банківські платіжні документи, що стосуються оцінюваного товару; - за наявності інші платіжні та/або бухгалтерські документи, що підтверджують вартість товару та містять реквізити, необхідні для ідентифікації ввезеного товару;».

15.01.2025 року Відповідачем також направлено повідомлення Позивачу № 842726, в якому зазначено: «Надані до митного оформлення документи мають розбіжності та не містять достовірних відомостей про визначення митної вартості, які базуються на об`єктивних, документально підтверджених даних, що піддаються обчисленню, а саме: - Статтею 5 контракту від 01.10.2024 № SUZ-NOVA20241001 передбачена можливість як після оплати, так і передоплати, разом з тим, в інвойсі відсутні відомості щодо форми та термінів оплати. В графі 44 МД банківський документ відсутній; - наданий до митного оформлення Висновок експерта № 20-36/01-2025 від 15.01.2025 взято митницею до уваги, але він не може слугувати підставою для підтвердження заявленої митної вартості товарів, через невідповідність вимогам ст. 12 Закону України «Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні» від 12.07.2001 № 2658-ІІІ зі змінами та пп. 56-60 Національного стандарту №1 «Загальні засади оцінки майна та майнових прав», затверджений Постановою КМУ від 10.09.2003 №1440 зі змінами; в самому висновку зазначено, що експерт визначив не митну, а ринкову вартість; - Наданий до митного оформлення прайс-лист є по суті офертою для конкретного покупця, тобто виданий безпосередньо ТОВАРИСТВО З ОБМЕЖЕНОЮ ВІДПОВІДАЛЬНІСТЮ "НОВАСФЕРА" та не відображає дійсну вартість у розумінні ст. VII Генеральної угоди про тарифи й торгівлю 1994 року. Так відповідно до ст. VII Генеральної угоди про тарифи й торгівлю, під дійсною вартістю слід розуміти ціну, за яку, під час та в місці, визначеним законодавством імпортуючої країни, такий чи подібний товар продається або пропонується до продажу при звичайному ході торгівлі за умов повної конкуренції. Згідно загальноприйнятої світової практики прейскурант (прайс-лист) - це довідник цін (тарифів) на товари та/або види послуги, який адресований невизначеному колу покупців. Окрім того, у наданому документі не зазначено конкретної одиниці виміру чи погонні метри, чи квадратні метри. Керуючись частиною 3 статті 53 Митного кодексу України, прошу надати додаткові документи, що підтверджують заявлену митну вартість: - 1) договір (угоду, контракт) із третіми особами, пов`язаний з договором (угодою, контрактом) про поставку товарів, митна вартість яких визначається; - 2) рахунки про здійснення платежів третім особам на користь продавця, якщо такі платежі здійснюються за умовами, визначеними договором (угодою, контрактом); - 3) виписку з бухгалтерської документації; - 4) каталоги, специфікації, прейскуранти (прайс-листи) виробника товару; - 7) копію митної декларації країни відправлення; - 8) висновки про якісні та вартісні характеристики товарів, підготовлені спеціалізованими експертними організаціями, та/або інформація біржових організацій про вартість товару або сировини. Додатково повідомляємо що відповідно до ч.6 ст. 53 МКУ, декларант або уповноважена ним особа за власним бажанням може подати додаткові наявні у них документи для підтвердження заявленої ними митної вартості товару».

15.01.2025 Позивачем надано відповіді на повідомлення Відповідача, в яких Позивач зазначив, що запитувана відповідачем інформація міститься у попередньо наданих позивачем документах (відповіді: № 15/01/25-1; № 15/01/25-2; № 15/01/25-3; № 15/01/25-4; № 15/01/25-5; № 15/01/25-6; № 15/01/25-7; № 15/01/25-8; № 15/01/25-9; № 15/01/25-10; № 15/01/25-11).

15.01.2025 року Відповідачем було прийнято рішення про коригування митної вартості товарів №UA401060/2025/000009/2, а також прийнято картку відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення №UA401060/2025/000014 від 15.01.2025.

Позивач подав нову митну декларацію ІМ 40 ДЕ МД №25UA04U2 з урахуванням скоригованої митним органом вартості.

16.01.2025 року Позивачем було подано до Відповідача наступну електронну митну декларацію, яка була прийнята митним органом з присвоєнням їй номера № 25UA22U3, для митного оформлення (випуску) товарів, які було поставлено згідно Контракту.

16.01.2025 року Відповідачем направлено повідомлення Позивачу № 842868 (копія повідомлення надається у додатках), в якому зазначено: «Керуючись положеннями частини 2 статті 53 Митного кодексу України, прошу надати наступні документи: - якщо рахунок сплачено, - банківські платіжні документи, що стосуються оцінюваного товару; - за наявності інші платіжні та/або бухгалтерські документи, що підтверджують вартість товару та містять реквізити, необхідні для ідентифікації ввезеного товару;».

16.01.2025 року Відповідачем також направлено повідомлення Позивачу № 842871, в якому зазначено: «Надані до митного оформлення документи мають розбіжності та не містять достовірних відомостей про визначення митної вартості, які базуються на об`єктивних, документально підтверджених даних, що піддаються обчисленню, а саме: - Статтею 5 контракту від 01.10.2024 № SUZ-NOVA20241001 передбачена можливість як після оплати, так і передоплати, разом з тим, в інвойсі відсутні відомості щодо форми та термінів оплати. В графі 44 МД банківський документ відсутній; - наданий до митного оформлення Висновок експерта № 20-33/01-2025 від 13.01.2025 взято митницею до уваги, але він не може слугувати підставою для підтвердження заявленої митної вартості товарів, через невідповідність вимогам ст. 12 Закону України «Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні» від 12.07.2001 № 2658-ІІІ зі змінами та пп. 56-60 Національного стандарту №1 «Загальні засади оцінки майна та майнових прав», затверджений Постановою КМУ від 10.09.2003 №1440 зі змінами; в самому висновку зазначено, що експерт визначив не митну, а ринкову вартість; - Наданий до митного оформлення прайс-лист є по суті офертою для конкретного покупця, тобто виданий безпосередньо ТОВАРИСТВО З ОБМЕЖЕНОЮ ВІДПОВІДАЛЬНІСТЮ "НОВАСФЕРА" та не відображає дійсну вартість у розумінні ст. VII Генеральної угоди про тарифи й торгівлю 1994 року. Так відповідно до ст. VII Генеральної угоди про тарифи й торгівлю, під дійсною вартістю слід розуміти ціну, за яку, під час та в місці, визначеним законодавством імпортуючої країни, такий чи подібний товар продається або пропонується до продажу при звичайному ході торгівлі за умов повної конкуренції. Згідно загальноприйнятої світової практики прейскурант (прайс-лист) - це довідник цін (тарифів) на товари та/або види послуги, який адресований невизначеному колу покупців. Окрім того, у наданому документі не зазначено конкретної одиниці виміру чи погонні метри, чи квадратні метри. Керуючись частиною 3 статті 53 Митного кодексу України, прошу надати додаткові документи, що підтверджують заявлену митну вартість: - 1) договір (угоду, контракт) із третіми особами, пов`язаний з договором (угодою, контрактом) про поставку товарів, митна вартість яких визначається; - 2) рахунки про здійснення платежів третім особам на користь продавця, якщо такі платежі здійснюються за умовами, визначеними договором (угодою, контрактом); - 3) виписку з бухгалтерської документації; - 4) каталоги, специфікації, прейскуранти (прайс-листи) виробника товару; - 7) копію митної декларації країни відправлення; - 8) висновки про якісні та вартісні характеристики товарів, підготовлені спеціалізованими експертними організаціями, та/або інформація біржових організацій про вартість товару або сировини. Додатково повідомляємо що відповідно до ч.6 ст. 53 МКУ, декларант або уповноважена ним особа за власним бажанням може подати додаткові наявні у них документи для підтвердження заявленої ними митної вартості товару».

16.01.2025 Позивачем надано відповіді на повідомлення Відповідача, в яких Позивач зазначив, що запитувана відповідачем інформація міститься у попередньо наданих позивачем документах (відповіді: № 16/01/25-1; № 16/01/25-3; № 16/01/25-4; № 16/01/25-5; № 16/01/25-6; № 16/01/25-7; № 16/01/25-8; № 16/01/25-9; № 16/01/25-10; № 16/01/25-11).

Разом з тим, 16.01.2025 року Відповідачем було прийнято рішення про коригування митної вартості товарів №UA401000/2025/000013/2, а також прийнято картку відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення №UA401060/2025/000018 від 16.01.2025 року.

Позивач подав нову митну декларацію ІМ 40 ДЕ МД №25UA01U2 з урахуванням скоригованої митним органом вартості.

Позивач не погоджуючись з рішеннями митного органу щодо коригування митної вартості та посилаючись на неправомірність дій Відповідача звернувся до суду з відповідним позовом.

Суд розглядаючи справу по суті заявлених позовних вимог виходив з такого.

Відповідно до частини 2 статті 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Правовідносини, пов`язані зі справлянням митних платежів, регулюються Митним кодексом України (далі за текстом також - МК України), Податковим кодексом України та іншими законами України з питань оподаткування (частина 2 статті 1 Митного кодексу України № 4495-VI від 13.03.2012).

Положеннями статті 49 МК України передбачено те, що митною вартістю товарів, які переміщуються через митний кордон України, є вартість товарів, що використовується для митних цілей, яка базується на ціні, що фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари.

Відповідно до частин першої та другої статті 51 МК України митна вартість товарів, що переміщуються через митний кордон України, визначається декларантом відповідно до норм цього Кодексу. Митна вартість товарів, що ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту, визначається відповідно до глави 9 цього Кодексу.

Згідно з частиною першою статті 52 МК України заявлення митної вартості товарів здійснюється декларантом або уповноваженою ним особою під час декларування товарів у порядку, встановленому розділом VIII цього Кодексу та цією главою.

За змістом частини другої статті 52 МК України декларант або уповноважена ним особа, які заявляють митну вартість товару, зобов`язані: 1) заявляти митну вартість, визначену ними самостійно, у тому числі за результатами консультацій з органом доходів і зборів; 2) подавати органу доходів і зборів достовірні відомості про визначення митної вартості, які повинні базуватися на об`єктивних, документально підтверджених даних, що піддаються обчисленню; 3) нести всі додаткові витрати, пов`язані з коригуванням митної вартості або наданням органу доходів і зборів додаткової інформації.

Положення статті 53 МК України визначають перелік документів, які подаються декларантом для підтвердження заявленої митної вартості.

У випадках, передбачених цим Кодексом, одночасно з митною декларацією декларант подає органу доходів і зборів документи, які підтверджують заявлену митну вартість товарів і обраний метод її визначення (ч. 1 ст. 53 МК України).

Відповідно до Порядку заповнення митних декларацій на бланку єдиного адміністративного документа, затвердженого Наказом Міністерства фінансів України від 30.05.2012 за № 651, зареєстрованим в Міністерстві юстиції України 14.08.2012 за № 1372/21684, у графі 44 митної декларації зазначаються відомості про необхідні для здійснення митного контролю та митного оформлення товарів, транспортних засобів комерційного призначення документи. При цьому, відомості щодо кожного документа зазначаються з нового рядка за такою схемою: код документа згідно з класифікатором документів, через пробіл номер документа, дата та (за наявності даних) кінцевий термін його дії. При внесенні до графи відомостей про документи, які відповідно до МКУ не подаються митному органу одночасно з МД та зберігаються декларантом, перед кодом документу проставляється символ "d". Класифікатор документів затверджено Наказом Міністерства фінансів України від 20.09.2012 за № 1011 (далі Класифікатор документів).

Згідно з частиною другою статті 53 МК України документами, які підтверджують митну вартість товарів, є: 1) декларація митної вартості, що подається у випадках, визначених у частинах п`ятій і шостій статті 52 цього Кодексу, та документи, що підтверджують числові значення складових митної вартості, на підставі яких проводився розрахунок митної вартості; 2) зовнішньоекономічний договір (контракт) або документ, який його замінює, та додатки до нього у разі їх наявності; 3) рахунок-фактура (інвойс) або рахунок-проформа (якщо товар не є об`єктом купівлі-продажу); 4) якщо рахунок сплачено, - банківські платіжні документи, що стосуються оцінюваного товару; 5) за наявності - інші платіжні та/або бухгалтерські документи, що підтверджують вартість товару та містять реквізити, необхідні для ідентифікації ввезеного товару; 6) транспортні (перевізні) документи, якщо за умовами поставки витрати на транспортування не включені у вартість товару, а також документи, що містять відомості про вартість перевезення оцінюваних товарів; 7) ліцензія на імпорт товару, якщо імпорт товару підлягає ліцензуванню; 8) якщо здійснювалося страхування, - страхові документи, а також документи, що містять відомості про вартість страхування.

Відповідно до частини п`ятої статті 53 МК України забороняється вимагати від декларанта або уповноваженої ним особи будь-які інші документи, відмінні від тих, що зазначені в цій статті.

Із положень частин першої та другої статті 53 МК України вбачається, що Митним кодексом України передбачено вичерпний перелік документів, який подається декларантом органу доходів і зборів для підтвердження заявленої митної вартості товарів та обраного методу її визначення.

За приписами частини другої статті 54 МК України контроль правильності визначення митної вартості товарів за основним методом за ціною договору (контракту) щодо товарів, які ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту (вартість операції), здійснюється органом доходів і зборів шляхом перевірки розрахунку, здійсненого декларантом, за відсутності застережень щодо застосування цього методу, визначених у частині першій статті 58 цього Кодексу.

Згідно з частиною третьою статті 54 МК України за результатами здійснення контролю правильності визначення митної вартості товарів орган доходів і зборів визнає заявлену декларантом або уповноваженою ним особою митну вартість чи приймає письмове рішення про її коригування відповідно до положень статті 55 цього Кодексу.

За частиною п`ятою статті 54 МК України орган доходів і зборів з метою здійснення контролю правильності визначення митної вартості товарів має право, зокрема, упевнюватися в достовірності або точності будь-якої заяви, документа чи розрахунку, поданих для цілей визначення митної вартості; у випадках, встановлених цим Кодексом, письмово запитувати від декларанта або уповноваженої ним особи встановлені статтею 53 цього Кодексу додаткові документи та відомості, якщо це необхідно для прийняття рішення про визнання заявленої митної вартості.

Наказом Міністерства фінансів України від 30.05.2012 за № 631, зареєстрованим в Міністерстві юстиції України 10.08.2012 за №1360/21672, затверджено Порядок виконання митних формальностей при здійсненні митного оформлення товарів із застосуванням митної декларації на бланку єдиного адміністративного документа (далі - Порядок № 631).

Відповідно до п.4.5 розділу IV Порядку № 631 при здійсненні митного оформлення виконуються, зокрема, такі митні формальності:

4.5.4. Контроль із застосуванням системи управління ризиками, в тому числі оцінка ризику за МД шляхом аналізу ЕК МД та ЕК ДМВ (ЕМД та ЕДМВ) за допомогою АСАУР (автоматизованої системи аналізу управління ризиками).

Вказаний перелік форм митного контролю формується в автоматичному режимі програмно-інформаційним комплексом ЄАІС та є обов`язковим для відпрацювання.

Спрацювання АСАУР за напрямом перевірки правильності визначення митної вартості товарів у зв`язку з ризиком заниження митної вартості є рекомендацією посадовій особі митного органу більш ретельно опрацювати подані до митного оформлення документи.

В даному контексті доречно зауважити, що згідно зі статтею 361 МК України управління ризиками - це робота митних органів з аналізу ризиків, виявлення та оцінки ризиків, розроблення та практичної реалізації заходів, спрямованих на мінімізацію ризиків, оцінки ефективності та контролю застосування цих заходів. Під ризиком розуміється ймовірність недотримання вимог законодавства України з питань митної справи.

Митні органи застосовують систему управління ризиками для визначення товарів, транспортних засобів, документів і осіб, які підлягають митному контролю, форм митного контролю, що застосовуються до таких товарів, транспортних засобів, документів і осіб, а також обсягу митного контролю.

Цілями застосування системи управління ризиками є:

запобігання, прогнозування і виявлення порушень законодавства України з питань державної митної справи;

забезпечення більш ефективного використання наявних у митних органів ресурсів та зосередження їх уваги на окремих згрупованих об`єктах аналізу ризику, щодо яких є потреба у застосуванні окремих форм митного контролю або їх сукупності, а також у підвищенні ефективності митного контролю (областях ризику);

забезпечення в межах повноважень митних органів заходів із захисту національної безпеки, життя і здоров`я людей, тварин, рослин, довкілля, інтересів споживачів;

прискорення митного оформлення товарів, що переміщуються через митний кордон України.

Відповідно до частин 1, 2 статті 55 МК України рішення про коригування заявленої митної вартості товарів, які ввозяться на митну територію України з поміщенням у митний режим імпорту, приймається митним органом у письмовій формі під час здійснення контролю правильності визначення митної вартості цих товарів як до, так і після їх випуску, якщо митним органом у випадках, передбачених частиною шостою статті 54 цього Кодексу, виявлено, що заявлено неповні та/або недостовірні відомості про митну вартість товарів, у тому числі невірно визначено митну вартість товарів.

Прийняте митним органом письмове рішення про коригування заявленої митної вартості товарів має містити: обґрунтування причин, через які заявлену декларантом митну вартість не може бути визнано; наявну в митного органу інформацію (у тому числі щодо числових значень складових митної вартості, митної вартості ідентичних або подібних (аналогічних) товарів, інших умов, що могли вплинути на ціну товарів), яка призвела до виникнення сумнівів у правильності визначення митної вартості та до прийняття рішення про коригування митної вартості, заявленої декларантом; вичерпний перелік вимог щодо надання додаткових документів, передбачених частиною третьою статті 53 цього Кодексу, за умови надання яких митна вартість може бути визнана митним органом; обґрунтування числового значення митної вартості товарів, скоригованої митним органом, та фактів, які вплинули на таке коригування; інформацію про: а) право декларанта або уповноваженої ним особи на випуск у вільний обіг товарів, що декларуються: у разі згоди декларанта або уповноваженої ним особи з рішенням митного органу про коригування митної вартості товарів - за умови сплати митних платежів згідно з митною вартістю, визначеною митним органом; у разі незгоди декларанта або уповноваженої ним особи з рішенням митного органу про коригування заявленої митної вартості товарів - за умови сплати митних платежів згідно із заявленою митною вартістю товарів та надання гарантій відповідно до розділу X цього Кодексу в розмірі, визначеному митним органом відповідно до частини сьомої цієї статті; б) право декларанта або уповноваженої ним особи оскаржити рішення про коригування заявленої митної вартості у митному органі вищого рівня відповідно до глави 4 цього Кодексу або до суду (частина 2 статті 54 МК України).

За положеннями статей 57, 58 Митного кодексу України митна вартість товарів, які ввозяться на митну територію України, відповідно до митного режиму імпорту, за загальним правилом обчислюється за першим методом визначення митної вартості товарів, тобто за ціною договору.

Якщо митна вартість не може бути визначена за першим методом, проводиться процедура консультацій між митним органом та декларантом з метою обґрунтованого вибору підстав для визначення митної вартості. У ході таких консультацій митний орган та декларант можуть здійснити обмін наявною у кожного з них інформацією за умови додержання вимог щодо її конфіденційності.

У разі неможливості визначення митної вартості товарів, які імпортуються в Україну, за основу може братися ціна, за якою оцінювані ідентичні або подібні (аналогічні) товари були продані в Україні не пов`язаному з продавцем покупцю.

Водночас кожний наступний метод застосовується, якщо митна вартість товарів не може бути визначена шляхом застосування попереднього методу.

Відповідно до частини восьмої статті 57 Митного кодексу України у разі якщо неможливо застосувати жоден із зазначених методів, митна вартість визначається за резервним методом відповідно до вимог, встановлених статтею 64 цього Кодексу.

Системний аналіз наведених норм свідчить про те, що обов`язок доведення заявленої митної вартості товару покладається на декларанта. Разом з цим митний орган у випадку наявності обґрунтованих сумнівів у достовірності поданих декларантом відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, яка була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари, може витребувати додаткові документи.

Наявність обґрунтованих сумнівів у правильності визначеної декларантом митної вартості товарів є імперативною умовою, оскільки з цією обставиною закон пов`язує можливість витребування додаткових документів у декларанта та надає митниці право вчиняти наступні дії, спрямовані на визначення дійсної митної вартості товарів. Разом з цим, в розумінні вищенаведених норм сумніви митниці є обґрунтованими, якщо надані декларантом документи містять розбіжності, наявні ознаки підробки або не містять усіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари.

Відтак наведені приписи зобов`язують митний орган зазначити конкретні обставини, які викликали відповідні сумніви, причини неможливості їх перевірки на підставі наданих декларантом документів, а також обґрунтувати необхідність перевірки спірних відомостей та зазначити документи, надання яких може усунути сумніви у їх достовірності.

За результатами аналізу вищезазначених положень Митного кодексу України вбачається, що орган доходів і зборів при здійсненні контролю за правильністю визначення митної вартості зобов`язаний перевірити складові числового значення митної вартості, правильність розрахунку, здійсненого декларантом, упевнитись у достовірності та точності заяв, документів чи розрахунків, поданих декларантом, а також відсутності обмежень для визначення митної вартості за ціною договору, наведених у ст. 58 Митного кодексу України.

Водночас митний орган має право відійти від наведених вище законодавчих обмежень, пов`язаних з перевіркою основного переліку документів, які підтверджують митну вартість товарів, та витребувати від декларанта додаткові документи лише у тому випадку, коли надані декларантом документи містять розбіжності, наявні ознаки підробки або ці документи не містять усіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, тобто не дозволяють митному органу законно здійснити визначений законом мінімум митних формальностей, необхідних для забезпечення додержання законодавства України з питань державної митної справи для розмитнення задекларованого товару.

З метою усунення розбіжностей в документах, усунення сумнівів щодо підробки документів або з`ясування відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, які виявились відсутніми, закон надає право митному органу витребувати від декларанта інші додаткові документи, що перелічені в ч. 2 ст. 53 Митного кодексу України.

Разом з тим витребувати необхідно тільки ті документи, які дають можливість пересвідчитись у правильності чи помилковості задекларованої митної вартості, а не всі, які передбачені статтею 53 Митного кодексу України. Ненадання повного переліку витребуваних документів може бути підставою для визначення митної вартості не за першим методом лише тоді, коли подані документи є недостатніми чи такими, що у своїй сукупності не спростовують сумнів у достовірності наданої інформації.

Верховний Суд у висновках за аналогічними справами сформував усталену позицію, відповідно до якої митний орган зобов`язаний зазначити конкретні обставини, які викликали відповідні сумніви, причини неможливості їх перевірки на підставі наданих декларантом документів, а також обґрунтувати необхідність перевірки сумнівних відомостей та зазначити документи, надання яких може усунути сумніви у їх достовірності. Ненаведення митницею в рішенні про коригування митної вартості товарів належних та допустимих доказів того, що документи, подані декларантом для митного оформлення товару, є недостатніми чи такими, що у своїй сукупності викликають сумнів у достовірності наданої інформації, витребування митницею додаткових документів без зазначення обставин, які ці документи повинні підтвердити, виключають можливість застосування іншого, ніж основний метод, визначення митної вартості товарів. При цьому, сам факт неподання декларантом додаткових документів без належного обґрунтування митницею, що вони можуть усунути сумніви спірних відомостей, не є підставою для відмови в митному оформленні товару.

Зазначена вище позиція викладена, зокрема, у постановах Верховного Суду від 09.04.2019 у справі № 826/10733/15, від 09.04.2019 у справі № 825/1990/17, від 09.04.2019 у справі № 826/15850/15, від 07.05.2020 у справі № 400/2922/18.

За приписами статті 337 Митного кодексу України перевірка документів та відомостей, які відповідно до статті 335 цього Кодексу подаються митним органам під час переміщення товарів, транспортних засобів комерційного призначення через митний кордон України, здійснюється візуально, із застосуванням інформаційних технологій (шляхом проведення формато-логічного контролю, контролю співставлення, контролю із застосуванням системи управління ризиками) та в інші способи, передбачені цим Кодексом. Разом з цим, контроль із застосуванням системи управління ризиками - це оцінка ризику шляхом аналізу (у тому числі з використанням інформаційних технологій) поданих документів у конкретному випадку переміщення товарів, транспортних засобів комерційного призначення через митний кордон України з метою обрання форм та обсягу митного контролю, достатніх для забезпечення додержання законодавства України з питань державної митної справи (частини 1, 4 статті 337 Митного кодексу).

В свою чергу, згідно з частиною 1 статті 320 Митного кодексу України, форми та обсяги контролю, обираються 1) посадовими особами митних органів на підставі результатів застосування системи управління ризиками; та/або 2) автоматизованою системою управління ризиками.

Зміст наведених норм дає підстави дійти висновку, що дані системи управління ризиками є підставою лише для обрання форм і методів митного контролю, однак самі по собі не є підставою для коригування митної вартості.

Як убачається з матеріалів справи, у поданих відповідачу документах на підтвердження митної вартості товару, придбаного позивачем за Контрактом, містяться відомості для підтвердження митної вартості.

Щодо відмови у митному оформленні електронної митної декларації № 25UA53U1 від 13.01.2025 року, суд зазначає таке.

На підтвердження заявленої в цій митній декларації інформації, зокрема, митної вартості товару, яка становить 18686,56 доларів США, разом із декларацією було подано наступні документи: 1. Пакувальний лист (Packing list) № б/н від 01.11.2024 року; 2. Рахунок-фактура (iнвойс) (Commercial invoice) № SZAT-NSR241101 від 01.11.2024 року; 3. Коносамент (Bill of lading) № HS1758666 від 07.11.2024 року; 4. Автотранспортна накладна (Road consignment note) № 3624 від 09.01.2025 року; 5. Декларація (Dispatch note model T1) № 25ROCT1900KJ1520L5 від 09.01.2025 року; 6. Декларацiя про походження товару (Declaration of origin) № SZAT-NSR241101 від 01.11.2024 року; 7. Висновок про вартісні характеристики товару, підготовлений спеціалізованою експертною організацією № 20-32/01-2025 від 13.01.2025 року; 8. Розрахунок ціни (калькуляція) № SZAT-NSR241101 від 01.11.2024 року (з перекладом); 9. Доповнення до зовнішньоекономічного договору (контракту) № б/н від 23.10.2024 року; 10. Зовнішньоекономічний договір (контракт) купівлі-продажу товарів (крім позначеного кодом 4104), подання якого для митного оформлення не супроводжується поданням пов`язаних з ним посередницьких (зовнішньоекономічних та/або внутрішніх) договорів № SUZ-NOVA20241001 від 01.10.2024 року; 11. Видаткова накладна № SZAT-NSR241101 від 01.11.2024 року (з перекладом); 12. Відвантажувальна специфікація № SZAT-NSR241101-6 від 01.11.2024 року (з перекладом); 13. Комерційна пропозиція №SUZHOU20240918 від 18.09.2024 року (з перекладом); 14. Лист №01/10-1 від 10.01.2025 року з інформацією від ТОВ «НОВАСФЕРА», що страховка не здійснювалася; 15. Лист №01/10-2 від 10.01.2025 року з інформацією від ТОВ «НОВАСФЕРА», що вантаж не підлягає процедурі ліцензування під час імпорту; 16. Лист №SZAT-NSR241101-1 від 01.11.2024 року з інформацією від продавця, що вартість перевезення, логістика, вантажно-розвантажувальні роботи включені в ціну товару (з перекладом); 17. Лист №SZAT-NSR241101-2 від 01.11.2024 року з інформацією від продавця, що посередницькі послуги не залучалися (з перекладом); 18. Лист №SZAT-NSR241101-3 від 01.11.2024 року з інформацією від продавця, що ліцензування товару не передбачено (з перекладом); 19. Лист №SZAT-NSR241101-4 від 01.11.2024 року з інформацією від продавця, що страхування вантажу не здійснювалося (з перекладом); 20. Лист №SZAT-NSR241101-5 від 01.11.2024 року з інформацією від продавця, що ніяких платежів від третіх осіб не було отримано (з перекладом); 21. Прейскурант (прайс-лист) №SUZHOU20241001/2 від 01.10.2024 року (з перекладом); 22. Якісний опис № SZAT-NSR241101 від 01.11.2024 року (з перекладом).

14.01.2025 року Відповідачем було прийнято рішення про коригування митної вартості товарів №UA401000/2025/000011/2 (копія рішення надається у додатках), в якому вказано наступне: «У відповідності до вимог пункту 5 статті 55 Митного кодексу України (далі МКУ) та пункту 4 статті 57 Митного кодексу України проведена процедура консультації між митним органом та декларантом з метою обміну наявної у кожного з них інформацією та обґрунтованого вибору методу визначення митної вартості на підставі інформації, яка наявна в митному органі. Згідно п.5 ст.54 МКУ митний орган з метою здійснення контролю правильності визначення митної вартості товарів, зокрема, має право упевнюватися в достовірності або точності будь-якої заяви, документу чи розрахунку, поданих для цілей визначення митної вартості. Згідно п.2 ст.52 МКУ декларант зобов`язаний подавати митному органу достовірні відомості, які повинні базуватися на об`єктивних, документально підтверджених даних, що піддаються обчисленню. Обґрунтування причин, через які заявлену декларантом митну вартість не може бути визнано на підставі вимог ст.ст.: 54, 55, 57-58 МКУ: 1) невідповідність обраного декларантом методу визначення митної вартості товару умовам, наведеним у главі 9 МКУ, в зв`язку з тим, що використані декларантом відомості не підтверджені в повній мірі документально, а також в зв`язку з тим, що документи подані декларантом, містять розбіжності які мають вплив на правильність визначення митної вартості та не містять всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари: Статтею 5 контракту від 01.10.2024 №SUZ-NOVA20241001 передбачена можливість як після оплати, так і передоплати, разом з тим, в інвойсі відсутні відомості щодо форми та термінів оплати. Відповідно до статті 49 МКУ, митною вартістю товарів, які переміщуються через митний кордон України, є вартість товарів, що використовується для митних цілей, яка базується на ціні, що фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари, проте банківські платіжні документи, що стосуються оцінюваного товару, в графі 44 МД відсутні та на вимогу митного органу до митного оформлення не надані; - наданий до митного оформлення Висновок експерта № 20-32/01-2025 від 13.01.2025 взято митницею до уваги, але він не може слугувати підставою для підтвердження заявленої митної вартості товарів, через невідповідність вимогам ст. 12 Закону України «Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні» від 12.07.2001 № 2658-ІІІ зі змінами та пп. 56-60 Національного стандарту №1 «Загальні засади оцінки майна та майнових прав», затверджений Постановою КМУ від 10.09.2003 №1440 зі змінами; - наданий до митного оформлення прайс-лист №SUZHOU20241001/2 від 01.10.2024 є по суті офертою для конкретного покупця, тобто виданий продавцем безпосередньо ТОВ "НОВАСФЕРА" та не відображає дійсну вартість у розумінні ст. VII Генеральної угоди про тарифи й торгівлю 1994 року. Так відповідно до ст. VII Генеральної угоди про тарифи й торгівлю, під дійсною вартістю слід розуміти ціну, за яку, під час та в місці, визначеним законодавством імпортуючої країни, такий чи подібний товар продається або пропонується до продажу при звичайному ході торгівлі за умов повної конкуренції. Згідно загальноприйнятої світової практики прейскурант (прайс-лист) - це довідник цін (тарифів) на товари та/або види послуги, який адресований невизначеному колу покупців; - наявні рішення про визначення митної вартості за подібним товаром по даному підприємству; а також, у зв`язку з ненаданням декларантом всіх витребуваних додаткових документів, передбачених ст.53 МКУ: додаткові угоди до контракту; банківські платіжні документи; договір (угоду, контракт) із третіми особами, пов`язаний з договором (угодою, контрактом) про поставку товарів, митна вартість яких визначається; рахунки про здійснення платежів третім особам на користь продавця, якщо такі платежі здійснюються за умовами, визначеними договором (угодою, контрактом); рахунки про сплату комісійних, посередницьких послуг, пов`язаних із виконанням умов договору (угоди, контракту); виписку з бухгалтерської документації; копію митної декларації країни експорту (Китай). При прийнятті даного Рішення застосовані «Методичні рекомендації щодо роботи посадових осіб митних органів з аналізу, виявлення та оцінки ризиків при здійсненні контролю правильності визначення митної вартості товарів», які переміщуються через митний кордон України, затверджені наказом Держмитслужби України від 01.07.2021 №476. З метою забезпечення повноти оподаткування було проведено аналіз баз даних АСМО «Інспектор» та ЄАІС Держмитслужби України та встановлено, що рівень митної вартості ідентичних або подібних (аналогічних) товарів, митне оформлення яких вже здійснено, з тієї ж країни (регіону) і час експорту яких збігається з часом експорту оцінюваних товарів або є максимально наближеним до нього, не відповідає задекларованому. Враховуючи, що використані декларантом відомості для цілей визначення митної вартості містять розбіжності та неточності, не містять всіх конкретних числових значень щодо ціни, яка була сплачена, відповідно до пп.2, 3 ст. 58 МКУ застосовуються другорядні методи, зазначені у пункті 2 частини першої статті 57 МКУ. Митна вартість не може бути визначена за другорядними методами (ст. 59 та 60 МКУ) по причині відсутності у митного органу інформації про ідентичні та подібні (аналогічні) товари, що були оформлені у митному відношенні. Визначити митну вартість за другорядними методами (ст.62 та ст.63 МКУ) неможливо з причини відсутності у митного органу вартісної основи для розрахунку митної вартості. Відповідно до п.1 ст. 64 МКУ у разі якщо митна вартість товарів не може бути визначена шляхом послідовного використання методів, зазначених у статтях 58-63 МКУ, митна вартість оцінюваних товарів визначається з використанням способів, які не суперечать законам України і є сумісними з відповідними принципами і положеннями Генеральної угоди з тарифів і торгівлі (GATT). Митна вартість буде визначена за резервним методом згідно ст. 64 МКУ. Декларантом під час проведення з ним консультацій додаткової інформації для застосування резервного методу також не надано. Таким чином, між митним органом та декларантом проведені консультації з метою обґрунтованого вибору методу визначення митної вартості на підставі інформації, яка наявна в митного органу. Джерелом числового значення митної вартості товару №1 є МД від 06.12.2024 № UA807200/2024/018009, за якою за резервним методом оформлено товар «Тканина текстильна синтетична, виготовлена з комплексних хімічних синтетичних поліефірних ниток на 100%, має суцільне покриття поліуретаном з одного боку, яке спостерігаються неозброєним поглядом, у рулонах шириною 140+/-5см… Країна виробництва CN. Торговельна марка нема даних. Виробник - "SUINING NEW O ASIS PRINTING & DYEING CO., LTD."» та складає 3,97 USD за кг. Джерелом числового значення митної вартості товару №2 є МД від 04.12.2024 № UA807200/2024/017904, за якою за резервним методом оформлено товар «Трикотажне полотно поперечно в`язане, виготовлено зсинтетичних волокон 100% поліестер, пофарбована в різні кольори. При виробництві тканини еластомірні і гумові нитки не використовувалися. Пропитки, дублювання та покриття пластмасами, що спостерігаються неозброєним оком, відсутнє. Загальна максимальна і мінімальна ширина 150 (+/-5)см, загальна максимальна і мінімальна ширина (по фону) між пругами 145 (+/-5)см: Fabric TR22092-516,00м. Поверхнева щільність складає 440 (+/-10) г/м2 Fabric KN23325-497,00м. Поверхнева щільність складає 360 (+/-10) г/м2 Fabric TR23070-773,00м. Поверхнева щільність складає 460 (+/-10) г/м2. Виробник T-MAC TECHNOLOGY CO., LIMITED. Торговельна марка немає даних. Країна виробництва CN» та складає 3,97 USD за кг. Джерелом числового значення митної вартості товару №3 є МД від 02.12.2024 № UA500500/2024/040904, за якою за основним методом оформлено товар «Листи з полімерного матеріалу, етилену вінілацетату пористого: Листи для виготовлення устілок вупаковці: 3740шт. - 187уп. Країна виробництва CN. Торговельна марка - Yiwu SEWING. Виробник Yiwu Sewing & Cloth Co., Ltd» та складає 2,32 USD за кг. Джерелом числового значення митної вартості товару №4 є МД від 07.12.2024 № UA408020/2024/060103, за основним методом оформлено товар «Шнури сплетені не в обплетенні, непросочені, без покриття та без оболонки, із синтетичних волокон: Шнур, з поліестера, в мотках - 2010 бобина» та складає 3,52 USD за кг. Джерелом числового значення митної вартості товару №5 є МД від 27.12.2024 № UA500580/2024/004789, за якою у максимально наближений час за основним методом оформлено товар «Леза змінні з недорогоцінного металу для верстату нарізання полімерної мембрани. Всього - 1000 шт. Виробник - Guangzhou Aziamost Co., Limited. Торговельна марка - Toplink. Країна виробництва - CN» та складає 2,52 USD за кг.

Відповідачем також прийнято картку відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення №UA401060/2025/000013 від 14.01.2025.

Через прийняття відповідачем картки відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення та рішення про коригування митної вартості товарів Позивач подав нову митну декларацію ІМ 40 ДЕ МД №25UA34U9. Позивачем було визначено митну вартість товару згідно інвойсу № SZAT-NSR241101 від 01.11.2024 року, яка становить 18686,56 доларів США (графа 22 митної декларації №25UA53U1).

Суми платежів, нараховані за митною вартістю згідно інвойсу № SZAT-NSR241101 від 01.11.2024 року склали 47812,20 грн (вид 020 мито) та 167591,32 грн (вид 028 - ПДВ), що вказано у графі В Подробиці розрахунків митної декларації №25UA53U1.

Суми платежів, нараховані за митною вартістю, визначеною Відповідачем, склали 110929.30 грн (вид 020 мито) та 435274.13 грн (вид 028 - ПДВ), що вказано у графі В Подробиці розрахунків нової митної декларації ІМ 40 ДЕ МД №25UA34U9.

Різниця між сумами платежів, нарахованими за митною вартістю згідно інвойсу № SZAT-NSR241101 від 01.11.2024 року (47812,20 + 167591,32 = 215 403,52 грн) та сумами платежів, нарахованими за митною вартістю, визначеною Відповідачем (110929.30 + 435274.13 = 546 203,43 грн) склала 546 203,43 - 215 403,52 = 330 799,91 гривень.

Щодо відмови у митному оформленні електронної митної декларації № 25UA65U1 від 15.01.2025 року, суд зазначає таке.

На підтвердження заявленої в цій митній декларації інформації, зокрема, митної вартості товару, яка становить 40755,00 доларів США, разом із декларацією було подано наступні документи: 1. Пакувальний лист (Packing list) № б/н від 19.10.2024 року; 2. Рахунок-фактура (iнвойс) (Commercial invoice) № SZAT-NSR241019 від 19.10.2024 року; 3. Коносамент (Bill of lading) № HS1723398 від 23.10.2024 року; 4. Автотранспортна накладна (Road consignment note) № 575388 від 13.01.2025 року; 5. Декларація (Dispatch note model T1) № 25ROCT1900QG1515M5 від 13.01.2025 року; 6. Декларацiя про походження товару (Declaration of origin) № SZAT-NSR241019 від19.10.2024 року; 7. Прейскурант (прайс-лист) виробника товару №SUZHOU20241001/1 від 01.10.2024 року (з перекладом); 8. Висновок про вартісні характеристики товару, підготовлений спеціалізованою експертною організацією № 20-36/01-2025 від 15.01.2025 року; 9. Розрахунок ціни (калькуляція) № SZAT-NSR241019 від 19.10.2024 року (з перекладом); 10. Доповнення до зовнішньоекономічного договору (контракту) № б/н від 23.10.2024 року; 11. Зовнішньоекономічний договір (контракт) купівлі-продажу товарів (крім позначеного кодом 4104), подання якого для митного оформлення не супроводжується поданням пов`язаних з ним посередницьких (зовнішньоекономічних та/або внутрішніх) договорів № SUZ-NOVA20241001 від 01.10.2024 року; 12. Видаткова накладна № SZAT-NSR241019 від 19.10.2024 року (з перекладом); 13. Відвантажувальна специфікація № SZAT-NSR241019 від 19.10.2024 року (з перекладом); 14. Комерційна пропозиція №SUZHOU20240918 від 18.09.2024 року (з перекладом); 15. Лист №01/09-1 від 09.01.2025 року з інформацією від ТОВ «НОВАСФЕРА», що страховка не здійснювалася; 16. Лист №01/09-2 від 09.01.2025 року з інформацією від ТОВ «НОВАСФЕРА», що вантаж не підлягає процедурі ліцензування під час імпорту; 17. Лист №SZAT-NSR241019-1 від 19.10.2024 року з інформацією від продавця, що вартість перевезення, логістика, вантажно-розвантажувальні роботи включені в ціну товару (з перекладом); 18. Лист №SZAT-NSR241019-2 від 19.10.2024 року з інформацією від продавця, що посередницькі послуги не залучалися (з перекладом); 19. Лист №SZAT-NSR241019-3 від 19.10.2024 року з інформацією від продавця, що ліцензування товару не передбачено (з перекладом); 20. Лист №SZAT-NSR241019-4 від 19.10.2024 року з інформацією від продавця, що страхування вантажу не здійснювалося (з перекладом); 21. Лист №SZAT-NSR241019-5 від 19.10.2024 року з інформацією від продавця, що ніяких платежів від третіх осіб не було отримано (з перекладом); 22. Якісний опис №SZAT-NSR241019 від 19.10.2024 року (з перекладом).

15.01.2025 року Відповідачем було прийнято рішення про коригування митної вартості товарів №UA401060/2025/000009/2 (копія рішення надається у додатках), в якому вказано наступне: «У відповідності до вимог пункту 5 статті 55 Митного кодексу України та пункту 4 статті 57 Митного кодексу України (далі МКУ) проведена процедура консультації між митним органом та декларантом з метою обміну наявної у кожного з них інформацією та обґрунтованого вибору методу визначення митної вартості на підставі інформації, яка наявна в митному органі. Результати проведеної консультації наведено у електронному повідомленні, направленим декларанту. Обґрунтування причин, через які заявлену декларантом митну вартість не може бути визнано на підставі вимог ст.ст.: 54, 55, 57-59 МКУ: 1) невідповідність обраного декларантом методу визначення митної вартості товару умовам, наведеним у главі 9 МКУ, в зв`язку з тим, що використані декларантом відомості не підтверджені в повній мірі документально, а також в зв`язку з тим, що документи подані декларантом та зазначені у частині другій статті 53 МКУ, містять розбіжності які мають вплив на правильність визначення митної вартості та не містять всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари (зокрема: - наявні рішення про визначення митної вартості за подібним товаром по даному підприємству; - декларантом не надана митна декларація країни відправлення; - наданий до митного оформлення прайс - лист № SUZHOU20241001/1 від 01.10.2024 є по суті для конкретного покупця, тобто виданий продавцем безпосередньо ТОВАРИСТВО З ОБМЕЖЕНОЮ ВІДПОВІДАЛЬНІСТЮ "НОВАСФЕРА" та не відображає дійсну вартість у розумінні ст. VII Генеральної угоди про тарифи й торгівлю 1994 року. Так відповідно до ст. VII Генеральної угоди про тарифи й торгівлю, під дійсною вартістю слід розуміти ціну, за яку, під час та в місці, визначеним законодавством імпортуючої країни, такий чи подібний товар продається або пропонується до продажу при звичайному ході торгівлі за умов повної конкуренції. Згідно загальноприйнятої світової практики прейскурант (прайс-лист) - це довідник цін (тарифів) на товари та/або види послуги, який адресований невизначеному колу покупців; - відсутній транспортний договір щодо морського перевезення згідно коносаменту HS1723398 від 23.10.2024 р. ; - відсутні банківські/платіжні документи, що підтверджують факт оплати морського перевезення згідно коносаменту HS1723398 від 23.10.2024р..;; - в інвойсі № SZAT-NSR241019, від 19.10.2024 р. не зазначені умови оплати; - наданий до митного оформлення Висновок експерта 20-36/01-2025. від 15.01.2025 р. взято митницею до уваги, але він не може слугувати підставою для підтвердження заявленої митної вартості товарів, через невідповідність вимогам ст. 12 Закону України «Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні» від 12.07.2001 № 2658-ІІІ зі змінами та пп. 56-60 Національного стандарту №1 «Загальні засади оцінки майна та майнових прав», затверджений Постановою КМУ від 10.09.2003 №1440 зі змінами; - відсутній договір та заявка про перевезення, з перевізником, що зазначений в CMR від 13.01.2025 р. № 575388; - відсутні транспортні довідки, рахунки; а також в зв`язку з ненаданням декларантом всіх витребуваних додаткових документів, передбачених п.3 ст.53 МКУ; 2) не надана декларантом (відсутня у розпорядженні митного органу) інформація щодо угод на ідентичні товари. При прийнятті даного Рішення застосовані «Методичні рекомендації щодо роботи посадових осіб митних органів з аналізу, виявлення та оцінки ризиків при здійсненні контролю правильності визначення митної вартості товарів», які переміщуються через митний кордон України, затверджені наказом Держмитслужби України від 01.07.2021 №476. З метою забезпечення повноти оподаткування було проведено аналіз баз даних АСМО «Інспектор» та ЄАІС Держмитслужби України та встановлено, що рівень митної вартості ідентичних або подібних (аналогічних) товарів, митне оформлення яких вже здійснено, з тієї ж країни (регіону) і час експорту яких збігається з часом експорту оцінюваних товарів або є максимально наближеним до нього, не відповідає заявленому. Враховуючи, що використані декларантом відомості для цілей визначення митної вартості містять розбіжності та неточності, не містять всіх конкретних числових значень щодо ціни, яка була сплачена, відповідно до пп.2, 3 ст. 58 МКУ застосовуються другорядні методи, зазначені у пункті 2 частини першої статті 57 МКУ. Митна вартість не може бути визначена за другорядними методами (ст. 59 та 60 МКУ) по причині відсутності у митного органу інформації про ідентичні та подібні (аналогічні) товари, що були оформлені у митному відношенні. Визначити митну вартість за другорядними методами (ст.62 та ст.63 МКУ) неможливо з причини відсутності у митного органу вартісної основи для розрахунку митної вартості. Відповідно до п.1 ст. 64 МКУ у разі якщо митна вартість товарів не може бути визначена шляхом послідовного використання методів, зазначених у статтях 58-63 МКУ, митна вартість оцінюваних товарів визначається з використанням способів, які не суперечать законам України і є сумісними з відповідними принципами і положеннями Генеральної угоди з тарифів і торгівлі (GATT). Митна вартість буде визначена за резервним методом згідно ст. 64 МКУ. Декларантом під час проведення з ним консультацій додаткової інформації для застосування резервного методу також не надано. Таким чином, між митним органом та декларантом проведені консультації з метою обґрунтованого вибору методу визначення митної вартості на підставі інформації, яка наявна в митного органу. Товар № 1. Джерелом числового значення митної вартості товару є ЕМД від 13.11.2024р. № UA807200/2024/016665, у максимально наближений час за резервним методом ідентичний товар. Тканина текстильна синтетична, виготовлена з комплексних хімічних синтетичних поліефірних ниток на 100%,має суцільне покриття поліуретаном з одного боку, яке спостерігаються неозброєним поглядом, у рулонах шириною150+/-5см. Арт. NBTY2024118P, 22386,00м2. - 14924 м.п., Тканина текстильна синтетична, виготовлена з комплексних хімічних синтетичних поліефірних ниток на 100%, має суцільне покриття поліуретаном з одного боку, яке спостерігаються неозброєним поглядом, у рулонах шириною150+/-5 см. Арт. NBTY2024118D, 12354,00 м2. - 82 36 м.п., Тканина текстильна синтетична, виготовлена з комплексних хімічних синтетичних поліефірних ниток на100%, має су цільне покриття поліуретаном з одного боку, яке спостерігаються неозброєним поглядом, у рулонах шириною 150+/-5см. Арт. NBTY2024122M, 25800,00м2. - 17200 м.п., Тканина текстильна синтетична, виготовлена з комплексних хімічних синтетичних поліефірних ниток на 100%, має суцільне покриття поліуретаном з одного боку, яке с постерігаються неозброєним поглядом, у рулонах шириною 150+/-5см. Арт. NBTY20241 23PU, 1503,00 м2. - 1002 м.п., Країна виробництва CN Торговельна марка - нема даних Виробник - "SUINING NEW OASIS PRIN TING & DYEING CO., LTD." Торгівельна марка немає даних Країна виробництва CN та складає 3,97 USD за кг».

Відповідачем також прийнято картку відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення №UA401060/2025/000014 від 15.01.2025.

Через винесення Відповідачем картки відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення №UA401060/2025/000014 від 15.01.2025 та рішення про коригування митної вартості товарів №UA401060/2025/000009/2 від 15.01.2025 року,

Позивач подав нову митну декларацію ІМ 40 ДЕ МД №25UA04U2. Позивачем було визначено митну вартість товару згідно інвойсу № SZAT-NSR241019 від 19.10.2024 року, яка становить 40755,00 доларів США (графа 22 митної декларації №25UA65U1).

Суми платежів, нараховані за митною вартістю згідно інвойсу № SZAT-NSR241019 від 19.10.2024 року склали 137828,19 грн (вид 020 мито) та 372136,12 грн (вид 028 - ПДВ), що вказано у графі В Подробиці розрахунків митної декларації №25UA65U1.

Суми платежів, нараховані за митною вартістю, визначеною Відповідачем, склали 271415.52 грн (вид 020 мито) та 732821.90 грн (вид 028 - ПДВ), що вказано у графі В Подробиці розрахунків нової митної декларації ІМ 40 ДЕ МД №25UA04U2.

Різниця між сумами платежів, нарахованими за митною вартістю згідно інвойсу № SZAT-NSR241019 від 19.10.2024 року (137828,19 + 372136,12 = 509 964,31 грн) та сумами платежів, нарахованими за митною вартістю, визначеною Відповідачем (271415.52 + 732821.90 = 1 004 237,42 грн) склала 1 004 237,42 - 509 964,31 = 494 273,11 гривень.

Щодо відмови у митному оформленні електронної митної декларації № 25UA22U3 від 16.01.2025 року, суд зазначає таке.

На підтвердження заявленої в цій митній декларації інформації, зокрема, митної вартості товару, яка становить 32289,53 доларів США, разом із декларацією було подано наступні документи: 1. Пакувальний лист (Packing list) № б/н від 02.11.2024 року; 2. Рахунок-фактура (iнвойс) (Commercial invoice) № SZAT-NSR241102 від 02.11.2024 року; 3. Коносамент (Bill of lading) № HS1758738 від 07.11.2024 року; 4. Автотранспортна накладна (Road consignment note) № б/н від 09.01.2025 року; 5. Декларація (Dispatch note model T1) № 25ROCT1900UE1517M3 від 09.01.2025 року; 6. Декларацiя про походження товару (Declaration of origin) № SZAT-NSR241102 від 02.11.2024 року; 7. Висновок про вартісні характеристики товару, підготовлений спеціалізованою експертною організацією № 20-33/01-2025 від 13.01.2025 року; 8. Розрахунок ціни (калькуляція) № SZAT-NSR241102 від 02.11.2024 року (з перекладом); 9. Доповнення до зовнішньоекономічного договору (контракту) № б/н від 23.10.2024 року; 10. Зовнішньоекономічний договір (контракт) купівлі-продажу товарів (крім позначеного кодом 4104), подання якого для митного оформлення не супроводжується поданням пов`язаних з ним посередницьких (зовнішньоекономічних та/або внутрішніх) договорів № SUZ-NOVA20241001 від 01.10.2024 року; 11. Видаткова накладна № SZAT-NSR241102 від 02.11.2024 року (з перекладом); 12. Відвантажувальна специфікація № SZAT-NSR241102-6 від 02.11.2024 року (з перекладом); 13. Комерційна пропозиція №SUZHOU20240918 від 18.09.2024 року (з перекладом); 14. Лист №01/10-3 від 10.01.2025 року з інформацією від ТОВ «НОВАСФЕРА», що страховка не здійснювалася; 15. Лист №01/10-4 від 10.01.2025 року з інформацією від ТОВ «НОВАСФЕРА», що вантаж не підлягає процедурі ліцензування під час імпорту; 16. Лист № SZAT-NSR241102-1 від 02.11.2024 року з інформацією від продавця, що вартість перевезення, логістика, вантажно-розвантажувальні роботи включені в ціну товару (з перекладом); 17. Лист № SZAT-NSR241102-2 від 02.11.2024 року з інформацією від продавця, що посередницькі послуги не залучалися (з перекладом); 18. Лист № SZAT-NSR241102-3 від 02.11.2024 року з інформацією від продавця, що ліцензування товару не передбачено (з перекладом); 19. Лист № SZAT-NSR241102-4 від 02.11.2024 року з інформацією від продавця, що страхування вантажу не здійснювалося (з перекладом); 20. Лист № SZAT-NSR241102-5 від 02.11.2024 року з інформацією від продавця, що ніяких платежів від третіх осіб не було отримано (з перекладом); 21. Прейскурант (прайс-лист) №SUZHOU20241001/3 від 01.10.2024 (з перекладом); 22. Якісний опис № SZAT-NSR241102 від 02.11.2024 року (з перекладом).

16.01.2025 року Відповідачем було прийнято рішення про коригування митної вартості товарів №UA401000/2025/000013/2, в якому вказано наступне: «У відповідності до вимог пункту 5 статті 55 Митного кодексу України (далі МКУ) та пункту 4 статті 57 Митного кодексу України проведена процедура консультації між митним органом та декларантом з метою обміну наявної у кожного з них інформацією та обґрунтованого вибору методу визначення митної вартості на підставі інформації, яка наявна в митному органі. Згідно п.5 ст.54 МКУ митний орган з метою здійснення контролю правильності визначення митної вартості товарів, зокрема, має право упевнюватися в достовірності або точності будь-якої заяви, документу чи розрахунку, поданих для цілей визначення митної вартості. Згідно п.2 ст.52 МКУ декларант зобов`язаний подавати митному органу достовірні відомості, які повинні базуватися на об`єктивних, документально підтверджених даних, що піддаються обчисленню. Обґрунтування причин, через які заявлену декларантом митну вартість не може бути визнано на підставі вимог ст.ст.: 54, 55, 57-58 МКУ: 1) невідповідність обраного декларантом методу визначення митної вартості товару умовам, наведеним у главі 9 МКУ, в зв`язку з тим, що використані декларантом відомості не підтверджені в повній мірі документально, а також в зв`язку з тим, що документи подані декларантом, містять розбіжності які мають вплив на правильність визначення митної вартості та не містять всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари: Статтею 5 контракту від 01.10.2024 №SUZ-NOVA20241001 передбачена можливість як після оплати, так і передоплати, разом з тим, в інвойсі відсутні відомості щодо форми та термінів оплати. Відповідно до статті 49 МКУ, митною вартістю товарів, які переміщуються через митний кордон України, є вартість товарів, що використовується для митних цілей, яка базується на ціні, що фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари, проте банківські платіжні документи, що стосуються оцінюваного товару, в графі 44 МД відсутні та на вимогу митного органу до митного оформлення не надані; - наданий до митного оформлення Висновок експерта № 20-33/01-2025 від 13.01.2025 взято митницею до уваги, але він не може слугувати підставою для підтвердження заявленої митної вартості товарів, через невідповідність вимогам ст. 12 Закону України «Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні» від 12.07.2001 № 2658-ІІІ зі змінами та пп. 56-60 Національного стандарту №1 «Загальні засади оцінки майна та майнових прав», затверджений Постановою КМУ від 10.09.2003 №1440 зі змінами; - наданий до митного оформлення прайс-лист №SUZHOU20241001/3 від 01.10.2024 є по суті офертою для конкретного покупця, тобто виданий продавцем безпосередньо ТОВ "НОВАСФЕРА" та не відображає дійсну вартість у розумінні ст. VII Генеральної угоди про тарифи й торгівлю 1994 року. Так відповідно до ст. VII Генеральної угоди про тарифи й торгівлю, під дійсною вартістю слід розуміти ціну, за яку, під час та в місці, визначеним законодавством імпортуючої країни, такий чи подібний товар продається або пропонується до продажу при звичайному ході торгівлі за умов повної конкуренції. Згідно загальноприйнятої світової практики прейскурант (прайс-лист) - це довідник цін (тарифів) на товари та/або види послуги, який адресований невизначеному колу покупців; - наявні рішення про визначення митної вартості за подібним товаром по даному підприємству; а також, у зв`язку з ненаданням декларантом всіх витребуваних додаткових документів, передбачених ст.53 МКУ: додаткові угоди до контракту; банківські платіжні документи; договір (угоду, контракт) із третіми особами, пов`язаний з договором (угодою, контрактом) про поставку товарів, митна вартість яких визначається; рахунки про здійснення платежів третім особам на користь продавця, якщо такі платежі здійснюються за умовами, визначеними договором (угодою, контрактом); рахунки про сплату комісійних, посередницьких послуг, пов`язаних із виконанням умов договору (угоди, контракту); виписку з бухгалтерської документації; копію митної декларації країни експорту (Китай). При прийнятті даного Рішення застосовані «Методичні рекомендації щодо роботи посадових осіб митних органів з аналізу, виявлення та оцінки ризиків при здійсненні контролю правильності визначення митної вартості товарів», які переміщуються через митний кордон України, затверджені наказом Держмитслужби України від 01.07.2021 №476. З метою забезпечення повноти оподаткування було проведено аналіз баз даних АСМО «Інспектор» та ЄАІС Держмитслужби України та встановлено, що рівень митної вартості ідентичних або подібних (аналогічних) товарів, митне оформлення яких вже здійснено, з тієї ж країни (регіону) і час експорту яких збігається з часом експорту оцінюваних товарів або є максимально наближеним до нього, не відповідає задекларованому. Враховуючи, що використані декларантом відомості для цілей визначення митної вартості містять розбіжності та неточності, не містять всіх конкретних числових значень щодо ціни, яка була сплачена, відповідно до пп.2, 3 ст. 58 МКУ застосовуються другорядні методи, зазначені у пункті 2 частини першої статті 57 МКУ. Митна вартість не може бути визначена за другорядними методами (ст. 59 та 60 МКУ) по причині відсутності у митного органу інформації про ідентичні та подібні (аналогічні) товари, що були оформлені у митному відношенні. Визначити митну вартість за другорядними методами (ст.62 та ст.63 МКУ) неможливо з причини відсутності у митного органу вартісної основи для розрахунку митної вартості. Відповідно до п.1 ст. 64 МКУ у разі якщо митна вартість товарів не може бути визначена шляхом послідовного використання методів, зазначених у статтях 58-63 МКУ, митна вартість оцінюваних товарів визначається з використанням способів, які не суперечать законам України і є сумісними з відповідними принципами і положеннями Генеральної угоди з тарифів і торгівлі (GATT). Митна вартість буде визначена за резервним методом згідно ст. 64 МКУ. Декларантом під час проведення з ним консультацій додаткової інформації для застосування резервного методу також не надано. Таким чином, між митним органом та декларантом проведені консультації з метою обґрунтованого вибору методу визначення митної вартості на підставі інформації, яка наявна в митного органу. Джерелом числового значення митної вартості товару №1 є МД від 06.12.2024 № UA807200/2024/018009, за якою за резервним методом оформлено товар «Тканина текстильна синтетична, виготовлена з комплексних хімічних синтетичних поліефірних ниток на 100%, має суцільне покриття поліуретаном з одного боку, яке спостерігаються неозброєним поглядом, у рулонах шириною 140+/-5см… Країна виробництва CN. Торговельна марка нема даних. Виробник - "SUINING NEW O ASIS PRINTING & DYEING CO., LTD."» та складає 3,97 USD за кг. Джерелом числового значення митної вартості товару №2 є МД від 04.12.2024 № UA807200/2024/017904, за якою за резервним методом оформлено товар «Трикотажне полотно поперечно в`язане, виготовлено зсинтетичних волокон 100% поліестер, пофарбована в різні кольори. При виробництві тканини еластомірні і гумові нитки не використовувалися. Пропитки, дублювання та покриття пластмасами, що спостерігаються неозброєним оком, відсутнє. Загальна максимальна і мінімальна ширина 150 (+/-5)см, загальна максимальна і мінімальна ширина (по фону) між пругами 145 (+/-5)см: Fabric TR22092-516,00м. Поверхнева щільність складає 440 (+/-10) г/м2 Fabric KN23325-497,00м. Поверхнева щільність складає 360 (+/-10) г/м2 Fabric TR23070-773,00м. Поверхнева щільність складає 460 (+/-10) г/м2. Виробник T-MAC TECHNOLOGY CO., LIMITED. Торговельна марка немає даних. Країна виробництва CN» та складає 3,97 USD за кг.. Джерелом числового значення митної вартості товару №3 є МД від 03.12.2024 № UA500020/2024/010005, за якою за резервним методом оформлено товар «Меблева обівочна тканина:-номер заказу "AK2402",найменування дизайну "CITY"(двошаровий текстильний матеріал, шари якого з`єднані між собою склеюванням. Верхній шар-ворсове трикотажнеполотно, пофарбоване з синтетичних поліефірних волокон- 100%.Нижній шар- ворсове трикотажне полотно, пофарбоване, з синтетичних поліефірних волокон 100%.Масова частка верхнього шару більш ніж 50%. ),кольори:-колір "Taupe"-298,50 пог.м.,-колір "Brown"-334,80 пог.м.,-колір "Cocoa"-474,80 пог.м.,-колір "Beige"-262,80 пог.м.,-колір "Sesame"-216,60 пог.м.,-колір "Ocean"-226,30 пог.м.,- колір "Dark Blue"-142,50 пог.м.,-колір "Sky"-164,80 пог.м.,-колір "Marble"-463,40 пог.м.,-колір "Light Grey"-200,90 пог.м.,-колір "Silver"-252,60 пог.м.,- колір "Grey"-400 пог.м.,-колір "Dark Grey"-424,60 пог.м., Ширина рулонів-142 см. Торговельна марка "нема даних" Країна виробництва CN Китай фірма-виробник: Jiaxing Y and Q Textile Co., Ltd., Китай» та складає 3,97 USD за кг. Джерелом числового значення митної вартості товару №4 є МД від 02.01.2025 № UA100440/2025/610006, за якою у максимально наближений час за основним методом оформлено товар «Фурнітура з недорогоцінних металів: metal fittings/ фурнітура металева -6000шт.Торговельна марка : HAIPENG Країна виробництва : CN Виробник : HEBEI HAIPENG PRODUCTS CO., LTD.» та складає 1,92 USD за кг.

Відповідачем також прийнято картку відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення №UA401060/2025/000018 від 16.01.2025 року.

Через винесення Відповідачем картки відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення №UA401060/2025/000018 від 16.01.2025 року та рішення про коригування митної вартості товарів №UA401000/2025/000013/2 від 16.01.2025 року, Позивач подав нову митну декларацію ІМ 40 ДЕ МД №25UA01U2.

Позивачем було визначено митну вартість товару згідно інвойсу № SZAT-NSR241102 від 02.11.2024 року, яка становить 32289,53 доларів США (графа 22 митної декларації №25UA22U3).

Суми платежів, нараховані за митною вартістю згідно інвойсу № SZAT-NSR241102 від 02.11.2024 року склали 109207,84 грн (вид 020 мито) та 294790,78 грн (вид 028 - ПДВ), що вказано у графі В Подробиці розрахунків митної декларації №25UA22U3.

Суми платежів, нараховані за митною вартістю, визначеною Відповідачем, склали 214638.28 грн (вид 020 мито) та 579385.40 грн (вид 028 - ПДВ), що вказано у графі В Подробиці розрахунків нової митної декларації ІМ 40 ДЕ МД №25UA01U2.

Різниця між сумами платежів, нарахованими за митною вартістю згідно інвойсу № SZAT-NSR241102 від 02.11.2024 року (109207,84 + 294790,78 = 403 998,62 грн) та сумами платежів, нарахованими за митною вартістю, визначеною Відповідачем (214638.28 + 579385.40 = 794 023,68 грн) склала 794 023,68 - 403 998,62 = 390 025,06 гривень.

Суд наголошує, що відповідно до ч. 1 ст. 53 МК України, у випадках, передбачених цим Кодексом, одночасно з митною декларацією декларант подає митному органу документи, що підтверджують заявлену митну вартість товарів і обраний метод її визначення.

Частиною 2 ст. 53 МК України встановлено перелік документів, які підтверджують митну вартість товарів.

Частиною 3 ст. 53 МК України визначено, що у разі якщо документи, зазначені у частині другій цієї статті, містять розбіжності, які мають вплив на правильність визначення митної вартості, наявні ознаки підробки або не містять всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари, декларант або уповноважена ним особа на письмову вимогу митного органу зобов`язані протягом 10 календарних днів надати (за наявності) додаткові документи.

Отже, виходячи з положень ст. 53 МК України, для підтвердження митної вартості товару декларант надає необхідні та наявні у нього документи, передбачені ч. 2 цієї статті, і виключно у випадку наявності у поданих документах розбіжностей, наявних ознак підробки або відсутності відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, надає документи, передбачені ч. 3 ст. 53 МК України.

Законодавчо встановлено, що митний орган має право здійснювати контроль правильності обчислення декларантом митної вартості, але ці повноваження здійснюються у спосіб, визначений законом, зокрема, витребування додаткових документів на підтвердження задекларованої митної вартості може мати місце тільки у випадку наявності обґрунтованих сумнівів у достовірності поданих декларантом відомостей. Такі сумніви можуть бути зумовлені неповнотою поданих документів для підтвердження заявленої митної вартості товарів, невідповідністю характеристик товарів, зазначених у поданих документах, митному огляду цих товарів та інше.

Єдиними підставами, які надають контролюючому органу право відійти від встановлених обмежень, які пов`язані із перевіркою основного переліку документів, що підтверджують митну вартість товарів, та витребувати від декларанта додаткові документи, є лише наявність передбачених законодавцем обставин, встановлених ч. 3 ст. 53 МК України.

При цьому, витребувати необхідно лише ті документи, які дають можливість пересвідчитись у правильності чи помилковості задекларованої митної вартості, а не всі, які передбачені ст. 53 МК України.

У спірних рішеннях про коригування митної вартості товарів №UA401000/2025/000011/2 від 14.01.2025, №UA401000/2025/000013/2 від 16.01.2025 Відповідачем як підставу для винесення рішень зазначено: «а також, у зв`язку з ненаданням декларантом всіх витребуваних додаткових документів, передбачених ст.53 МКУ: додаткові угоди до контракту; банківські платіжні документи; договір (угоду, контракт) із третіми особами, пов`язаний з договором (угодою, контрактом) про поставку товарів, митна вартість яких визначається; рахунки про здійснення платежів третім особам на користь продавця, якщо такі платежі здійснюються за умовами, визначеними договором (угодою, контрактом); рахунки про сплату комісійних, посередницьких послуг, пов`язаних із виконанням умов договору (угоди, контракту); виписку з бухгалтерської документації; копію митної декларації країни експорту (Китай)».

У спірному рішенні про коригування митної вартості товарів №UA401060/2025/000009/2 від 15.01.2025 Відповідачем як підставу для винесення рішення зазначено: «а також в зв`язку з ненаданням декларантом всіх витребуваних додаткових документів, передбачених п.3 ст.53 МКУ».

Як вбачається з матеріалів справи, у поданих відповідачу документах на підтвердження митної вартості товару, придбаного позивачем за Контрактом, містяться всі складові для підтвердження митної вартості.

Вартість товару у дол. США вказана у вже наявних у Відповідача прайс-листах№SUZHOU20241001/2 від 01.10.2024 року, №SUZHOU20241001/1 від 01.10.2024 року, №SUZHOU20241001/3 від 01.10.2024. Загальна вартість товару, що відображена в Митних деклараціях, підтверджена інвойсами № SZATNSR241101 від 01.11.2024 року, № SZAT-NSR241019 від 19.10.2024 року, № SZATNSR241102 від 02.11.2024 року.

Інвойсами № SZAT-NSR241101 від 01.11.2024 року, № SZAT-NSR241019 від 19.10.2024 року, № SZAT-NSR241102 від 02.11.2024 року визначено умову поставки CPT, що підтверджує включення витрат на транспортування у вартість товару. Додатково це підтверджено також листами продавця № SZAT-NSR241101-1 від 01.11.2024 року, № SZAT-NSR241019-1 від 19.10.2024 року, № SZAT-NSR241102-1 від 02.11.2024 року відповідно до яких вартість перевезення, логістика, вантажно-розвантажувальні роботи включені в ціну товару.

Отже, інвойсами № SZAT-NSR241101 від 01.11.2024 року, № SZAT-NSR241019 від 19.10.2024 року, № SZAT-NSR241102 від 02.11.2024 року підтверджено умову поставки СРТ, відповідно до якої витрати на транспортування включено у вартість товару, а також підтверджено і вартість самого товару.

Страхування вантажу за інвойсами не здійснювалося, що підтверджується листами продавця № SZAT-NSR241101-4 від 01.11.2024 року, № SZAT-NSR241019-4 від 19.10.2024 року, № SZAT-NSR241102-4 від 02.11.2024 року та листами ТОВ «НОВАСФЕРА» №01/10-1 від 10.01.2025 року, №01/09-1 від 09.01.2025 року, №01/10-3 від 10.01.2025 року.

Отримання платежів від третіх осіб не передбачено Контрактом, платежів від третіх осіб отримано не було, що підтверджується листами продавця № SZAT-NSR241101-5 від 01.11.2024 року, № SZAT-NSR241019-5 від 19.10.2024 року, № SZAT-NSR241102-5 від 02.11.2024 року.

У відношенні товару, відвантаженого по інвойсах № SZAT-NSR241101 від 01.11.2024 року, №SZAT-NSR241019 від 19.10.2024 року, № SZAT-NSR241102 від 02.11.2024 року комісійні, посередницькі послуги не залучалися, що підтверджується листами продавця № SZAT-NSR241101-2 від 01.11.2024 року, № SZATNSR241019-2 від 19.10.2024 року, №SZAT-NSR241102-2 від 02.11.2024 року.

У відношенні товару, відвантаженого по інвойсах № SZAT-NSR241101 від 01.11.2024 року, №SZAT-NSR241019 від 19.10.2024 року, № SZAT-NSR241102 від 02.11.2024 року ліцензування не передбачено, що підтверджується вже наявними у Відповідача листами продавця № SZAT-NSR241101-3 від 01.11.2024 року, № SZAT-NSR241019-3 від 19.10.2024 року, №SZAT-NSR241102-3 від 02.11.2024 року та листами ТОВ «НОВАСФЕРА» №01/10-2 від 10.01.2025 року, №01/09-2 від 09.01.2025 року, №01/10-4 від 10.01.2025 року.

Суд звертає увагу, що калькуляції витрат № SZAT-NSR241101 від 01.11.2024 року, №SZAT-NSR241019 від 19.10.2024 року, № SZAT-NSR241102 від 02.11.2024 року, також надавалися Відповідачу.

Тобто, всі наведені вище документи на підтвердження складових митної вартості товару за Митними деклараціями Відповідачу було надано та вони вже знаходилися у Відповідача. Розбіжності щодо складових митної вартості відсутні.

Щодо посилань відповідача на наявні рішення про визначення митної вартості за подібним товаром по даному підприємству.

Суд зазначає, що наявність у названій системі інформації про те, що подібний товар у попередні періоди розмитнювався за вартістю більшою, ніж задекларована декларантом, за відсутності інших визначених законом підстав, що обумовлюють межі і способи здійснення органом доходів і зборів контролю митної вартості, не утворює підстав для відмови у визнанні заявленої декларантом митної вартості за основним методом та її визначенні за другорядними методами, оскільки торгові відносини є різноманітними, здійснюються на принципах автономії волі та свободи договору, при цьому безліч обставин можуть впливати на їх ціну (характеристика товару, виробник, торгова марка, умови і обсяги поставок, сезонність, наявність знижок тощо), і сама по собі не свідчить про наявність порушень з боку декларанта і не призводить до автоматичного збільшення митної вартості товарів, адже законодавство таких підстав прямо не встановлює, тому не є перешкодою для застосування першого методу визначення митної вартості товару.

Такий висновок суду узгоджується з правовою позицією викладеною у постанові Верховного Суду від 05 травня 2022 року у справі № 2040/6019/18.

Відтак, посилання відповідача на недоліки митної документації позивача в цій частині є необґрунтованими.

Щодо посилань Відповідача на відсутність митної декларації країни відправлення, суд зазначає таке.

Як вбачається з матеріалів справи, копія митної декларації країни відправлення не належить до документів, які підтверджують митну вартість товару відповідно до ч. 2 ст. 53 МК України, а може лише додатково надаватися Відповідачу виключно у випадку, передбаченому ч. 3 ст. 53 МК України за її наявності.

Також суд зауважує, що Відповідачу з митною декларацією № 25UA65U1 від 15.01.2025 надавалася декларація на підтвердження факту експорту товарів №25ROCT1900QG1515M5 від 13.01.2025, на яку Відповідач посилається й у спірній картці відмови №UA401060/2025/000014 від 15.01.2025.

Суд зазначає, враховуючи правовий висновок Верховного Суду викладений у постанові від 20 вересня 2023 року у справі №815/6805/17, що перелік основних документів, які підтверджують митну вартість товарів, наведений у статті 53 Митного кодексу України і в ньому відсутній такий документ, як «експортна декларація країни відправлення». Такий документ може бути поданий для митного оформлення, але лише в якості додаткового, у тому випадку, якщо виникає необхідність в уточненні показників основних документів.

Відтак, посилання відповідача на недоліки митної документації позивача в цій частині є необґрунтованими.

Щодо зауважень Відповідача на рахунок оформлення прайс-листа наданого продавцем Позивачу, суд зазначає таке.

Документи в яких міститься інформація про ціни та пропозиції складаються виробником товару у процесі здійснення його господарської діяльності та не є технічними, товаросупровідними документами або документами, що засвідчують якість товару. Обов`язкової вимоги щодо отримання від суб`єкта зовнішньоекономічної діяльності - виробника товару вказаної вище документації чинним законодавством, що регулює порядок виконання зовнішньоекономічних операцій, не передбачено. Таким чином, відомості, наведені у вказаних документах виробника товару, не мають імперативного характеру, а, отже, у разі їх наявності можуть прийматися митними органами лише до уваги як додаткове джерело інформації (на цьому також наголошено у постанові ВС від 27.01.2022 року у справі № 810/3667/15 (провадження № К/9901/7943/18)).

Як вбачається з матеріалів справи, Відповідачу одночасно з Митними деклараціями надавалися прайс-листи №SUZHOU20241001/2 від 01.10.2024 року, №SUZHOU20241001/1 від 01.10.2024 року, №SUZHOU20241001/3 від 01.10.2024.

Суд також звертає увагу, що прейскурант (прайс-лист) - це довідник цін (тарифів) на товари та/або види послуг, який адресований невизначеному колу покупців. При цьому, прайс-лист є документом довільної форми й чинне законодавство не встановлює вимог до форми та змісту прайс-листів, які можуть оформлюватись не лише виробником товару, а й продавцем у довільній формі на власний розсуд; наявність же чи відсутність у прайс-листі певних відомостей (реквізитів), зокрема, інформації щодо умов поставки, лише сама по собі не може свідчити про заниження митної вартості товарів.

Такий висновок суду узгоджується з правовою позицією викладеною у постанові Верховного Суду від 08.12.2022 року у справі № 420/2792/19.

Митний орган не може посилатися на неповноту чи обмеженість відомостей прайс-листа, як на підставу для коригування митної вартості товару.

Відтак, посилання відповідача на недоліки митної документації позивача в цій частині є необґрунтованими.

Щодо зауважень Відповідача про відсутність серед поданих до митного оформлення документів, які підтверджують транспортні витрати Позивача суд зазначає таке.

У спірному рішенні про коригування митної вартості товарів №UA401060/2025/000009/2 від 15.01.2025 зазначено: «відсутній транспортний договір щодо морського перевезення згідно коносаменту HS1723398 від 23.10.2024 р.; відсутні банківські/платіжні документи, що підтверджують факт оплати морського перевезення згідно коносаменту HS1723398 від 23.10.2024р.; відсутній договір та заявка про перевезення, з перевізником, що зазначений в CMR від 13.01.2025 р. № 575388; - відсутні транспортні довідки, рахунки.

Разом з цим, як вбачається з матеріалів справи, у Commercial invoice (рахунку-фактурі) № SZAT-NSR241019 від 19.10.2024 року визначено умову поставки CPT Kharkiv, Ukraine. Згідно з правилами Інкотермс 2010: CPT означає, що продавець доставить товар названому їм перевізнику. Крім цього, продавець зобов`язаний оплатити витрати, пов`язані з перевезенням товару до названого пункту призначення. Таким чином, відповідно до умов поставки CPT, витрати щодо транспортування товару покладаються на продавця.

Позивачем до митного оформлення надавалися: лист продавця №SZAT-NSR241019-1 від 19.10.2024 року відповідно до якого вартість перевезення, логістика, вантажно-розвантажувальні роботи включені в ціну товару; калькуляція собівартості товару № SZATNSR241019 від 19.10.2024 року, згідно якої фрахт (витрати на транспортування) включено у вартість товару; автотранспортна накладна № 575388 від 13.01.2025 року, а також і коносамент № HS1723398 від 23.10.2024 року.

Відтак, вимога Відповідача про надання транспортних/перевізних документів являється незаконною, оскільки з урахуванням умови поставки CPT всі витрати на транспортування вже включено у вартість товару, а тому ненадання відповідно нормам митного законодавства документів не може бути підставою для коригування митної вартості товару.

Вказана позиція суду, узгоджується із позицією Верховного Суду, викладеній у постанові від 23.03.2020 року у справі № 804/4905/15.

Щодо умови оплати та банківських платіжних документів, на невідповідність яких, посилається Відповідач, суд зазначає таке.

У спірних рішеннях про коригування митної вартості товарів №UA401000/2025/000011/2 від 14.01.2025, №UA401000/2025/000013/2 від 16.01.2025 Відповідачем зазначено: «Статтею 5 контракту від 01.10.2024 №SUZ-NOVA20241001 передбачена можливість як після оплати, так і передоплати, разом з тим, в інвойсі відсутні відомості щодо форми та термінів оплати. Відповідно до статті 49 МКУ, митною вартістю товарів, які переміщуються через митний кордон України, є вартість товарів, що використовується для митних цілей, яка базується на ціні, що фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари, проте банківські платіжні документи, що стосуються оцінюваного товару, в графі 44 МД відсутні та на вимогу митного органу до митного оформлення не надані».

У відповідності до абз. 2 ст. 5 Контракту: «Сторони домовилися, що оплата Товару здійснюється, як правило, на умовах відстрочки платежу - три місяці з моменту поставки (митного оформлення). Можлива стовідсоткова передоплата, на розсуд Покупця».

Інвойсами № SZAT-NSR241101 від 01.11.2024 року, №SZAT-NSR241019 від 19.10.2024 року, № SZAT-NSR241102 від 02.11.2024 року передоплату не визначено.

Окрім того, Відповідачу були надані листи № 14/01/25-1 від 14.01.2025, № 14/01/25-4 від 14.01.2025, №15/01/25-1 від 15.01.2025, № 15/01/25-3 від 15.01.2025, №16/01/25-1 від 16.01.2025, №16/01/25-3 від 16.01.2025 на повідомлення від митниці декларанту, в яких вже була зазначена відповідна інформація з посиланнями на конкретні надані Позивачем документи.

Щодо посилання митниці на не зазначення в інвойсі способу оплати за товар, як на наявність розбіжностей в документах, суд зазначає, що спосіб оплати товару не є ціноутворюючим фактором, а відсутність цієї інформації в інвойсі сама собою, як окремий факт, не може свідчити про заниження митної вартості товару, оскільки спосіб оплати обумовлено умовами відповідного договору, на який в інвойсі є посилання.

Вказана позиція суду, узгоджується із позицією Верховного Суду, викладеній у постанові 19 вересня 2022 року у справі № 1.380.2019.004890.

Щодо посилань митного органу на неналежність висновку експерта, при перевірці зазначеної позивачем митної вартості, суд зазначає таке.

У спірних рішеннях відповідачем зазначено, що наданий до митного оформлення висновок експерта взято митницею до уваги, але він не може слугувати підставою для підтвердження заявленої митної вартості товарів.

При цьому, Верховний Суд у постанові від 25.08.2023 по справі № 826/3098/16 зазначив, що висновки про якісні та вартісні характеристики товарів, підготовлені спеціалізованими експертними організаціями, та/або інформація біржових організацій про вартість товару або сировини є додатковими документами, що подаються декларантом на вимогу митного органу у випадку виникнення сумнівів у правильності задекларованої митної вартості товарів, однак сама по собі наявність або відсутність таких висновків чи інформації не може бути підставою для сумнівів у задекларованій митній вартості товарів за умови подання декларантом усіх наявних та підтверджуючих заявлену митну вартість документів, визначених частиною другою статті 53 МК України.

Тому, твердження представника митного органу в цій частині є безпідставними та необґрунтованими.

Надаючи оцінку доводам відповідача, покладеним в основу прийняття спірних рішень про коригування митної вартості товарів, суд першої інстанції дійшов обґрунтованого висновку, що за відсутності документів, які б пояснили сумніви митного органу, відповідач не мав достатніх та обґрунтованих підстав для невизнання митної вартості товару за ціною договору, враховуючи таке.

Митні органи мають право здійснювати контроль правильності обчислення декларантом митної вартості, але ці повноваження здійснюються у спосіб, визначений законом, зокрема, витребовування додаткових документів на підтвердження задекларованої митної вартості може мати місце тільки у випадку наявності обґрунтованих сумнівів у достовірності поданих декларантом відомостей. Такі сумніви можуть бути зумовлені неповнотою поданих документів для підтвердження заявленої митної вартості товарів, невідповідністю характеристик товарів, зазначених у поданих документах, митному огляду цих товарів, порівнянням рівня заявленої митної вартості товарів з рівнем митної вартості ідентичних або подібних товарів, митне оформлення яких уже здійснено, і таке інше.

Наявність у митного органу обґрунтованого сумніву у правильності визначення митної вартості є обов`язковою умовою, оскільки з цією обставиною закон пов`язує можливість витребування додаткових документів у декларанта та надає митниці право вчиняти наступні дії, спрямовані на визначення дійсної митної вартості товарів.

Водночас наявність таких обставин повинна бути обґрунтована та підтверджена відповідними доказами. Встановивши відсутність достатніх відомостей, митний орган має зазначити, які саме складові митної вартості товару є непідтвердженими, з яких причин із поданих декларантом документів неможливо встановити дані складові, та які документи необхідні для підтвердження того чи іншого показника.

Суд зазначає, що відповідачем не наведено жодних обставин та не надано доказів на підтвердження наявності у митного органу законодавчо визначених підстав для витребування у позивача додаткових документів, зокрема, що позивач в митних деклараціях зазначив не всі документи для підтвердження заявленої митної вартості товарів, вніс до декларацій недостовірні або неточні відомості, або що надані митному органу документи містили розбіжності чи ознаки підробки.

В свою чергу, відповідач не довів, що подані відповідно до ч. 2 ст. 53 МК України декларантом документи, містять розбіжності, які мають вплив на правильність визначення митної вартості, наявні ознаки підробки або не містять всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів чи відомостей щодо ціни, яка була фактично сплачена або підлягає сплаті за товар.

З огляду на зазначене колегія суддів погоджується з судом першої інстанції, що підстави для застосування відповідачем другорядного (резервного) методу визначення митної вартості не є доведеними, а розрахована митна вартість - не є обґрунтованою.

Верховний Суд у постановах від 9 вересня 2020 року (справа №400/3133/18), від 8 лютого 2019 року (справа № 825/648/17) вказував, що Правила заповнення рішення про коригування митної вартості товарів, затвердженими Наказом Міністерства фінансів України від 24 травня 2012 року № 598, передбачають, що графа 33 рішення про коригування митної вартості товарів "Обставини прийняття Рішення та джерела інформації, що використовувалися митним органом для визначення митної вартості" має містити, окрім зазначення номера та дати митної декларації, яка була взята за основу для визначення митної вартості оцінюваних товарів, також пояснення щодо зроблених коригувань, зважаючи на обсяг партії ідентичних або подібних (аналогічних) товарів, умови поставки, комерційні умови та докладну інформацію і джерела, які використовувалися митним органом при визначенні митної вартості оцінюваних товарів із застосуванням другорядних методів.

Підсумовуючи наведене, суд зазначає, що висновки у рішеннях про коригування митної вартості щодо неможливості визначення митної вартості товарів за основним методом є необґрунтованими, оскільки наданих декларантом документів було достатньо для прийняття рішень про визначення митної вартості товарів на підставі поданих документів, що узгоджується з правовою позицією Верховного Суду, викладеною у постанові від 25 листопада 2020 року у справі №640/4941/19.

Водночас суд зазначає, що подання до митного оформлення нових митних декларацій жодним чином не перешкоджає, не відміняє та не виключає права позивача на оскарження в судовому порядку рішень про коригування митної вартості товарів та карток відмови в прийнятті ЕМД, прийнятих за первинно поданими митними деклараціями, що узгоджується з висновками Верховного Суду, викладеними в постановах від 18.05.2022 у справі № 520/3246/2020, від 03.11.2022 у справі №П/811/1614/16.

Відтак, рішення про коригування митної вартості товарів № UA401000/2025/000011/2 від 14.01.2025; № UA401060/2025/000009/2 від 15.01.2025; № UA401000/2025/000013/2 від 16.01.2025 є протиправними та підлягають скасуванню.

Щодо позовної вимоги про скасування карток відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення, колегія суддів зазначає , що саме прийняття відповідачем оскаржуваних рішень про коригування митної вартості слугувало підставою для видання картки відмови у прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення, тому визнання рішення про коригування митної вартості протиправним та його скасування є підставою для визнання протиправним та скасування сформованої Харківською митницею карток відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення.

Тобто, об`єднання таких вимог є належним способом захисту порушених прав позивача, з урахуванням усталеної судової практики (постанова Верховного Суду від 17.05.2022 року у справі № 809/506/17 ).

Також такі висновки суду узгоджуються з правовою позицією викладеною у постанові Другого апеляційного адміністративного суду від 27.03.2025 у справі № 520/28914/24.

Також позивачем заявлено вимоги про стягнення витрат на правничу допомогу у сумі 60000 грн та судового збору у сумі 21 848,38 грн.

Положеннями статті 59 Конституції України передбачено, що кожен має право на правову допомогу. У випадках, передбачених законом, ця допомога надається безоплатно. Кожен є вільним у виборі захисника своїх прав. Для забезпечення права на захист від обвинувачення та надання правової допомоги при вирішенні справ у судах та інших державних органах в Україні діє адвокатура.

Відповідно до частини першої статті 16 КАС України учасники справи мають право користуватися правничою допомогою.

За частиною третьою статті 132 КАС України до складу витрат, пов`язаних з розглядом справи належать витрати, в тому числі і на професійну правничу допомогу.

Відповідно до приписів частин 1-5 статті 134 КАС України витрати, пов`язані з правничою допомогою адвоката, несуть сторони, крім випадків надання правничої допомоги за рахунок держави.

За результатами розгляду справи витрати на правничу допомогу адвоката підлягають розподілу між сторонами разом з іншими судовими витратами, за винятком витрат суб`єкта владних повноважень на правничу допомогу адвоката.

Для цілей розподілу судових витрат: 1) розмір витрат на правничу допомогу адвоката, в тому числі гонорару адвоката за представництво в суді та іншу правничу допомогу, пов`язану зі справою, включаючи підготовку до її розгляду, збір доказів тощо, а також вартість послуг помічника адвоката визначаються згідно з умовами договору про надання правничої допомоги та на підставі доказів щодо обсягу наданих послуг і виконаних робіт та їх вартості, що сплачена або підлягає сплаті відповідною стороною або третьою особою; 2) розмір суми, що підлягає сплаті в порядку компенсації витрат адвоката, необхідних для надання правничої допомоги, встановлюється згідно з умовами договору про надання правничої допомоги на підставі доказів, які підтверджують здійснення відповідних витрат.

Для визначення розміру витрат на правничу допомогу та з метою розподілу судових витрат учасник справи подає детальний опис робіт (наданих послуг), виконаних адвокатом, та здійснених ним витрат, необхідних для надання правничої допомоги.

Розмір витрат на оплату послуг адвоката має бути співмірним із: 1) складністю справи та виконаних адвокатом робіт (наданих послуг); 2) часом, витраченим адвокатом на виконання відповідних робіт (надання послуг); 3) обсягом наданих адвокатом послуг та виконаних робіт; 4) ціною позову та (або) значенням справи для сторони, в тому числі впливом вирішення справи на репутацію сторони або публічним інтересом до справи.

Так, частиною сьомою статті 139 Кодексу адміністративного судочинства України передбачено, що розмір витрат, які сторона сплатила або має сплатити у зв`язку з розглядом справи, встановлюється судом на підставі поданих сторонами доказів (договорів, рахунків тощо).

Виходячи з положень частини 9 статті 139 Кодексу адміністративного судочинства України при вирішенні питання про розподіл судових витрат суд враховує чи пов`язані такі витрати з розглядом справи. Водночас дії сторони щодо досудового вирішення спору підлягають врахуванню лише у випадках, коли відповідно до закону досудове вирішення спору є обов`язковим.

Пунктом 3.2 рішення Конституційного Суду України від 30 вересня 2009 року №23-рп/2009 передбачено, що правова допомога є багатоаспектною, різною за змістом, обсягом та формами і може включати консультації, роз`яснення, складення позовів і звернень, довідок, заяв, скарг, здійснення представництва, зокрема в судах та інших державних органах тощо. Вибір форми та суб`єкта надання такої допомоги залежить від волі особи, яка бажає її отримати. Право на правову допомогу - це гарантована державою можливість кожної особи отримати таку допомогу в обсязі та формах, визначених нею, незалежно від характеру правовідносин особи з іншими суб`єктами права.

При визначенні суми відшкодування суд повинен виходити з критерію реальності адвокатських витрат (встановлення їхньої дійсності та необхідності), а також критерію розумності їхнього розміру, виходячи з конкретних обставин справи та фінансового стану обох сторін. Ті самі критерії застосовує Європейський суд з прав людини (далі - ЄСПЛ), присуджуючи судові витрати на підставі статті 41 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року. Так у справі Схід/Захід Альянс Лімітед проти України (заява № 19336/04) зазначено, що заявник має право на компенсацію судових та інших витрат, лише якщо буде доведено, що такі витрати були фактичними і неминучими, а їхній розмір - обґрунтованим (п. 268).

Така правова позиція викладена в постановах Великої Палати Верховного Суду від 27 червня 2018 року у справі № 826/1216/16 та в постановах Касаційного адміністративного суду у складі Верховного Суду від 17 вересня 2019 року у справі № 810/3806/18, від 31 березня 2020 року у справі № 726/549/19.

Не є обов`язковими для суду зобов`язання, які склалися між адвокатом та клієнтом у контексті вирішення питання про розподіл судових витрат. Вирішуючи останнє, суд повинен оцінювати витрати, що мають бути компенсовані за рахунок іншої сторони, ураховуючи як те, чи були вони фактично понесені, так і оцінювати їх необхідність.

Такі висновки викладено у постановах Великої Палати Верховного Суду від 12.05.2020 у справі № 904/4507/18, від 16 листопада 2022 року у справі № 922/1964/21.

З урахуванням викладеного суд вправі оцінювати відповідність витратам на правову допомогу їх розміру критеріям, що передбачені у частині п`ятій статті 134 КАС України.

Аналіз долучених позивачем до матеріалів справи доказів свідчить, що позивачем укладено договір про надання правової допомоги з Адвокатським бюро «Бідної Оксани Іванівни» від 02.10.2024 року.

28.02.2025 укладено додаткову угоду №1 до договору про надання правової допомоги, згідно з якої Адвокатське бюро приймає на себе зобов`язання про надання правової допомоги та додаткову угоду №2, в якій визначено гонорар за надані послуги в розмірі 60000,00 грн.

Оплата послуг в розмірі 60000,00 грн підтверджена платіжною інструкцією № 291873 від 05.03.2025.

Надаючи оцінку наданим позивачем доказам на під твердження витрат на професійну правову допомогу, суд зазначає, що у даному конкретному випадку справедливим і співмірним відшкодуванням витрат заявника на професійну правничу допомогу буде сума у розмірі 60 000,00 грн, з огляду на те, що правовий підхід адвоката до складання позовів цієї категорії має сталий характер, не вимагає докладання значних зусиль будь-якого характеру і до того ж, спір у цій справі належить до кола справ незначної складності.

Ураховуючи критерій реальності таких витрат, розумність їхнього розміру, колегія суддів дійшла висновку, що вимоги позивача про відшкодування судових витрат, пов`язаних з правничою допомогою адвоката у суді першої інстанції, підлягають частковому задоволенню на суму 5 000,00 грн.

Стосовно розподілу витрат зі сплати судового збору, суд зазначає, що згідно з ч. 1 ст. 139 КАС України при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.

З 01.11.2011 набрав чинності Закон України "Про судовий збір", частиною 1 статті 4 якого визначено, що судовий збір справляється у відповідному розмірі від мінімальної заробітної плати у місячному розмірі, встановленої законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

В свою чергу, відповідно до п. 35 Закону України "Про внесення змін до деяких законодавчих актів України" № 1774-VIII від 06.12.2016, з 01.01.2017 у Законі України "Про судовий збір" частину 1 статті 4 викладено в такій редакції: "Судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі".

Відповідно до статті 7 Закону України "Про Державний бюджет України на 2024 рік" установлено у 2024 році прожитковий мінімум для працездатних осіб з 1 січня 2024 - 3028 гривень.

В свою чергу, в редакції Закону України "Про судовий збір" на час подання позову, за подання до адміністративного суду адміністративного позову майнового характеру, який подано суб`єктом владних повноважень, юридичною особою, встановлено судовий збір 1,5 відсотка ціни позову, але не менше 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб і не більше 10 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Оскаржуваним судовим рішенням задоволено вимогу майнового характеру, а саме щодо скасування рішень про коригування митної вартості товарів, та похідні вимоги щодо скасування карток відмови в прийняті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення.

Віднесення спору про оскарження рішення про коригування митної вартості до майнового спору та необхідність обрахування судового збору із відповідної ціни позову підтверджується судовою практикою Верховного Суду (зокрема, у справах № 320/333/19, № 400/2933/18, № 1440/2007/18, № 0340/1657/18, № 804/3787/18, № 280/4414/18, № 520/2000/19).

Судова палата з розгляду справ щодо податків, зборів та інших обов`язкових платежів Касаційного адміністративного суду у складі Верховного Суду у постанові від 16 березня 2020 року у справі №1.380.2019.001962 (провадження №К/9901/30593/19) сформулювала правовий висновок, що при оскарженні рішення про коригування митної вартості товарів ціною позову у розумінні підпункту 1 пункту 3 частини другої статті 4 Закону № 3674-VI є різниця митних платежів, що підлягали сплаті з урахуванням митної вартості, розрахованої декларантом, та митної вартості, розрахованої митним органом в оскаржуваному рішенні.

У зв`язку з наведеним, Судова палата з розгляду справ щодо податків, зборів та інших обов`язкових платежів Касаційного адміністративного суду у складі Верховного Суду відступила від висновків щодо застосування норм права у подібних правовідносинах, викладених у постановах Верховного Суду від 21 серпня 2018 року (справа №810/3206/17), від 31 січня 2019 року (справа №814/1045/16), а саме, що розрахунок належного до сплати судового збору при оскарженні рішень про коригування митної вартості товарів має здійснюватися, виходячи з розміру різниці між митною вартістю, що була розрахована позивачем, та митною вартістю, що була визначена оскаржуваними рішеннями.

Відступаючи у цій справі від висновків Верховного Суду, які викладено у вказаних постановах, колегія суддів судової палати зазначила, що відповідно до сформованої практики такий перелік судових рішень не є вичерпним.

Суд також враховує правовий висновок Верховного Суду від 27.08.2024 у справі № 120/15468/23, в якому суд виснував, що розрахунок судового збору у випадку оскарження рішення про коригування митної вартості разом з карткою відмови в прийняті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення має здійснюватися виходячи лише з розміру різниці між митною вартістю, що була розрахована позивачем, та митною вартістю, що була визначена оскаржуваними рішеннями. Суд не повинен додатково визначати судовий збір за оскарження картки відмови в прийняті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення як немайнову вимогу.

Так, як вбачається з матеріалів справи, загальний розмір різниці митних платежів за митною вартістю, задекларованою платником та скоригованою митницею, становить 1 215 098,08 грн.

Згідно з приписами ч. 1 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» встановлено, що судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожитковому мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Відповідно до ст. 7 Закону України «Про державний бюджет України на 2025 рік» з 01.01.2025 прожитковий мінімум для працездатних осіб становить 3028 грн.

Отже, враховуючи суму позову: 1 215 098,08 грн *1,5% = 18226,47 грн, тобто сума судового збору, що підлягала сплаті за подання позовної заяви становить 18 226,47 грн.

Згідно з ч. 3 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» при поданні до суду процесуальних документів, передбачених ч. 2 цієї статті, в електронній формі застосовується коефіцієнт 0,8 для пониження відповідного розміру ставки судового збору.

Однак представником Позивача з незрозумілих підстав не було застосовано понижуючого коефіцієнту, хоча позовна заява подавалась через ЄСІТС.

Враховуючи викладене, ставка судового збору, що підлягала б сплаті при поданні позовної заяви становить 18 226,47 грн * 0,8 = 14581,18 грн.

За наданими до суду квитанціями, позивач сплатив судовий збір у сумі 21 848,38 грн.

Решта сплачених позивачем за подання позовної заяви грошових коштів у сумі 7267,20 грн (21 848,38 грн 14581,18 грн) є надміру сплаченим судовим збором, який може бути повернуто за клопотанням особи, яка його сплатила за ухвалою суду першої інстанції у порядку статті 7 Закону України «Про судовий збір».

Такий висновок узгоджується з правовою позицією викладеною у постанові Другого апеляційного адміністративного суду від 23.06.2025 у справі №520/35802/24.

Отже, за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень підлягають стягненню на користь позивача судового збору у сумі 14581,18 грн.

Керуючись ст.ст. 243-246, 250, 255, 295, 297 КАС України, суд

В И Р І Ш И В:

Адміністративний позов Товариства з обмеженою відповідальністю "Авто Тренд" до Харківської митниці як відокремленого підрозділу Товариства з обмеженою відповідальністю «НОВАСФЕРА» (, 61036, м. Харків, вул. Глобинська, б. 8) до Вінницької митниці (, 21034, м. Вінниця, вул. Лебединського, б. 17) про визнання протиправними та скасування рішень, карток відмови - задовольнити.

Визнати протиправними та скасувати рішення про коригування митної вартості товарів № UA401000/2025/000011/2 від 14.01.2025 та картку відмови №UA401060/2025/000013 від 14.01.2025.

Визнати протиправними та скасувати рішення про коригування митної вартості товарів № UA401060/2025/000009/2 від 15.01.2025 та картку відмови № UA401060/2025/000014 від 15.01.2025.

Визнати протиправними та скасувати рішення про коригування митної вартості товарів № UA401000/2025/000013/2 від 16.01.2025 та картку відмови № UA401060/2025/000018 від 16.01.2025.

Стягнути на користь Товариства з обмеженою відповідальністю "ТОРГІВЕЛЬНА КОМПАНІЯ "ПАРТНЕР ПЛЮС" (вул. Барикадна, 53, м. Харків, 64098 РНОКПП 41185028) сплачену суму судового збору у розмірі 14581 грн (чотирнадцять тисяч п`ятсот вісімдесят одна гривня) 18 коп. та витрати на правничу допомогу у розмірі 5000 грн (п`ять тисяч гривень).

Рішення може бути оскаржено в апеляційному порядку до Другого апеляційного адміністративного суду шляхом подачі апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, або спрощеного позовного провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті апеляційного провадження чи закриття апеляційного провадження або набрання законної сили рішенням за наслідками апеляційного провадження.

Суддя Мельников Р.В.