Справа № 278/5585/25
Суддя: Мокрецький В. І.
Дата ухвалення: 2025-11-18 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

справа 278/5585/25
У Х В А Л А

18 листопада 2025 року м. Житомир

Житомирський районний суд Житомирської області в складі головуючого судді Віктора Мокрецького, розглянув позов ОСОБА_1 про скасування постанов по справах про вчинення адміністративних правопорушень,

В С Т А Н О В И В :

ОСОБА_1 звернувся до суду із позовом в якому просив прийняти до розгляду його скаргу на постанови серії 5АВ № 11653808 від 28 липня 2025 року, 5АВ № 11572641 від 23 липня 2025 року та 5АВ № 11555610 від 22 липня 2025 року, складених на ім`я його сина ОСОБА_2 .

Разом із тим, оглянувши зазначену позовну заяву, суд вважає, що підстави для відкриття провадження в цій справі, наразі, відсутні, а позов підлягає залишенню без руху виходячи із наступного.

Відповідно до ч. 1 ст. 160 КАС України в позовній заяві позивач викладає свої вимоги щодо предмета спору та їх обґрунтування.

Окрім цього, п. 4 та п. 5 ч. 5 ст. 160 КАС передбачають, що позовна заява повинна містити, зокрема: зміст позовних вимог і виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини.

Також ч.ч. 6 та 7 ст. 160 КАС передбачають, що якщо позовна заява подається представником, то у ній додатково зазначаються відомості, визначені у пункті 2 частини п`ятої цієї статті стосовно представника. У разі пред`явлення позову особою, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах іншої особи, в заяві повинні бути зазначені підстави такого звернення

Разом із тим, у прохальній частині позову відсутні вимоги заявника стосовно вищевказаних постанов. Зокрема останній просить прийняти до розгляду його скаргу, проте не заявляє вимог щодо визнання раніше згаданих постанов протиправними чи їх скасування.

Також позивач жодним чином не обґрунтовує яке саме та як саме його право порушене вищевказаними постановами, ураховуючи, що правопорушником за ними виступає його син ОСОБА_2 .

За таких обставин, ОСОБА_1 слід подати до суду уточнений примірник позову в повідомити суд про те, яке його право та яким чином порушено складенням вищевказаних постано відносно його сина ОСОБА_2 , а також зазначити спосіб захисту свого права, який, на думку заявника, суду варто застосувати при ухваленні рішення в цій справі.

У разі якщо ж цей позов подається в інтересах ОСОБА_2 то позивачу слід надати у розпорядження суду документи на підставі яких суд міг би пересвідчитися у тому, що Ліпсівіцький С.Ц. має право звертатися до суду в інтересах ОСОБА_2 , а також привести позовну заяву в відповідність до ч. 6 ст. 160 КАС України.

Також п. 2 ч. 5 ст. 160 КАС передбачає, що позовна заява повинна містити, зокрема, повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові) (для фізичних осіб) сторін та інших учасників справи, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), поштовий індекс, ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України), реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серія паспорта для фізичних осіб - громадян України (якщо такі відомості відомі позивачу), відомі номери засобів зв`язку, адреса електронної пошти, відомості про наявність або відсутність електронного кабінету.

Разом із тим, у позові відсутні відомості стосовно реєстраційного номеру облікової картки платника податків ОСОБА_1 або номеру та серії його паспорту. Також у позові відсутні відомості стосовно наявності у позивача електронного кабінету в підсистемі ЄСІТ «Електронний Суд».

Окремо суд звертає увагу й на те, що із тексту позовної заяви неможливо встановити, хто саме є відповідачем в цій справі.

За таких обставин, у виправленому примірнику позовної заяви ОСОБА_1 слід також вказати: реєстраційний номер облікової картки платника податків позивача або номеру та серії його паспорту; відомості стосовно наявності у позивача електронного кабінету в підсистемі ЄСІТ «Електронний Суд»; повне найменування відповідача; місцезнаходження відповідача, код ЄДРПОУ відповідача, відомості стосовно наявності у відповідача електронного кабінету в підсистемі ЄСІТ «Електронний Суд».

Також за правилами п. п. 6-9 ч. 5 ст. 160 КАС в позові повинні міститися: відомості про вжиття заходів досудового врегулювання спору - у випадку, якщо законом встановлений обов`язковий досудовий порядок урегулювання спору; відомості про вжиття заходів забезпечення доказів або позову до подання позовної заяви, якщо такі здійснювалися; зазначення щодо наявності у позивача або іншої особи оригіналів письмових або електронних доказів, копії яких додано до заяви;; у справах щодо оскарження рішень, дій та бездіяльності суб`єкта владних повноважень - обґрунтування порушення оскаржуваними рішеннями, діями чи бездіяльністю прав, свобод, інтересів позивач; власне письмове підтвердження позивача про те, що ним не подано іншого позову (позовів) до цього самого відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з тих самих підстав.

Однак і таких відомостей позовна заява ОСОБА_1 не містить, а тому останньому слід зазначити усі вище перелічені відомості в уточненому позові.

Також відповідно до ч. 1 ст. 161 КАС України до позовної заяви додаються її копії, а також копії доданих до позовної заяви документів відповідно до кількості учасників справи, крім випадків, визначених частиною другою цієї статті.

За правилами ч. 1 та ч. 2 ст. 94 КАС України письмовими доказами є документи (крім електронних документів), які містять дані про обставини, що мають значення для правильного вирішення спору. Письмові докази подаються в оригіналі або в належним чином засвідченій копії, якщо інше не визначено цим Кодексом. Якщо для вирішення спору має значення лише частина документа, подається засвідчений витяг з нього.

Разом із тим, абз. 2 ч. 5 ст. 94 КАС України передбачено, що учасник справи підтверджує відповідність копії письмового доказу оригіналу, який знаходиться у нього, своїм підписом із зазначенням дати такого засвідчення.

Однак, долучені ОСОБА_1 докази не засвідчені у встановленому законодавством порядку, а тому останньому слід їх засвідчити відповідно до правил абз. 2 ч. 5 ст. 94 КАС України.

Окремо суд акцентує увагу й на тому, що при зверненні до суду із цим позовом ОСОБА_1 до матеріалів справи не долучений примірник позовної заяви із усіма доданими до нього документами всупереч приписів ч. 1 ст. 161 КАС України.

За таких обставин, суд наголошує на тому, що при усуненні недоліків позову заявнику слід подати до суду виправлений його примірник із усіма доданими до нього документами у кількості примірників, які відповідатимуть кількості учасників цієї справи.

Також за правилами ч. 3 ст. 161 КАС України до позовної заяви додається документ про сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Однак всупереч цієї норми процесуального права заявником не долучено до позову документів на підтвердження сплати ним судового збору при зверненні до суду із цим позовом.

Відповідно до ч. 1 ст. 4 Закону України «Про судовий збір», судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

У постанові від 18 березня 2023 року по справі № 543/775/17 Велика Палата Верховного Суду виснувала, що у справах щодо оскарження постанов про адміністративне правопорушення у розумінні положень статей 287, 288 КУпАП, як і в інших справах, які розглядаються судом у порядку позовного провадження, слід застосовувати статті 25 Закону України «Про судовий збір», які пільг за подання позовної заяви, відповідних скарг у цих правовідносинах не передбачають.

Разом з тим, з огляду на необхідність однакового підходу у визначенні розміру судового збору, який підлягає застосуванню у справах щодо накладення адміністративного стягнення та справляння судового збору, він складає за подання позовної заяви 0,2 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Положеннями ст. 7 Закону України «Про Державний бюджет України на 2025 рік» передбачено, що прожитковий мінімум для працездатних осіб із 01 січня 2025 року установлено на рівні 3 028 грн.

За таких обставин, заявнику слід надати у розпорядження суду докази сплати судового збору в сумі 605,60 грн (із розрахунку 3 028 грн х 0,2) на рахунок Житомирського районного суду Житомирської області.

Платiжнi реквізити для перерахування (доплати) судового збору:

Отримувач коштів ГУК у Жит.обл/Житомир.р-н/22030101

Код отримувача (код за ЄДРПОУ) 37976485

Банк отримувача Казначейство України (ел. адм. подат.)

Код банку отримувача (МФО) 899998

Рахунок отримувача UA0006196

Код класифікації доходів бюджету 22030101

Призначення платежу *;101;__________(код клієнта за ЄДРПОУ для юридичних осіб (доповнюється зліва нулями до восьми цифр, якщо значущих цифр менше 8), реєстраційний номер облікової картки платника податків фізичної особи (завжди має 10 цифр) або серія та номер паспорта громадянина України, в разі якщо платник через свої релігійні переконання відмовився від прийняття реєстраційного номера облікової картки платника податків і має відповідну відмітку у паспорті); Судовий збір, за позовом (ПІБ чи назва установи, організації позивача), Житомирський районний суд Житомирської області (назва суду, де розглядається справа).

Окрім цього, за правилами ч. 6 ст. 161 КАС України в разі пропуску строку звернення до адміністративного суду позивач зобов`язаний додати до позову заяву про поновлення цього строку та докази поважності причин його пропуску.

Так, ОСОБА_1 на виконання зазначеної вимоги процесуального закону, у прохальній частині позову заявив клопотання про поновлення строку для оскарження вищевказаних постанов у обґрунтування якого повідомив, що про їх існування він дізнався лише 25 вересня 2025 року після блокування рахунків ОСОБА_2 органами державної виконавчої служби.

Нормами законодавства вказані правовідносини врегульовані наступним чином.

Статтею 289 КУпАП унормовано, що скаргу на постанову по справі про адміністративне правопорушення може бути подано протягом десяти днів з дня винесення постанови, а щодо постанов по справі про адміністративні правопорушення у сфері забезпечення безпеки дорожнього руху, зафіксовані в автоматичному режимі, безпеки на автомобільному транспорті, зафіксовані за допомогою засобів фото- і кінозйомки, відеозапису, у тому числі в автоматичному режимі, постанов у справі про адміністративні правопорушення, передбачені статтею 132-2 цього Кодексу, та/або про порушення правил зупинки, стоянки, паркування транспортних засобів, зафіксовані в режимі фотозйомки (відеозапису), - протягом десяти днів з дня набрання постановою законної сили.

В разі пропуску зазначеного строку з поважних причин цей строк за заявою особи, щодо якої винесено постанову, може бути поновлено органом (посадовою особою), правомочним розглядати скаргу.

Частиною 1 статті 121 КАС України визначено, що суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення.

Поважними причинами пропуску строку звернення до суду можуть бути визнані лише ті обставини, які є об`єктивно непереборними, не залежать від волевиявлення особи та пов`язані з дійними істотними перешкодами та труднощами для своєчасного вчинення відповідних дій та підтверджені належними доказами.

Усталеною також є і практика Верховного Суду, що в межах кожної конкретної справи під час вирішення питання про поновлення строку суд надає оцінку обставинам, які слугували перешкодою для своєчасного звернення до суду у взаємозв`язку із: тривалістю строку, який пропущено; поведінкою сторони протягом цього строку; діями, які він вчиняв, і чи пов`язані вони з готуванням до звернення до суду та оцінювати їх в сукупності.

Отже, поновленню підлягають лише порушені з поважних причин процесуальні строки, встановлені законом. У свою чергу, поважною може бути визнано причину, яка носить об`єктивний характер, та з обставин, незалежних від сторони, унеможливила звернення до суду з адміністративним позовом.

Разом із тим, у постанові Верховного Суду від 30 жовтня 2018 року по справі № 826/6667/16 виснувано, що за загальним правилом перебіг строку на звернення до адміністративного суду починається від дня виникнення права на адміністративний позов, тобто, коли особа дізналася або могла дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів. Незнання про порушення через байдужість до своїх прав або небажання дізнатися не є поважною причиною пропуску строку звернення до суду.

Проаналізувавши фактичні обставини справи у сукупності із нормами законодавства, якими врегульовані зазначені правовідносини, суд дійшов висновку про відсутність підстав для поновлення ОСОБА_1 строку для звернення до суду із цим позовом із огляду на те, що, за словами заявника, про оскаржувані постанови йому стало відомо 25 вересня 2025 року, однак до суду із цим позовом він звернувся лише 31 жовтня 2025 року, тобто через 37 днів. Разом із тим, заявником не наведено суду жодних поважних причин зволікання позивача із зверненям до суду з цим позовом.

Ураховуючи викладене, суд вимушений відмовити в задоволенні цього клопотання.

За таких обставин, ОСОБА_1 належить долучити до уточненої позовної заяви відповідне клопотання про поновлення пропущеного строку для звернення до суду із цим позовом в якому навести суду поважні причини, які зумовили останнього пропустити відповідний строк.

Також приписи ч. 7 ст. 161 КАС України передбачають, що до заяви про визнання індивідуального акта протиправним чи адміністративного договору недійсним додається також оригінал або копія оспорюваного акта чи договору або засвідчений витяг з нього, а у разі відсутності акта чи договору у позивача - клопотання про його витребування.

Однак, всупереч зазначеній нормі процесуального право позивачем не долучені копії оскаржуваних в межах цього провадження постанов, а лише надано у розпорядження суду скріншоти із додатку «ДІЯ», які підтверджують їх існування.

За таких обставин, позивачеві слід долучити до уточненої позовної заяви оригінали або належним чином засвідчені копії оспорюваних постанов, а у разі їх відсутності у розпорядженні позивача заявити клопотання про їх витребування.

Недотримання позивачем вказаних приписів процесуального законодавства унеможливлює суд вирішити питання стосовно відкриття провадження у цій справі.

Згідно ч.1 ст.169 КАС України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

За таких обставин, проаналізувавши фактичні обставини справи у сукупності із нормами процесуального законодавства, якими врегульовано вказані правовідносини, суд дійшов висновку про наявність підстав для залишення даного адміністративного позову без руху з наданням заявникові часу на усунення зазначених у даній ухвалі недоліків.

На підставі вищевикладеного, керуючись ст.ст. 121, 169 КАС України, суд,

П О С Т А Н О В И В :

У задоволенні клопотання ОСОБА_1 про поновлення строків для звернення до суду із адміністративним позовом відмовити.

Адміністративний позов ОСОБА_1 про скасування постанов по справах про адміністративних правопорушень залишити без руху, надавши строк п`ять днів, з дня отримання копії цієї ухвали, для усунення недоліків зазначених в ній.

У разі неусунення недоліків позовна заява повертається авторові.

Ухвала окремо від рішення суду оскарженню не підлягає.

Суддя Віктор Мокрецький