Справа № 160/24201/25
Суддя: Ніколайчук Світлана Василівна
Дата ухвалення: 2025-11-17 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД РІШЕННЯ ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
Дніпропетровський окружний адміністративний суд у складі:
головуючого суддіНіколайчук С.В.
за участі секретаря судового засіданняБеседі Г.Р.
представника позивача представника відповідача Панчошак О.О. Добровольський А.Т.
В обґрунтування позовних вимог позивач посилається на те, що 06.05.2025 року АТ «НІКОПОЛЬСЬКИЙ ЗАВОД ФЕРОСПЛАВІВ» звернулося до Одеської митниці з заявою № 2025.04.09/17 - 4016/6601, в якій просило повернути надміру сплачену суму мита в розмірі 2 585 527,90 грн із Державного бюджету на поточний рахунок АТ «НІКОПОЛЬСЬКИЙ ЗАВОД ФЕРОСПЛАВІВ» у банку.
Позивач вважає, що Одеська митниця протиправно не сформувала та не надіслала до Казначейства електронні висновки про повернення йому з державного бюджету помилково та/або надміру сплачених сум митних, інших платежів та пені, у зв`язки з чим на рахунок позивача у банку не були переказані надміру сплачені суми мита, чим були порушені майнові права та інтереси АТ «НІКОПОЛЬСЬКИЙ ЗАВОД ФЕРОСПЛАВІВ».
Адміністративний позов не відповідав вимогам ст.ст. 160-161 Кодексу адміністративного судочинства України, тому ухвалою від 26 серпня 2025 року суд залишенив його без руху, з наданням строку для усунення недоліків.
На виконання умов ухвали від 26 серпня 2025 року позивач усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, надав клопотання, де вказав, що позивач дізнався про порушення своїх прав 23.05.2025, тобто з дати отримання відповіді Одеської митниці № 7.10-4/15-01/13/8000 від 22.05.2025 року.
Ухвалою від 19 вересня 2025 року суд відкрив провадження за правилами загального позовного провадження. Підготовче засідання було призначено на 06.10.2025 о 13:00 год.
06 жовтня 2025 року за клопотанням представника відповідача про надання додаткового часу для направлення до суду відзиву на позовну заяву підготовче засідання було відкладено на 30.10.2025 року о 14:00 год.
Також відповідач вважає, що позивач самостійно обрав інший митний режим не пільговий (реімпорт), а загальний (імпорт). Цей вибір був реалізований не примусово, а з власної ініціативи підприємства. Фактично саме позивач, діючи як суб`єкт зовнішньоекономічної діяльності, прийняв рішення оформити товар на загальних умовах, погодившись зі сплатою мита та інших податків.
13 жовтня 2025 року на адресу суду від Одеської митниці надійшли заперечення на відповідь на відзив, посилаючись на те, що доводи позивача про те, що мито сплачено надмірно, суперечать фактичним обставинам справи. Вважає, що воно було сплачене у зв`язку з добровільно обраним режимом імпорту, який передбачає відповідні податкові наслідки.
30 жовтня 2025 року у судове засідання з`явились представники сторін, проти закриття підготовчого провадження та призначення справи до розгляду по суті не заперечували.
Враховуючи думку сторін та те, що всі підготовчі дії виконані в повному обсязі, ухвалою від 30 жовтня 2025 року суд закрив підготовче засідання та призначив розгляд справи по суті на 17.11.2025 о 13 год. 30 хв.
17 жовтня 2025 року у судове засідання з розгляду справи по суті з`явилися представники сторін.
Дослідивши матеріали справи, враховуючи позиції позивача та відповідача, викладені у заявах по суті спору, оцінивши докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному та об`єктивному розгляді обставин справи, суд вважає позовні вимоги такими, що підлягають задоволенню, виходячи з таких підстав.
Не погодившись з позицією Одеської митниці, Акціонерне товариство «НІКОПОЛЬСЬКИЙ ЗАВОД ФЕРОСПЛАВІВ» звернулось до Дніпропетровського окружного адміністративного суду з позовом про визнання протиправними та скасування вищевказаних карток відмови у митному оформленні (випуску) товарів.
Враховуючи, що картки відмови Одеської митниці у митному оформленні (випуску) товару (МнС17) за митною декларацією в режимі реімпорту визнані протиправними та скасовані в судовому порядку, керуючись розділом ІІІ Порядку повернення авансових платежів (передоплати) та помилково та/або надміру сплачених сум митних платежів, затвердженого наказом Міністерства фінансів України від 18.07.2017 № 643, 06.05.2025 року Акціонерне товариство «НІКОПОЛЬСЬКИЙ ЗАВОД ФЕРОСПЛАВІВ» звернулося до Одеської митниці із заявою № 2025.04.09/16 - 4016/6601, в якій просило повернути надміру сплачену суму мита в розмірі 1 433 122,10 грн з Державного бюджету на поточний рахунок АТ НЗФ у банку.
Не погодившись з позицією Одеської митниці, Акціонерне товариство «НІКОПОЛЬСЬКИЙ ЗАВОД ФЕРОСПЛАВІВ» звернулось до Дніпропетровського окружного адміністративного суду з позовом про визнання протиправними та скасування вищевказаних карток відмови у митному оформленні (випуску) товарів.
Враховуючи, що картки відмови Одеської митниці у митному оформленні (випуску) товару (МнС17) за митною декларацією в режимі реімпорту визнані протиправними та скасовані в судовому порядку, керуючись розділом ІІІ Порядку № 643, 06.05.2025 року Акціонерне товариство «НІКОПОЛЬСЬКИЙ ЗАВОД ФЕРОСПЛАВІВ» звернулося до Одеської митниці з заявою № 2025.04.09/17 - 4016/6601, в якій просило повернути надміру сплачену суму мита в розмірі 2 585 527,90 грн із Державного бюджету на поточний рахунок АТ НЗФ у банку.
Не погоджуючись з таким рішенням відповідача, позивач зернувся до суд з цим позовом.
Надаючи правову оцінку встановленим обставинам справи, доводам позивача, викладеним в позовній заяві, та доводам відповідача, викладеним в відзиві на позов, суд врахував такі норми чинного законодавства, які діють на момент виникнення спірних правовідносин, та релевантні їм джерела прав.
Частинами 1-3 статті 301 Митного кодексу України передбачено, що повернення помилково та/або надміру сплачених сум митних платежів здійснюється відповідно до Бюджетного та Податкового кодексів України.
У разі виявлення факту помилкової та/або надмірної сплати митних платежів митний орган не пізніше одного місяця з дня виявлення такого факту зобов`язаний повідомити платника податків про суми надміру сплачених митних платежів.
Помилково та/або надміру зараховані до державного бюджету суми митних платежів повертаються з державного бюджету в порядку, визначеному центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну фінансову політику.
Пунктом 1 частини 5 статті 301 Митного кодексу України передбачено, що повернення сум відповідних митних платежів здійснюється також у разі, якщо законом передбачено повернення сум сплаченого мита при поміщенні товарів у митний режим реімпорту або у митний режим реекспорту відповідно до розділу V цього Кодексу, а також в інших випадках, визначених цим Кодексом.
Частина 6 статті 301 Митного кодексу України передбачає, що повернення сум митних платежів у випадках, передбачених частиною п`ятою цієї статті, здійснюється у тому самому порядку, що і повернення помилково та/або надміру сплачених сум митних платежів за заявою платника податків за умови, що така заява подається не пізніше одного року з дня, наступного за днем виникнення обставин, що тягнуть за собою повернення сплачених сум митних платежів.
За приписами пункту 43.1 статті 43 Податкового кодексу України помилково та/або надміру сплачені суми грошового зобов`язання підлягають поверненню платнику відповідно до цієї статті та статті 301 Митного кодексу України, крім випадків наявності у такого платника податкового боргу.
Пунктом 43.3 статті 43 Податкового кодексу України визначено, що обов`язковою умовою для здійснення повернення сум грошового зобов`язання та пені є подання платником податків заяви про таке повернення протягом 1095 днів від дня виникнення помилково та/або надміру сплаченої суми та/або пені.
Відповідно до пунктів 43.4-43.5 статті 43 Податкового кодексу України платник податків подає заяву про повернення помилково та/або надміру сплачених грошових зобов`язань та пені у довільній формі, в якій зазначає напрям перерахування коштів: на рахунок платника податків у банку, небанківському надавачу платіжних послуг; на єдиний рахунок (у разі його використання); на погашення грошового зобов`язання та/або податкового боргу з інших платежів, контроль за справлянням яких покладено на контролюючі органи, незалежно від виду бюджету; повернення у готівковій формі коштів у разі відсутності у платника податків рахунку в банку, небанківському надавачу платіжних послуг.
Контролюючий орган не пізніше ніж за п`ять робочих днів до закінчення двадцятиденного строку з дня подання платником податків заяви готує висновок про повернення належних сум коштів з відповідного бюджету або з єдиного рахунку та подає його для виконання відповідному органові, що здійснює казначейське обслуговування бюджетних коштів.
На підставі отриманого висновку орган, що здійснює казначейське обслуговування бюджетних коштів, протягом п`яти робочих днів здійснює повернення помилково та/або надміру сплачених грошових зобов`язань та пені платникам податків у порядку, встановленому центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну фінансову політику.
Контролюючий орган несе відповідальність згідно із законом за несвоєчасність передачі органу, що здійснює казначейське обслуговування бюджетних коштів, для виконання висновку про повернення відповідних сум коштів з відповідного бюджету або з єдиного рахунку.
Пункт 1 розділу ІІІ Порядку повернення авансових платежів (передоплати) та помилково та/або надміру сплачених сум митних платежів, затвердженого наказом Міністерства фінансів України від 18.07.2017 № 643 (Порядок № 643) встановлює, що повернення з державного бюджету помилково та/або надміру сплачених сум митних, інших платежів та пені здійснюється за заявою платника податків протягом 1095 днів від дня їх виникнення.
Повернення сум відповідних митних платежів у випадках, передбачених частиною п`ятою статті 301 Митного кодексу України, здійснюється за умови, що заява подається не пізніше одного року з дня, наступного за днем виникнення обставин, що тягнуть за собою повернення сплачених сум митних платежів.
Платник податків подає до митниці Держмитслужби заяву довільної форми в паперовому вигляді або за допомогою засобів електронного зв`язку в електронній формі з дотриманням вимог законодавства у сферах захисту інформації, електронної ідентифікації та електронних довірчих послуг та електронного документообігу, або в електронній формі за допомогою засобів інформаційно-комунікаційних систем Держмитслужби з дотриманням вимог законодавства у сферах захисту інформації, електронної ідентифікації та електронних довірчих послуг та електронного документообігу, або в електронній формі через систему електронної взаємодії державних інформаційних ресурсів та з дотриманням вимог законодавства у сферах захисту інформації, електронної ідентифікації та електронних довірчих послуг та електронного документообігу.
Пунктом 3 Порядку № 643 встановлено, що у заяві зазначаються:
1) сума коштів до повернення за кожним видом митних, інших платежів та пені;
2) причини виникнення такої суми коштів;
3) найменування юридичної особи та код за ЄДРПОУ, або прізвище, ім`я, по батькові, реєстраційний номер облікової картки платника податків, або серія (за наявності) та номер паспорта (для фізичних осіб, які через свої релігійні переконання відмовляються від прийняття реєстраційного номера облікової картки платника податків та повідомили про це відповідний контролюючий орган і мають відмітку в паспорті);
4) напрям перерахування суми коштів:
- на поточний рахунок платника податку в установі банку із зазначенням реквізитів;
- для виплати готівкою (у разі якщо кошти авансових платежів (передоплати) вносилися готівкою);
- для подальших розрахунків як авансові платежі (передоплата) або грошова застава:
- на єдиний рахунок або на відповідний депозитний рахунок митниці Держмитслужби;
- на банківський рахунок (у разі якщо кошти авансових платежів (передоплати) вносилися готівкою);
- для погашення грошового зобов`язання (податкового боргу) з інших платежів незалежно від виду бюджету;
5) реквізити митної декларації (іншого документа, що її замінює) або уніфікованої митної квитанції, за якими помилково та/або надміру сплачено суми митних платежів.
- документи, що підтверджують суму помилково та/або надміру сплачених митних, інших платежів та пені;
- виконавчий лист суду та/або рішення суду, що набрало законної сили (за наявності), щодо скасування рішення митниці Держмитслужби, яке призвело до виникнення помилково та/або надміру сплачених сум митних, інших платежів та пені;
- документи, що підтверджують право на перенесення граничних строків для подання заяви щодо повернення надміру сплачених митних платежів (за наявності).
Пункти 4-11 Порядку № 643 встановлюють наступний порядок дій митного органу та Казначейства після надходження заяви платника про повернення помилково та/або надміру сплачених сум митних та інших платежів:
- після надходження до митниці Держмитслужби заява вноситься до Реєстру опрацювання заяв на повернення;
- якщо за результатами розгляду заяви митницею Держмитслужби встановлено наявність підстав для повернення коштів, відповідний підрозділ формує електронний висновок про повернення з державного бюджету помилково та/або надміру сплачених сум митних, інших платежів та пені (далі - електронний висновок). Сформований електронний висновок з накладеним кваліфікованим електронним підписом та кваліфікованою електронною печаткою митниці Держмитслужби у строк не пізніше 17:00 шостого робочого дня до закінчення двадцятиденного строку з дня подання платником податків заяви до митниці Держмитслужби в автоматичному режимі надсилають до Казначейства для виконання;
- у разі якщо заявник не виконав вимог пунктів 1 - 3 цього розділу, надав недостовірні дані та/або має податковий борг (крім випадків визначення у заяві напряму перерахування коштів на погашення податкового боргу), готується та надсилається йому письмова (в паперовому вигляді або електронній формі) обґрунтована відмова, у тому числі за допомогою засобів інформаційно-комунікаційних систем Держмитслужби;
- електронні висновки, які пройшли перевірку кваліфікованих електронних підписів посадових (уповноважених) осіб, кваліфікованої електронної печатки відповідної митниці Держмитслужби, повноти та правильності (в частині бюджетних рахунків) платіжних реквізитів, Казначейство приймає до виконання, про що Казначейство інформує Держмитслужбу шляхом надсилання відповідного електронного повідомлення;
- повернення помилково та/або надміру сплачених сум митних, інших платежів та пені здійснюють територіальні органи Казначейства протягом п`яти робочих днів, наступних за днем прийняття електронного висновку митниці Держмитслужби, про що Казначейство інформує Держмитслужбу шляхом надсилання відповідного електронного повідомлення не пізніше ніж 11:00 робочого дня, наступного за днем виконання такого висновку.
Надаючи оцінку обставинам, що стали підставою для залишення заяв позивача про повернення надміру сплачених митних платежів без розгляду, суд зробив такі висновки.
Дослідивши заяви позивача про повернення надміру сплачених сум митних платежів № 2025.04.09/16-4016/6601 та № 2025.04.09/17-4016/6601 про повернення надміру сплачених коштів, суд встановив, що позивачем при зверненні до Одеської митниці із цими заявами про повернення надміру сплачених платежів були дотримані всі вимоги законодавства, зокрема, вказані сума мита до повернення, причини виникнення такої суми переплати, найменування юридичної особи та код за ЄДРПОУ, напрям перерахування коштів на поточний рахунок платника в банку із зазначенням реквізитів. До заяв позивач додав копії судових рішень, які набрали законної сили, копії митних декларацій (як тих, в оформленні яких було відмовлено, так і тих за якими фактично відбулася сплати коштів), копії карток відмови.
Тобто, при зверненні до Одеської митниці із заявами про повернення надміру сплачених платежів АТ НЗФ мало законні підстави для такого повернення та виконало всі вимоги до форми і суті таких звернень, передбачені законодавством. Також до заяв додано повний пакет документів, визначений Порядком № 643, зокрема, при зверненні до Одеської митниці із заявами про повернення надміру сплачених платежів АТ НЗФ були дотримані всі вимоги законодавства, зокрема, вказані сума мита до повернення, причини виникнення такої суми переплати, найменування юридичної особи та код за ЄДРПОУ, напрям перерахування суми коштів на поточний рахунок платника в банку із зазначенням реквізитів, реквізити митної декларації, за якою була надміру сплачена сума мита.
Лист Одеської митниці № 7.10-4/15-01/13/8000 від 22.05.2025 року свідчить, що під час розгляду заяв АТ НЗФ митниця не встановила жодних порушень порядку повернення надміру сплачених платежів, встановленого законодавством, та за результатом перевірки не встановила відсутність самого факту надмірної сплати митних платежів.Суд звертає увагу, що наведені ані Митний кодекс України, ані Податковий кодекс України, ані Порядок № 643 не містять повноважень митного органу застосовувати такий спосіб реагування на заяву платника про повернення надміру сплачених платежів як «інформування про відсутність підстав для розгляду заяв».
Пункти 4-8 Порядку № 643 встановлюють вичерпні два варіанти дій митного органу за результатом розгляду заяви платника про повернення надміру сплачених платежів:
1) у разі наявності підстав для повернення коштів відповідний підрозділ Держмитслужби не пізніше 17:00 шостого робочого дня до закінчення двадцятиденного строку з дня подання платником податків заяви до митниці формує та надсилає Казначейству для виконання електронний висновок про повернення з державного бюджету помилково та/або надміру сплачених сум митних, інших платежів та пені;
2) у разі невиконання заявником вимог пунктів 1 - 3 розділу ІІІ Порядку № 643, надання недостовірних даних та/або наявності податкового боргу готується та надсилається йому письмова обґрунтована відмова.
Відповідно відмовляючи в розгляді заяв позивача Одеська митниця вийшла за межі наданих їй Порядком № 643 повноважень.
Твердження відповідача про те, що мито сплачене позивачем у зв`язку з добровільно обраним режимом імпорту, а тому відсутні підстави для визнання його надмірно сплаченим, та таким, що підлягає поверненню позивачу, є помилковим з огляду на наступне.
Відтак суд не встановив обставин, які були б перешкодою для надання висновку про повернення позивачеві надміру сплачених коштів.
Наведені вище обставини дають можливість суду зробити висновок, що позивач підтвердив факт надмірної сплати коштів, у зв`язку з чим у митниці виник обов`язок скласти відповідний висновок з направленням його до органу Держказначейства для виконання.
Вищевикладене узгоджується з правовою позицією Верховного Суду, викладеною в постанові від 14.05.2019 у справі №810/1941/16.
Судова практика Європейського Суду з прав людини, зокрема викладена у п.71 рішення «Рисовський проти України», де Суд зробив висновок, що державні органи, які не впроваджують або не дотримуються своїх власних процедур, не повинні мати можливість отримувати вигоду від своїх протиправних дій або уникати виконання своїх обов`язків (див. зазначене вище рішенні у справі «Лелас проти Хорватії (Lelas v.Croatia), п.74).
А отже, з урахуванням аналізу наведеного рішення ЄСПЛ, суд вважає, що вищенаведена протиправна бездіяльність відповідача не може бути визнана судом правомірною підставою для невиконання відповідачем своїх обов`язків.
Разом з тим рішення суду, у випадку задоволення позову, має бути таким, яке б гарантувало дотримання і захист прав, свобод, інтересів позивача від порушень з боку відповідача, забезпечувало його виконання та унеможливлювало необхідність наступних звернень до суду.
Спосіб відновлення порушеного права має бути ефективним та таким, який виключає подальші протиправні рішення, дії чи бездіяльність суб`єкта владних повноважень.
Враховуючи вищевикладене, суд вважає за необхідне зобов`язати Одеську митницю сформувати висновок про повернення з Державного бюджету України на користь позивача надміру сплачених митних платежів та надіслати його для виконання відповідному органові, що здійснює казначейське обслуговування бюджетних коштів.
Тпакі висновки суду узгоджуються з правовою позицією Верховного Суду, викладеною в постанові від 28.01.2020 у справі №815/4804/16 та постанові від 28.02.2019 у справі №826/4987/16.
Частиною 1 ст. 77 КАС України передбачено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення.
Відповідно до ч. 2 ст. 77 КАС України в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.
Частиною 1 ст. 78 КАС України передбачено, що обставини, які визнаються учасниками справи, не підлягають доказуванню, якщо суд не має обґрунтованого сумніву щодо достовірності цих обставин або добровільності їх визнання. Обставини, які визнаються учасниками справи, зазначаються в заявах по суті справи, поясненнях учасників справи, їх представників.
Відповідно до ч. 4. ст. 78 КАС України обставини, встановлені рішенням суду у господарській, цивільній або адміністративній справі, що набрало законної сили, не доказуються при розгляді іншої справи, у якій беруть участь ті самі особи або особа, стосовно якої встановлено ці обставини, якщо інше не встановлено законом.
Відповідно до ст. 90 КАС України суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні.
Згідно з ч. 2 ст. 2 КАС України у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: 1) на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; 2) з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; 3) обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); 4) безсторонньо (неупереджено); 5) добросовісно; 6) розсудливо; 7) з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; 8) пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); 9) з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; 10) своєчасно, тобто протягом розумного строку.
Перевіривши обґрунтованість доводів сторін та оцінивши зібрані у справі докази в їх сукупності, суд вважає, що бездіяльність відповідача, яка виразилась у не формуванні та не надсиланні до Казначейства електронних висновків про повернення надміру сплачених сум митних платежів за результатами розгляду заяв № 2025.04.09/16-4016/6601 та № 2025.04.09/17-4016/6601, не відповідає критеріям правомірності, що визначені ч. 2 ст. 2 КАС України та принципу верховенстка влади.
Зважаючи на встановлені у справі обставини та з огляду на приписи норм чинного законодавства, які регулюють спірні правовідносини, суд зробив висновок про задоволення адміністративного позову.
Відповідно до приписів ч. 1 ст. 139 КАС України при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.
Відтак відповідно до положень статті 139 КАС України за рахунок бюджетних асигнувань відповідача на користь позивача необхідно стягнути судовий збір у розмірі 7 267,20 гривень.
Керуючись ст. 242-246, 255, 295 , Кодексу адміністративного судочинства України, суд
Рішення суду набирає законної сили відповідно до вимог статті 255 Кодексу адміністративного судочинства України та може бути оскаржене в строки, передбачені статтею 295 Кодексу адміністративного судочинства України.

Повний текст рішення суду складений 24 листопада 2025 року.

Суддя С.В. Ніколайчук