Справа № 600/4898/25-а
Суддя: Сіжук Ольга Володимирівна
Дата ухвалення: 2025-11-21 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ЧЕРНІВЕЦЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А

21 листопада 2025 р. м. Чернівці Справа № 600/4898/25-а

Чернівецький окружний адміністративний суд у складі:

головуючого-судді Сіжук О.В.,

розглянувши у порядку письмового провадження заяву представника Міністерства молоді та спорту України про залишення без руху позовної заяви ОСОБА_1 до Міністерства молоді та спорту України про визнання протиправним та скасування наказу та зобов`язання вчинити дії,

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 звернулась в суд з позовом до Міністерства молоді та спорту України про визнання протиправним та скасування наказу № 1181 від 27.02.2025 в частині позбавлення спортивного звання «Майстер спорту України» з карате; зобов`язання відновити записи у відповідних реєстрах про присвоєння спортивного звання «Майстер спорту України» з карате.

Ухвалою судді Чернівецького окружного адміністративного суду від 16.10.2025 позовну заяву було залишено без руху

Ухвалою судді від 24.10.2025 відкрито провадження у справі.

Ухвалою суду від 05.11.2025 позовну заяву залишено без руху.

В строки, визначені ухвалою суду, представник позивача надала позовну заяву з наступними позовними вимогами:

- визнати протиправним та скасувати наказ № 1181 від 27.02.2025 в частині позбавлення спортивного звання «Майстер спорту України» з карате;

- зобов`язати поновити спортивне звання «Майстер спорту України» з карате.

Ухвалою суду від 10.11.2025 продовжено розгляд справи.

12.11.2025 Міністерством молоді та спорту України подано до суду заяву про залишення позову без руху.

Вказана заява обґрунтована тим, що подана представником позивача на виконання вимог ухвали суду про залишення позовної заяви без руху від 05.11.2025 позовна заява в новій редакції не відповідає вимогам статті 160, 161 КАС України.

Відповідно до частини третьої статті 166 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України) заяви, клопотання і заперечення подаються та розглядаються в порядку, встановленому цим Кодексом. У випадках, коли цим Кодексом такий порядок не встановлений, він встановлюється судом.

Розгляд клопотання за встановленим судом порядком проведено у письмовому провадженні.

Позивач/представник позивача своєї позиції з приводу заявленого клопотання не висловили, заяв чи клопотань від останніх на адресу суду не надходило.

Суд, розглянувши заявлене клопотання, дослідивши письмові докази та письмові пояснення, викладені у заявах по суті справи, дійшов висновку, що воно не підлягає до задоволення, з таких мотивів та підстав.

Відповідно частини першої статті 169 Кодексу адміністративного судочинства України (далі КАС України) суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Як встановлено, частиною першою статті 171 КАС України суддя після одержання позовної заяви з`ясовує, чи: 1) подана позовна заява особою, яка має адміністративну процесуальну дієздатність; 2) має представник належні повноваження (якщо позовну заяву подано представником); 3) відповідає позовна заява вимогам, встановленим статтями 160, 161, 172 цього Кодексу; 4) належить позовну заяву розглядати за правилами адміністративного судочинства і чи подано позовну заяву з дотриманням правил підсудності; 5) позов подано у строк, установлений законом (якщо позов подано з пропущенням встановленого законом строку звернення до суду, то чи достатньо підстав для визнання причин пропуску строку звернення до суду поважними); 6) немає інших підстав для залишення позовної заяви без руху, повернення позовної заяви або відмови у відкритті провадження в адміністративній справі, встановлених цим Кодексом.

Частиною другою даної статті визначено, що суддя відкриває провадження в адміністративній справі на підставі позовної заяви, якщо відсутні підстави для залишення позовної заяви без руху, її повернення чи відмови у відкритті провадження у справі.

Згідно з частиною тринадцятою статті 171 УАС України суддя, встановивши після відкриття провадження у справі, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 160, 161 цього Кодексу, постановляє ухвалу не пізніше наступного дня, в якій зазначаються підстави залишення заяви без руху, про що повідомляє позивача і надає йому строк для усунення недоліків, який не може перевищувати п`яти днів з дня вручення позивачу ухвали.

Якщо позивач усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, суд продовжує розгляд справи, про що постановляє ухвалу не пізніше наступного дня з дня отримання інформації про усунення недоліків (частина чотирнадцята статті 171 КАС України).

Відповідно до вищевказаних норм процесуального законодавства, питання залишення позовної заяви без руху, відкриття провадження в справі та продовження розгляду справи належать до виключної компетенції судді в провадженні якого знаходиться справа. Саме у справі суддя вирішує процесуальні питання про залишення її без руху.

При цьому сторони у справі не наділені правом на подання клопотань, пов`язаних із процесуальною діяльністю судді, зокрема, вчинення певних процесуальних дій.

У даному випадку після відкриття провадження в справі ухвалою суду від 05.11.2025 позовну заяву залишено без руху та надано позивачу строк для усунення позовної заяви шляхом приведення позовних вимог у відповідність із частиною першою статті 5 КАС України.

На виконання вказаної ухвали суду представником позивача подана до суду позовна заява з позовними вимогами, приведеними у відповідність до статті 5 КАС України.

Ухвалою суду від 10.11.2025 відповідно до частини чотирнадцятої статті 171 КАС України продовжено розгляд справи.

Європейський суд з прав людини у своїх рішеннях неодноразово наголошував, що застосовуючи процесуальні норми, національні суди повинні уникати надмірного формалізму, який може вплинути на справедливість провадження (рішення у справі «Волчлі проти Франції» від 26.07.2007, заява N 35787/03, пункт 29). Суворе трактування національним законодавством процесуального правила (надмірний формалізм) можуть позбавити заявників права звертатись до суду (рішення у справі «Перес де Рада Каваніллес проти Іспанії» від 28.10.1998, заява N 28090/95, пункт 45).

При цьому ЄСПЛ розмежовує формалізм та надмірний формалізм, визнаючи формалізм явищем позитивним та необхідним, оскільки такий забезпечує чітке дотримання судами процесу. Надмірний же формалізм, як зазначає ЄСПЛ, заважає практичному та ефективному доступу до суду. Формалізм не є надмірним, якщо сприяє правовій визначеності та належному здійсненню правосуддя.

Велика Палата Верховного Суду у постанові від 05.12.2018 у справі № П/9901/736/18 (провадження № 11-989заі18) вказала, що положення Конвенції вимагають уникати занадто формального ставлення до передбачених законом вимог, оскільки доступ до правосуддя повинен бути не лише фактичним, але й реальним. Надмірний формалізм при вирішені питання щодо прийняття позовної заяви або скарги є порушенням права на справедливий судовий захист.

З врахуванням наведеного, заявлене клопотання до задоволення не підлягає.

Керуючись статтями 122, 240, 241, 243, 248 КАС України, суд

УХВАЛИВ:

В задоволенні заяви представника Міністерства молоді та спорту України про залишення без руху позовної заяви ОСОБА_1 до Міністерства молоді та спорту України про визнання протиправним та скасування наказу та зобов`язання вчинити дії відмовити.

Копію ухвали направити учасникам справи.

Ухвала набирає законної сили з моменту підписання та оскарженню не підлягає.

Суддя Сіжук Ольга Володимирівна