Справа № 520/16811/25
Суддя: Горшкова О.О.
Дата ухвалення: 2025-11-20 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

Харківський окружний адміністративний суд
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

20 листопада 2025 р. № 520/16811/25

Харківський окружний адміністративний суд у складі:

головуючого судді Ольги Горшкової,

за участю секретаря судового засідання - Єлизавети Курпас,

представника позивача - Сергія Зонова,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в порядку загального позовного провадження адміністративну справу за позовом Головного управління ДПС у Харківській області, утворене на правах відокремленого підрозділу Державної податкової служби України до Товариства з обмеженою відповідальністю "Лозівський елеватор" про надання дозволу на погашення суми податкового боргу за рахунок майна платника податків, -

В С Т А Н О В И В :

Головне управління ДПС у Харківській області, утворене на правах відокремленого підрозділу Державної податкової служби України звернулось до Харківського окружного адміністративного суду з позовом, в якому просить суд надати дозвіл на погашення суми податкового боргу у розмірі 1867078,06 гривень перед бюджетом України за рахунок майна Товариства з обмеженою відповідальністю «Лозівський Елеватор», що перебуває у податковій заставі.

Позовні вимоги обґрунтовано тим, що Товариство з обмеженою відповідальністю "Лозівський елеватор" має податковий борг в сумі 1867078,06 грн. Враховуючи те, що податковий борг відповідачем не погашено, позивач відповідно до положень пункту 95.3 статті 95 Податкового кодексу України звернувся до суду із позовом про надання на погашення усієї суми податкового боргу за рахунок майна платника, що перебуває у податковій заставі.

Відповідач просив відмовити у задоволенні позовних вимог, оскільки вважає, що сума податкового боргу, на який вказує позивач, як нібито узгоджений і такий, що обліковується в інтегрованих картка платника податків, не відповідає даним податкових декларацій та даним електронного кабінету платника податків, оскільки товариством подавалися уточнюючі декларації за 2022 рік про зменшення податкових зобов`язань, Крім того зазначає, що всупереч вимогам Податкового кодексу України, в даній справі до позовної заяви не додано доказів, які б підтверджували виконання позивачем заходів щодо визнання податковим боргом та стягнення з позивача грошових коштів на усі складові суми податкових зобов`язань платника податків, у зв`язку з чим просить відмовити позивачу у задоволенні позову.

Представник позивача скористався своїм процесуальним правом та надав до суду відповідь на відзив, в якій додатково аргументував доводи, викладені в позовній заяві.

Відповідачем надано заперечення (на відповідь на відзив), в яких заперечує проти позову в повному обсязі.

Ухвалою Харківського окружного адміністративного суду від 30.06.2025 відкрито провадження у справі, ухвалено здійснювати розгляд справі в порядку спрощеного провадження.

Ухвалою Харківського окружного адміністративного суду від 18.07.2025 задоволено клопотання представника відповідача про розгляд справи в порядку загального позовного провадження, призначено підготовче судове засідання на 05.08.2025.

Ухвалою Харківського окружного адміністративного суду від 14.08.2025 відкладено підготовче судове засідання на 30.09.2025 у зв`язку із поданим клопотанням про відкладення судового засідання від представника відповідача.

Розгляд справи переносився у зв`язку з перебуванням судді у відпустці та на лікарняному.

Протокольною ухвалою суду від 06.10.2025 року закрито підготовче провадження та призначено справу до судового розгляду на 21.10.2025 року.

У судовому засіданні 21.10.2025 суд оголосив про перехід до стадії ухвалення судового рішення 28.10.2025.

Протокольною ухвалою від 28.10.2025 суд ухвалив поновити судовий розгляд у даній справі, відповідно до вимог ч. 2 ст. 227 КАС України.

Протокольною ухвалою суду від 18.11.2025 відкладено судове судове засідання, для надання витребуваних судом доказів.

Представник відповідача в судове засідання, призначене на 20.11.2025 не прибув, про дату час та місце проведення судового засідання повідомлений належним чином, причини неявки суду не повідомив.

Протокольною ухвалою від 20.11.2025 закрито підготовче провадження та оголошено про перехід до стадії ухвалення судового рішення.

Суд, дослідивши та оцінивши наявні в матеріалах справи докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на повному, всебічному і об`єктивному розгляді в судовому засіданні всіх обставин справи в їх сукупності, вважає, що позовні вимоги підлягають задоволенню, з огляду на наступне.

Товариство з обмеженою відповідальністю «Лозівський Елеватор» зареєстровано в якості суб`єкта господарювання - юридичної особи, перебуває в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців га громадських формувань з ідентифікаційним кодом 43753907.

Основним видом діяльності відповідача є складське господарство (КВЕД 52.10).

На дату подання до суду позову ТОВ «Лозівський Елеватор» має податковий борг у загальній сумі 1867078,06 грн, по наступним податкам:

1. Орендна плата з юридичних осіб у розмірі 868 277,40 гривень, який нарахований згідно:

- 38 748,55 гривень основний платіж згідно податкового розрахунку земельного податку № від 17.02.2022, термін сплати 30.12.2022;

- 38 748,52 гривень основний платіж згідно податкового розрахунку земельного податку № від 17.02.2022, термін сплати 30.01.2023;

- 38 748,55 гривень основний платіж згідно податкового розрахунку земельного податку № від 20.02.2023, термін сплати 02.03.2023;

- 38 748,55 гривень основний платіж згідно податкового розрахунку земельного податку № від 20.02.2023, термін сплати 30.03.2023;

- 38 748,55 гривень основний платіж згідно податкового розрахунку земельного податку № від 20.02.2023, термін сплати 01.05.2023;

- 38 748,55 гривень основний платіж згідно податкового розрахунку земельного податку № від 20.02.2023, термін сплати 30.05.2023;

- 38 748,55 гривень основний платіж згідно податкового розрахунку земельного податку № від 20.02.2023, термін сплати 30.06.2023;

- 38 748,55 гривень основний платіж згідно податкового розрахунку земельного податку № від 20.02.2023, термін сплати 31.07.2023;

- 38 748,55 гривень основний платіж згідно податкового розрахунку земельного податку № від 20.02.2023, термін сплати 30.08.2023;

- 38 748,55 гривень основний платіж згідно податкового розрахунку земельного податку № від 20.02.2023, термін сплати 02.10.2023;

- 38 748,55 гривень основний платіж згідно податкового розрахунку земельного податку № від 20.02.2023, термін сплати 30.10.2023;

- 38 748,55 гривень основний платіж згідно податкового розрахунку земельного податку № від 20.02.2023, термін сплати 30.11.2023;

- 38 748,55 гривень основний платіж згідно податкового розрахунку земельного податку № від 20.02.2023, термін сплати 02.01.2024;

- 38 748,52 гривень основний платіж згідно податкового розрахунку земельного податку № від 20.02.2023, термін сплати 30.01.2024;

- 40 724,72 гривень основний платіж згідно податкового розрахунку земельного податку № від 20.02.2024, термін сплати 01.03.2024;

- 40 724,72 гривень основний платіж згідно податкового розрахунку земельного податку № від 20.02.2024, термін сплати 01.04.2024;

- 40 724,72 гривень основний платіж згідно податкового розрахунку земельного податку № від 20.02.2024, термін сплати 30.04.2024;

- 40 724,72 гривень основний платіж згідно податкового розрахунку земельного податку № від 20.02.2024, термін сплати 30.05.2024;

- 40 724,72 гривень основний платіж згідно податкового розрахунку земельного податку № від 20.02.2024, термін сплати 01.07.2024;

- 40 724,72 гривень основний платіж згідно податкового розрахунку земельного податку № від 20.02.2024, термін сплати 30.07.2024;

- 40 724,72 гривень основний платіж згідно податкового розрахунку земельного податку № від 20.02.2024, термін сплати 30.08.2024;

- 40 724,72 гривень основний платіж згідно податкового розрахунку земельного податку № від 20.02.2024, термін сплати 30.09.2024;

2. Податок на нерухоме майно у розмірі 998 800,66 гривень, який нараховано згідно:

- 66 043,18 гривень залишок основного платежу згідно розрахунку у частині об`єктів нежитлової нерухомості до податкової декларації з податку на нерухоме майно, відмінне від земельної ділянки № від 17.02.2022, термін сплати 29.07.2022 ( нараховано 112 276,40 гривень, сплачено 46 233, 22 гривень);

- 112 276,40 гривень основний платіж згідно розрахунку у частині об`єктів нежитлової нерухомості до податкової декларації з податку на нерухоме майно, відмінне від земельної ділянки № від 17.02.2022, термін сплати 31.10.2022;

- 112 276,26 гривень - основний платіж згідно розрахунку у частині об`єктів нежитлової нерухомості до податкової декларації з податку на нерухоме майно, відмінне від земельної ділянки № від 17.02.2022, термін сплати 30.01.2023;

- 115 731,05 гривень - основний платіж згідно розрахунку у частині об`єктів нежитлової нерухомості до податкової декларації з податку на нерухоме майно, відмінне від земельної ділянки № від 20.02.2023, термін сплати 01.05.2023;

- 115 731,05 гривень - основний платіж згідно розрахунку у частині об`єктів нежитлової нерухомості до податкової декларації з податку на нерухоме майно, відмінне від земельної ділянки № від 20.02.2023, термін сплати 31.07.2023;

- 115 731,05 гривень - основний платіж згідно розрахунку у частині об`єктів нежитлової нерухомості до податкової декларації з податку на нерухоме майно, відмінне від земельної ділянки № від 20.02.2023, термін сплати 30.10.2023;

- 115 730,93 гривень - основний платіж згідно розрахунку у частині об`єктів нежитлової нерухомості до податкової декларації з податку на нерухоме майно, відмінне від земельної ділянки № від 20.02.2023, термін сплати 29.01.2024;

- 122 640,37 гривень - основний платіж згідно розрахунку у частині об`єктів нежитлової нерухомості до податкової декларації з податку на нерухоме майно, відмінне від земельної ділянки № від 20.02.2024, термін сплати 29.04.2024;

- 122 640,37 гривень - основний платіж згідно розрахунку у частині об`єктів нежитлової нерухомості до податкової декларації з податку на нерухоме майно, відмінне від земельної ділянки № від 20.02.2024, термін сплати 29.07.2024.

Після закінчення граничного строку сплати суми грошового зобов`язання по податковим деклараціям ГУ ДПС у Харківській області утворене на правах відокремленого підрозділу Державної податкової служби України винесено податкову вимогу № 0-2027 від 07.10.2021 (а.с. 25).

Зазначену податкову вимогу було надіслано на адресу відповідача та вручено відповідачу 07.10.2021, що підтверджується рекомендованим повідомленням про вручення поштового відправлення, яке міститься в матеріалах справи.

Вказана податкова вимога у судовому порядку не оскаржувалась. З моменту направлення податкової вимоги податковий борг платника податків існував не припиняючись. Дана податкова вимога не є скасованою, зміненою або відкликаною, не втратила своєї юридичної сили.

З моменту вручення податкової вимоги контролюючий орган здійснював за платника заходи по примусовому погашенню сум заборгованості перед бюджетом.

06.06.2024 до платника було застосовано рішення №515/4-2040 про стягнення коштів платника податків з рахунків у банках у рахунок погашення податкового боргу на суму 1336724,28 грн. (а.с. 26-27).

Також 22.01.2025 до платника було застосовано рішення №78/4-2040 про стягнення коштів платника податків у банках у рахунок погашення податкового боргу на суму 530353,78 грн. (а.с. 29-30).

На виконання вказаних рішень податковим органом проводилося направлення платіжних інструкцій до установ банків щодо списання коштів в рахунок погашення податкового боргу, які поверталися без виконання по причині відсутності коштів, що підтверджується наявними в матеріалах справи повідомленнями про повернення платіжної інструкції.

З метою забезпечення виконання платником податків своїх обов`язків, визначених ПКУ, з врахуванням приписів ст. 88, 89 цього Кодексу податковим керуючим здійснено опис майна ТОВ «Лозівський Елеватор» в податкову заставу акт опису №29/20-40-13-08 від 17.01.2022, який зареєстровано в Державному реєстрі обтяжень рухомого майна 15.02.2022 (а.с. 44-45).

Оскільки направлення інкасових доручень до банківських установ не призвела до погашення податкового боргу платника, у податкового органу виникла необхідність отримання дозволу на погашення суми податкового боргу за рахунок майна платника податків, що перебуває у податковій заставі у судовому порядку.

Надаючи правову оцінку спірним правовідносинам суд зазначає наступне.

Відповідно до статті 67 Конституції України кожен зобов`язаний сплачувати податки і збори в порядку і розмірах, встановлених законом.

Згідно з підпункту 14.1.175 пункту 14.1 статті 14 Податкового кодексу України (у редакції від 01.01.2018) податковий борг - сума узгодженого грошового зобов`язання, не сплаченого платником податків у встановлений цим Кодексом строк, та непогашеної пені, нарахованої у порядку, визначеному цим Кодексом.

Відповідно до пунктів 87.1, 87.2 статті 87 Податкового кодексу України джерелами самостійної сплати грошових зобов`язань або погашення податкового боргу платника податків є будь-які власні кошти, у тому числі ті, що отримані від продажу товарів (робіт, послуг), майна, випуску цінних паперів, зокрема корпоративних прав, отримані як позика (кредит), та з інших джерел, з урахуванням особливостей, визначених цією статтею, а також суми надміру сплачених платежів до відповідних бюджетів. Сплату грошових зобов`язань або погашення податкового боргу платника податків з відповідного платежу може бути здійснено також: за рахунок надміру сплачених сум такого платежу (без заяви платника); за рахунок помилково та/або надміру сплачених сум з інших платежів (на підставі відповідної заяви платника) до відповідних бюджетів з урахуванням особливостей, визначених у пункті 43.4-1 статті 43 цього Кодексу; за рахунок суми бюджетного відшкодування з податку на додану вартість (на підставі відповідної заяви платника) до Державного бюджету України".

Джерелами погашення податкового боргу платника податків є будь-яке майно такого платника податків з урахуванням обмежень, визначених цим Кодексом, а також іншими законодавчими актами.

Відповідно до пункту 88.1 статті 88 Податкового кодексу України, яка регулює питання змісту податкової застави, з метою забезпечення виконання платником податків своїх обов`язків, визначених цим Кодексом, майно платника податків, який має податковий борг, передається у податкову заставу.

Отже, податковий борг може бути погашений як за рахунок грошових коштів так і за рахунок майна платника податків.

Згідно з статтею 89 Податкового кодексу України право податкової застави виникає:

- у разі несплати у строки, встановлені цим Кодексом, суми грошового зобов`язання, самостійно визначеної платником податків у податковій декларації, - з дня, що настає за останнім днем зазначеного строку;

- у разі несплати у строки, встановлені цим Кодексом, суми грошового зобов`язання, самостійно визначеної контролюючим органом, - з дня виникнення податкового боргу;

- у випадку, визначеному в пункті 100.11 статті 100 цього Кодексу, - з дня укладання договору про розстрочення, відстрочення грошових зобов`язань.

З урахуванням положень цієї статті право податкової застави поширюється на будь-яке майно платника податків, яке перебуває в його власності (господарському віданні або оперативному управлінні) у день виникнення такого права і балансова вартість якого відповідає сумі податкового боргу платника податків, крім випадків, передбачених пунктом 89.5 цієї статті, а також на інше майно, на яке платник податків набуде прав власності у майбутньому.

У разі якщо балансова вартість майна, на яке поширюється податкова застава, є меншою ніж сума податкового боргу платника податків, право податкової застави поширюється на таке майно.

Згідно пункту 89.3 статті 89 Податкового кодексу України майно, на яке поширюється право податкової застави, оформлюється актом опису. До акта опису включається ліквідне майно, яке можливо використати як джерело погашення податкового боргу.

Пунктом 89.5 статті 89 Податкового кодексу України передбачено, що у разі якщо на момент складення акта опису майно відсутнє або його балансова вартість менша від суми податкового боргу, право податкової застави поширюється на інше майно, на яке платник податків набуде право власності у майбутньому до погашення податкового боргу в повному обсязі.

Відповідно до підпунктів 95.1, 95.2, 95.3, 95.10 статті 95 Податкового кодексу України контролюючий орган здійснює за платника податків і на користь держави заходи щодо погашення податкового боргу такого платника податків шляхом стягнення коштів, які перебувають у його власності, а в разі їх недостатності - шляхом продажу майна такого платника податків, яке перебуває у податковій заставі.

Стягнення коштів та продаж майна платника податків провадяться не раніше ніж через 60 календарних днів з дня надіслання (вручення) такому платнику податкової вимоги.

Контролюючий орган звертається до суду щодо надання дозволу на погашення усієї суми податкового боргу за рахунок майна платника податків, що перебуває у податковій заставі.

Рішення суду щодо надання вказаного дозволу є підставою для прийняття контролюючим органом рішення про погашення усієї суми податкового боргу.

З метою реалізації майна, яке перебуває у податковій заставі, проводиться експертна оцінка вартості такого майна для визначення початкової ціни його продажу. Така оцінка проводиться у порядку, визначеному Законом України «Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні».

Відповідно до пункту 93.4 статті 93 Податкового кодексу України у разі продажу майна, що перебуває у податковій заставі, відповідно до статті 95 Податкового кодексу України таке майно звільняється з податкової застави (із внесенням змін до відповідних державних реєстрів) з дня отримання контролюючим органом підтвердження про надходження коштів до бюджету від такого продажу.

Абзацом 2 пункту 95.3 статті 95 Податкового кодексу України передбачено право контролюючого органу звертатися до суду щодо надання дозволу на погашення суми податкового боргу за рахунок майна платника податків, яке перебуває у податковій заставі.

Рішення суду щодо надання вказаного дозволу є підставою для прийняття контролюючим органом рішення про погашення усієї суми податкового боргу. Рішення контролюючого органу підписується керівником (його заступником або уповноваженою особою) контролюючого органу та скріплюється гербовою печаткою контролюючого органу. Перелік відомостей, які зазначаються у такому рішенні, встановлюється центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну фінансову політику.

Системний аналіз наведених норм законодавства дає підстави для висновку про те, що звернення контролюючого органу до суду з позовними вимогами щодо надання дозволу на погашення суми податкового боргу за рахунок майна платника податків має відбуватись після звернення про погашення податкового боргу шляхом стягнення коштів, які перебувають у власності платника податку, зокрема шляхом стягнення коштів з рахунків у банках, обслуговуючих платника податку, і лише в разі недостатності коштів податковий орган має право звернутися до суду з вимогами про надання дозволу на погашення податкового боргу за рахунок майна платника податку, що перебуває у податковій заставі.

Отже, Податковим кодексом України визначено черговість вжиття контролюючим органом заходів щодо погашення податкового боргу, а саме спочатку приймаються заходи для стягнення коштів з платника податків, та лише у разі їх недостатності погашення податкового боргу здійснюється за рахунок майна платника податку, що перебуває у податковій заставі.

Судом встановлено, що Головним управління ДПС у Харківській області, утвореного на правах відокремленого підрозділу Державної податкової служби України 06.06.2024 до платника в порядку п. 95.3 статті 95 ПК України, було застосовано рішення №515/4-2040 про стягнення коштів платника податків з рахунків у банках у рахунок погашення податкового боргу на суму 1336724,28 грн. та 22.01.2025 до платника було застосовано рішення №78/4-2040 про стягнення коштів платника податків у банках у рахунок погашення податкового боргу на суму 530353,78 грн.

Також, податковим керуючим здійснено опис майна ТОВ «Лозівський Елеватор» в податкову заставу акт опису №29/20-40-13-08 від 17.01.2022, який зареєстровано в Державному реєстрі обтяжень рухомого майна 15.02.2022.

Суд звертає увагу на те, що відповідач чи власник майна не оскаржували дії позивача щодо включення такого майна до акта опису майна, що перебуває в податковій заставі. Матеріали справи таких даних не містять.

Відповідач у відзиві на позовну заяву вказує, що до позовної заяви додана лише одна податкова вимога від 05.10.2021 року №0-2027 на суму 297 722,49 грн, інших податкових вимог до позовної заяви не додано, на суми відповідних податкових зобов`язань з орендної плати з юридичних осіб у розмірі 868 277,40 грн та з податку на нерухоме майно у розмірі 998 800,66 грн, відсутні податкові вимоги, надіслані (вручені) платнику податків.

Суд зазначає, що відповідно до пункту 59.5 статті 59 ПК України у разі якщо у платника податків, якому надіслано (вручено) податкову вимогу, сума податкового боргу збільшується (зменшується), погашенню підлягає вся сума податкового боргу такого платника податку, що існує на день погашення.

У разі якщо після направлення (вручення) податкової вимоги сума податкового боргу змінилася, але податковий борг не був погашений в повному обсязі, податкова вимога додатково не надсилається (не вручається).

Таким чином, надіслана платнику податкова вимога на податковий борг, що не погашений, не втрачає своєї правової дії.

При цьому податковим законодавством не передбачено необхідності повторного направлення платнику податків податкової вимоги у разі зміни (крім зменшення до нуля) суми його податкового боргу, тому суд відхиляє посилання відповідача на те, що податковим органом не надано доказів, які б підтверджували виконання позивачем заходів щодо визнання податковим боргом та стягнення з позивача грошових коштів на усі складові суми податкових зобов`язань платника податків.

На посилання позивача про те, що визначена сума податкового боргу є узгоджена та такою, що обліковується в інтегрованих картках платника податків відповідач заперечує, оскільки ним були подані уточнюючі декларації за 2022 рік.

Відповідно до пункту 87.9. статті 87 ПКУ у разі наявності у платника податків податкового боргу контролюючі органи зобов`язані зарахувати кошти, що сплачує такий платник податків, в рахунок погашення податкового боргу згідно з черговістю його виникнення незалежно від напряму сплати, визначеного платником податків. У такому ж порядку відбувається зарахування коштів, що надійдуть у рахунок погашення податкового боргу платника податків відповідно до статті 95 цього Кодексу або за рішенням суду у випадках, передбачених законом.

Як встановлено з матеріалів справи, при прийнятті уточнюючого Податкового розрахунку земельного податку № вiд 05.10.2022 податковий орган, зменшив поточні нарахування попередніх періодів, що підтверджується інтегрованою карткою платника, що міститься в матеріалах справи (а.с.107-109).

Також, в матеріалах справи міститься уточнюючий розрахунок у частинi об`єктiв нежитлової нерухомостi, згідно Додатку 2 до податкової декларацiї з податку на нерухоме майно, вiдмiнне вiд земельної дiлянки № вiд 05.10.2022, згідно якого судом вбачається, що податковий орган також зменшив поточні нарахування попередніх періодів (а.с.104-106).

Таким чином, доводи відповідача у вказаній частині не знайшли своє підтвердження, тому суд зазначає, що сума податкового боргу є узгодженою.

Стосовно твердження відповідача про те, що податковим органом проведено опис майна Товариства з обмеженою відповідальністю "Лозівський елеватор" без проведення оцінки такого майна, суд зазначає наступне.

Опис майна у податкову заставу здійснюється на підставі рішення керівника (його заступника або уповноваженої особи) контролюючого органу, яке пред`являється платнику податків, що має податковий борг.

Акт опису майна, на яке поширюється право податкової застави, складається податковим керуючим у порядку та за формою, що затверджені центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну фінансову політику.

Відмова платника податків від підписання акта опису майна, на яке поширюється право податкової застави, не звільняє такого платника податків від поширення права податкової застави на описане майно. У такому випадку опис здійснюється у присутності не менш як двох понятих.

Згідно з п. 89.4 ст. 89 Податкового кодексу України, у разі якщо платник податків не допускає податкового керуючого для здійснення опису майна такого платника податків у податкову заставу та/або не подає документів, необхідних для такого опису, податковий керуючий складає акт відмови платника податків від опису майна у податкову заставу.

За приписами п. 89.8 ст. 89 Податкового кодексу України, контролюючий орган зобов`язаний безоплатно зареєструвати податкову заставу у відповідному державному реєстрі.

Згідно приписів пункту 91.3 статті 91 Податкового кодексу України, податковий керуючий описує майно платника податків, що має податковий борг, в податкову заставу, здійснює перевірку стану збереження майна, яке перебуває у податковій заставі, проводить опис майна, на яке поширюється право податкової застави, для його продажу у випадках, передбачених цим Кодексом, одержує від боржника інформацію про операції із заставленим майном, а в разі його відчуження без згоди контролюючого органу (за умови, коли наявність такої згоди має бути обов`язковою згідно з вимогами цього Кодексу) вимагає пояснення від платника податків або його службових (посадових) осіб, здійснює підготовку документів для звернення до суду з поданням про встановлення тимчасового обмеження у праві виїзду керівника юридичної особи або постійного представництва нерезидента-боржника за межі України. У разі продажу в рахунок погашення податкового боргу майна платника податків, на яке поширюється право податкової застави, податковий керуючий має право отримувати від такого платника податків документи, що засвідчують право власності на зазначене майно.

У разі відмови платника податків від підписання акта опису майна, на яке поширюється право податкової застави, податковий керуючий має право залучати до опису майна платника податків не менш як двох понятих.

Відповідно до пункту 92.1 статті 92 Податкового кодексу України, платник податків зберігає право користування майном, що перебуває у податковій заставі, якщо інше не передбачено законом.

Відповідно до пункту 92.3 статті 92 Податкового кодексу України, у разі здійснення операцій з майном, яке перебуває у податковій заставі, без попередньої згоди контролюючого органу платник податків несе відповідальність відповідно до закону.

Судом під час розгляду справи встановлено, що податковим керуючим здійснено опис майна ТОВ «Лозівський Елеватор» в податкову заставу акт опису №29/20-40-13-08 від 17.01.2022, однак не встановив балансову вартість майна та не провів його оцінку відповідно до Закону України «Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні».

З аналізу норм чинного законодавства вбачається, що право податкової застави виникає в силу закону та не потребує письмового оформлення, опис майна проводиться на підставі рішення контролюючого органу, а акт опису майна лише фіксує певний перелік майна.

Як наголошено в постанові Верховного Суду від 20 серпня 2020 року у справі №808/2726/16 (адміністративні провадження №К/9901/197/18, К/9901/4023/17), акт опису майна лише фіксує певний перелік майна та не є остаточним документом, зобов`язуючим до вчинення будь-яких дій. Складання акту опису, по суті полягає у викладенні/відображенні на паперовому носії певної інформації, що є фактично технічним процесом створення документа та завершальною стадією виконання організаційно-технічних дій по завершенню створення документу.

Крім того є необґрунтованими та безпідставними твердження відповідача щодо невідповідності форми та змісту акту про опис майна, оскільки такий складено відповідно до Порядку застосування податкової застави податковими органами, з огляду на наявну в податковому органі інформацію під час складення такого акту, тому суд відхиляє вказані доводи відповідача.

Поряд з цим, матеріали справи не містять доказів оскарження рішення про опис майна у податкову заставу чи акту опису майна у податкову заставу.

Так, згідно з пунктом 95.1 статті 95 Податкового кодексу України орган державної податкової служби здійснює за платника податків і на користь держави заходи щодо погашення податкового боргу такого платника податків шляхом стягнення коштів, які перебувають у його власності, а в разі їх недостатності - шляхом продажу майна такого платника податків, яке перебуває у податковій заставі. Для цього орган державної податкової служби звертається в порядку пункту 95.3 статті 95 Податкового кодексу України до суду щодо надання дозволу на погашення усієї суми податкового боргу за рахунок майна платника податків, що перебуває у податковій заставі. Рішення суду щодо надання вказаного дозволу є підставою для прийняття органом державної податкової служби рішення про погашення усієї суми податкового боргу.

Згідно з пунктом 95.3 статті 95 ПК України, стягнення коштів з рахунків/електронних гаманців платника податків у банках, небанківських надавачах платіжних послуг/емітентах електронних грошей, обслуговуючих такого платника податків, та з рахунків платників податків у системі електронного адміністрування податку на додану вартість, відкритих у центральному органі виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері казначейського обслуговування бюджетних коштів, здійснюється за рішенням суду, яке направляється до виконання контролюючим органам, у розмірі суми податкового боргу або його частини.

Контролюючий орган звертається до суду щодо надання дозволу на погашення усієї суми податкового боргу за рахунок майна платника податків, що перебуває у податковій заставі.

З аналізу вказаних норм вбачається, що податковий борг платника податків може бути погашений за рахунок будь-якого майна такого платника, переданого у податкову заставу, а рішення про погашення усієї суми податкового боргу шляхом продажу майна, яке перебуває у податковій заставі приймається на підставі рішення суду.

Водночас, обов`язковими умовами (обставинами), наявність яких в своїй сукупності зумовлює виникнення у податкового органу права на звернення до суду із таким позовом є: наявність у платника податків боргу зі сплати податків (зборів, обов`язкових платежів); відсутність коштів на рахунках платника податків у банках, обслуговуючих такого платника податків; наявність майна платника податків у податковій заставі.

З огляду на наведені правові норми, вбачається, що підставою для звернення до суду щодо надання дозволу на погашення усієї суми податкового боргу за рахунок майна платника податків, що перебуває у податковій заставі, є здійснення контролюючим органом заходів щодо погашення податкового боргу такого платника податків шляхом стягнення коштів, які перебувають у його власності, недостатність таких коштів та перебування майна платника податків у податковій заставі. При цьому у разі зміни розміру податкового боргу платника податку положення Податкового кодексу України не зобов`язують контролюючий орган проводити всю законодавчо встановлену процедуру погашення податкового богу щодо кожного випадку такої зміни.

Аналогічну за змістом правову позицію висловлено Верховним Судом, зокрема, у постановах від 24.04.2020 у справі №822/1262/17, від 15.04.2020 у справі №1340/3692/18, від 22.01.2020 у справі №826/12587/17.

Матеріалами справи підтверджується, що контролюючим органом з метою виконання рішень суду та стягнення у дохід держави сум податкового боргу з відповідача, до банківських установ, що обслуговують відповідача, направлялися платіжні інструкції, але всі вони були повернуті без виконання у зв`язку з тим, що кошти на рахунках платника відсутні.

Враховуючи викладене та з огляду на наявність у відповідача несплаченого податкового боргу в розмірі 1867078,06 грн, відсутність коштів на рахунках відповідача у банках, наявність у відповідача майна, яке перебуває у податковій заставі, та оскільки вжиті Головним управлінням ДПС у Харківській області, утвореного на правах відокремленого підрозділу Державної податкової служби України заходів щодо погашення податкового боргу відповідача позитивних результатів не дали, суд вважає, що наявні підстави для надання дозволу на погашення усієї суми податкового боргу Товариства з обмеженою відповідальністю "Лозівський елеватор" за рахунок майна платника податків, що перебуває в податковій заставі.

Відповідно до частини першої статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

Згідно із частиною другою статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Зважаючи на встановлені у справі обставини, з огляду на приписи норм чинного законодавства, які регулюють спірні правовідносини, суд дійшов висновку про задоволення адміністративного позову.

Відповідно до частини 2 статті 139 КАС України, при задоволенні позову суб`єкта владних повноважень з відповідача стягуються виключно судові витрати суб`єкта владних повноважень, пов`язані із залученням свідків та проведенням експертиз.

Суд звертає увагу, що в силу положень Закону України "Про судовий збір" позивач звільнений від сплати судового збору.

Керуючись статтями 14, 194, 227, 229, 243-246, 250, 255, 293, 295 Кодексу адміністративного судочинства України, суд,-

В И Р І Ш И В:

Адміністративний позов Головного управління ДПС у Харківській області, утворене на правах відокремленого підрозділу Державної податкової служби України (вул. Пушкінська, буд. 46, м. Харків, 61057, ) до Товариства з обмеженою відповідальністю "Лозівський елеватор" (вул. Гвардійська, буд. 50, м. Лозова, Лозівський район, Харківська область, 64605, ) про надання дозволу на погашення суми податкого боргу за рахунок майна платника податків - задовольнити.

Надати дозвіл на погашення суми податкового боргу у розмірі 1867078,06 грн (один мільйон вісімсот шістдесят сім тисяч сімдесят вісім гривень 06 копійок) перед бюджетом України за рахунок майна Товариства з обмеженою відповідальністю "Лозівський елеватор" (код ЄДРПОУ 43753907), що перебуває у податковій заставі.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Повний текст рішення виготовлено та підписано 21.11.2025.

Суддя Ольга ГОРШКОВА