Справа № 640/12074/22
Суддя: Валентина ЯНКІВСЬКА
Дата ухвалення: 2025-11-19 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без розгляду

19 листопада 2025 року Справа № 640/12074/22
м. Черкаси
Черкаський окружний адміністративний суд у складі:

головуючого судді Янківської В.П.,

за участю:

секретаря судового засідання Ірини Цаплі,

представників відповідача - Кливця В.В. (за довіреністю), Мамася М.О. (за довіреністю),

розглядаючи у відкритому судовому засіданні в загальному позовному провадженні в приміщенні суду адміністративну справу за позовом ОСОБА_1 до Головного управління розвідки Міністерства оборони України про визнання протиправними та скасування наказів,

встановив:

ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , ОСОБА_1 , ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , ОСОБА_10 , ОСОБА_11 , ОСОБА_12 , ОСОБА_13 , ОСОБА_14 , ОСОБА_15 звернулися до Окружного адміністративного суду міста Києва з позовом до Головного управління розвідки Міністерства оборони України про визнання протиправними та скасування наказів.

Ухвалою суду від 29.06.2022 суддею Скочок Т.О. відкрито провадження в адміністративній справі в порядку загального позовного провадження.

Ухвалою Окружного адміністративного суду міста Києва від 02.08.2022 справу прийнято до розгляду.

Ухвалою Окружного адміністративного суду міста Києва від 02.08.2022 позовні вимоги роз?єднано, шляхом виділення в окреме провадження, в тому числі позовних вимог про визнання протиправними та скасування наказів Головного управління розвідки Міністерства оборони України №138Т/ОП10Д від 10.05.2022, №838г від 12.05.2022, №839T від 12.05.2022 в частині щодо ОСОБА_1 .

Ухвалою Окружного адміністративного суду міста Києва від 05.08.2022 прийнято справу до провадження судді Амельохіна В.В. та вирішено здійснити розгляд справи за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) учасників справи.

Законом України від 13.12.2022 № 2825-IX "Про ліквідацію Окружного адміністративного суду міста Києва та утворення Київського міського окружного адміністративного суду" (далі - Закон № 2825-IX) Окружний адміністративний суд міста Києва ліквідовано, утворено Київський міський окружний адміністративний суд із місцезнаходженням у місті Києві.

Відповідно до пункту 2 Прикінцевих та перехідних Закону № 2825-IX, з дня набрання чинності цим Законом Окружний адміністративний суд міста Києва припиняє здійснення правосуддя; до початку роботи Київського міського окружного адміністративного суду справи, підсудні окружному адміністративному суду, територіальна юрисдикція якого поширюється на місто Київ, розглядаються та вирішуються Київським окружним адміністративним судом.

На виконання положень пункту 2 розділу ІІ Прикінцеві та перехідні положення Закону України № 2825-ІХ, Окружним адміністративним судом міста Києва скеровано за належністю матеріали цієї справи до Київського окружного адміністративного суду.

Ухвалою Київського окружного адміністративного суду від 20.08.2024 прийнято справу до провадження судді Парненко В.С.

Ухвалою Київського окружного адміністративного суду 30.09.2024 справу №640/12074/22 за позовом ОСОБА_1 до Головного управління розвідки Міністерства оборони України про визнання протиправними та скасування наказів, - передати голові Київського окружного адміністративного суду для видання розпорядження про передачу даної справи за підсудністю до Черкаського окружного адміністративного суду.

11.02.2025 шляхом автоматизованого розподілу справу передано на розгляд судді Янківській В.П.

Ухвалою Черкаського окружного адміністративного суду від 17.02.2025 справу прийнято до розгляду у спрощеному позовному провадженні.

Ухвалою суду від 27.08.2025 постановлено здійснювати розгляд справи за правилами загального позовного провадження та призначено підготовче засідання на 10 вересня 2025 року об 11 год. 25 хв.

Позивач був повідомлений про дату, час та місце підготовчого засідання шляхом направлення рекомендованою кореспонденцією на адресу, зазначену у позовній заяві ухвали від 27.08.2025 та судової повістки, які вручені позивачу 07.09.2025, що підтверджується рекомендованим повідомленням про вручення поштового відправлення.

У зв`язку з неявкою позивача підготовче засідання було відкладене на 15.10.2025 на 11 год. 15 хв.

Позивачу на його адресу була направлена судова повістка, яка йому вручена 16.09.2025, що підтверджується рекомендованим повідомленням про вручення поштового відправлення.

У зв`язку з неявкою позивача підготовче засідання було відкладене на 19.11.2025 на 10 год. 50 хв.

Позивачу на його адресу була направлена судова повістка, яка згідно трекінгу поштових відправлень 65 була повернута до суду 10.11.2025 за закінченням встановленого терміну зберігання.

У судовому засіданні 19.11.2025 судом поставлено на обговорення питання про залишення позовної заяви без розгляду в зв`язку з повторною не явкою позивача.

Представники відповідача у судовому засіданні підтримали позицію суду про залишення позовної заяви без розгляду.

Визначаючись щодо можливості залишення без розгляду позовної заяви, суд вказує про таке.

Згідно ч. 3 ст. 124 Кодексу адміністративного судочинства України (далі КАС України) судовий виклик або судове повідомлення учасників справи, свідків, експертів, спеціалістів, перекладачів здійснюється:

1) за наявності в особи електронного кабінету - шляхом надсилання повістки до її електронного кабінету;

2) за відсутності в особи електронного кабінету - шляхом надсилання повістки рекомендованою кореспонденцією (листом, телеграмою), кур`єром із зворотною розпискою за адресами, вказаними цими особами, або шляхом надсилання тексту повістки в порядку, визначеному статтею 129 цього Кодексу.

Ч. 1 ст. 126 КАС України передбачає, що у разі відсутності в адресата електронного кабінету повістка вручається під розписку. Повістка може бути вручена безпосередньо в суді. Суд може за згодою учасника справи видати йому повістку для вручення іншій особі, яка викликається до суду.

Згідно ч. 11 ст. 126 КАС України розписку про одержання повістки (повістку у разі неможливості вручити її адресату чи відмови адресата її одержати) належить негайно повернути до адміністративного суду. У разі повернення поштового відправлення із повісткою, яка не вручена адресату з незалежних від суду причин, вважається, що така повістка вручена належним чином.

Враховуючи приписи статті 126 Кодексу адміністративного судочинства України обов`язок суду повідомити полягає в тому, щоб інформувати учасника про судове засідання, а не забезпечити його участь.

Такої позиції дотримується Верховний Суд у постанові від 03.04.2019 у справі № 813/2003/18 (адміністративне провадження № К/9901/68178/18).

Оскільки повістками про дату, час та місце підготовчих засідань, призначених на 1.09.2025 11 год. 25 хв., 15.10.2025 на 11 год. 15 хв. та 19.11.2025 на 10 год. 50 хв., позивач повідомлявся за адресою, зазначеною ним у позовній заяві, він вважається повідомленим про дату, час та місце підготовчих засідань.

Згідно з частиною другою статті 44 Кодексу адміністративного судочинства України учасники справи зобов`язані добросовісно користуватися належними їм процесуальними правами і неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

Крім того, відповідно до рішення Європейського суд з прав людини від 07.07.1989 у справі Юніон Аліментаріа Сандерс С.А. проти Іспанії суд зазначив, що заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосується безпосередньо його, утримуватися від використання прийомів, які пов`язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання.

Водночас, як наголошує в своїх рішеннях Європейський суд, позивач як сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитися провадженням у її справі, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки (рішення Європейського суду прав людини у справі Каракуця проти України.

Аналогічний правовий висновок викладений у постанові Великої Палати Верховного Суду від 20.07.2023 у справі № 9901/439/21 (провадження № 11155заі22).

Згідно частини 1 статті 131 Кодексу адміністративного судочинства України учасники судового процесу зобов`язані під час провадження у справі повідомляти суд про зміну місця проживання (перебування, знаходження), роботи, служби. У разі неповідомлення про зміну адреси повістка надсилається учасникам судового процесу, які не мають електронного кабінету, та за відсутності можливості сповістити їх за допомогою інших засобів зв`язку в порядку, визначеному статтею 129 цього Кодексу, за останньою відомою суду адресою і вважається врученою, навіть якщо відповідний учасник судового процесу за цією адресою більше не знаходиться або не проживає.

Матеріали справи не містять поданого на виконання вимог цієї норми повідомлення від позивача про зміну місця перебування.

Частиною 5 статті 44 встановлено обов`язок учасників справи: 2) сприяти своєчасному, всебічному, повному та об`єктивному встановленню всіх обставин справи; 3) з`являтися в судове засідання за викликом суду, якщо їх явка визнана судом обов`язковою.

Нормами частини п`ятої статті 205 Кодексу адміністративного судочинства України передбачено, що у разі неявки позивача в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки, якщо від нього не надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, суд залишає позовну заяву без розгляду, якщо неявка перешкоджає розгляду справи. Якщо відповідач наполягає на розгляді справи по суті, справа розглядається на підставі наявних у ній доказів. До позивача, який не є суб`єктом владних повноважень, положення цієї частини застосовуються лише у разі повторної неявки.

Велика Палата Верховного Суду у пункті 8 постанови від 18.12.2019 по справі № 9901/949/18 встановила, що законодавче формулювання частини п`ятої статті 205 Кодексу адміністративного судочинства України якщо неявка перешкоджає розгляду справи означає, що суд може розглянути позов по суті, однак не зобов`язаний цього робити.

Наведена норма узгоджується із положеннями пункту 4 частини першої статті 240 Кодексу адміністративного судочинства України, яка передбачає, що суд своєю ухвалою залишає позов без розгляду, якщо позивач не прибув (повторно не прибув, якщо він не є суб`єктом владних повноважень) у підготовче засідання чи у судове засідання без поважних причин або не повідомив про причини неявки, якщо від нього не надійшло заяви про розгляд справи за його відсутності.

Повторність означає вчинення знову, основною ознакою повторності є здійснення аналогічного, тотожного, при цьому черговість та порядок вчинення дій не впливає на факт їх повторності. А тому повторне неприбуття як підстава для залишення позовної заяви без розгляду означає нез`явлення у судове засідання два чи більше рази без поважних причин протягом усього розгляду справи (а не обов`язково двічі підряд).

Аналогічна правова позиція викладена Вищим адміністративним судом України в ухвалі № К/9991/15646/11 від 26.05.2011.

Велика Палата Верховного Суду у постанові від 10.10.2024 у справі № 990/147/23 дійшла висновку, що загальнообов`язкові процесуальні правила статті 205 КАС України є певною формою реалізації гарантій особи (кожного) на звернення до суду за захистом свого порушеного права чи обмеження свобод. У них презюмується, що кожен, хто звертається до суду за захистом свого права, відповідно до принципів верховенство права, рівності усіх учасників судового процесу перед законом і судом, гласності і відкритості судового процесу, змагальності сторін, диспозитивності та офіційного з`ясування всіх обставин у справі буде активним учасником судового провадження, зможе безпосередньо чи опосередковано через свого представника отримати судовий захист свого права.

Правила цієї статті встановлюють умови та підстави, спрямовані на те, щоб учасники судового процесу й зокрема суд, не могли свавільно обмежити право особи на судовий розгляд справи по суті заявлених вимог через ухвалення будь-якого виду судового рішення, що припинить провадження у справі. Водночас правила цієї статті встановлюють наслідки та умови, які можуть настати для особи, яка не дотримується правил (процесу) судового провадження.

Частина п`ята статті 205 КАС України сконструйована таким чином, що дає суду можливість не розглядати позовну заяву особи і повернути її без розгляду, що має вигляд застосування до особи, яка ініціювала позовне провадження, своєрідної форми відповідальності за дії, пов`язані з неявкою на засідання суду.

Від позивача не надходила заява про розгляд справи у його відсутність.

Згідно пункту 4 частини 1 статті 240 КАС України суд своєю ухвалою залишає позов без розгляду, якщо позивач не прибув (повторно не прибув, якщо він не є суб`єктом владних повноважень) у підготовче засідання чи у судове засідання без поважних причин або не повідомив про причини неявки, якщо від нього не надійшло заяви про розгляд справи за його відсутності.

На думку суду ті обставини, що позивач не отримує судові повістки, не повідомив суд про зміну адреси (у разі такої зміни), свідчить про відсутність його зацікавлення у вирішенні спору, повторну неявку у підготовче засідання без поважних причин, а відтак про наявність підстав для залишення позову без розгляду.

Керуючись статтями 240, 241-243, 248, 250, 256 КАС України суд

ухвалив:

Позов ОСОБА_1 до Головного управління розвідки Міністерства оборони України про визнання протиправними та скасування наказів - залишити без розгляду.

Копію ухвали суду направити учасникам справи.

Ухвала набирає законної сили негайно після її проголошення та може бути оскаржена до Шостого апеляційного адміністративного суду протягом 15 днів від дати складення повного тексту ухвали.

Повний текст ухвали складений 20.11.2025.

СуддяВалентина ЯНКІВСЬКА