Справа № 320/15206/24
Суддя: Кушнова А.О.
Дата ухвалення: 2025-11-18 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

КИЇВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

18 листопада 2025 року справа №320/15206/24

Київський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Кушнової А.О., розглянувши в порядку письмового провадження адміністративну справу за правилами спрощеного позовного провадження за позовом Дочірнього підприємства «Капарол Україна» до Головного управління Державної податкової служби у м. Києві про визнання протиправним та скасування податкового повідомлення-рішення в частині,

Суть спору: до Київського окружного адміністративного суду звернулось Дочірнє підприємство «Капарол Україна» (далі позивач та/або ДП «Капарол Україна», товариство) з позовом до Головного управління Державної податкової служби у м. Києві (далі відповідач та/або ГУ ДПС у м. Києві, контролюючий орган), в якому просить суд:

- визнати протиправним та скасувати податкове повідомлення-рішення, прийняте Головним управлінням Державної податкової служби у м. Києві від 08.03.2024

№ 177480413 в частині застосування штрафних санкцій в розмірі 6 611,10 грн за порушення граничних строків реєстрації в ЄРПН податкових накладних.

Мотивуючи позовні вимоги, позивач стверджує, що спірні податкові накладні та розрахунки коригування до податкових накладних, скеровані ним для реєстрації в Єдиному реєстрі податкових накладних у межах строків, встановлених Податковим кодексом України, однак з незрозумілих підстав контролюючим органом не було здійснено їх реєстрація, не надано будь-яких документів стосовно зупинки реєстрації відповідних податкових накладних або прийняття рішення про відмову у їх реєстрації. Також товариство наголошує, що у відповідності до абзацу 9 пункту 201.10 статті 201 Податкового кодексу України, ним не було отримано квитанцію від відповідача, і зазначає, що розрахунки коригування до податкових накладних зареєстровані ним у межах строків, встановлених Податковим кодексом України.

Наведене у сукупності, за висновком ДП «Капарол Україна», свідчить про протиправність спірного рішення в оскаржуваній частині.

Ухвалою Київського окружного адміністративного суду від 13.05.2024 відкрито спрощене провадження в адміністративній справі без проведення судового засідання. Витребувано докази від сторін.

19.06.2024 канцелярією суду зареєстровано відзив на позовну заяву, в якому представник ГУ ДПС у м. Києві наполягає на відсутності правових підстав для задоволення адміністративного позову, стверджуючи, що товариством порушено граничні строки реєстрації податкових накладних в Єдиному реєстрі податкових накладних, що має своїм наслідком застосування штрафних санкції за таке порушення (т. 1, а.с. 91-105).

22.06.2024, канцелярією суду зареєстровано додаткові пояснення, подані представником позивача, на виконання вимог ухвали суду від 13.05.2024 (т. 1, а.с. 106-165).

Згідно із частиною 5 статті 262 Кодексу адміністративного судочинства України, суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами, за відсутності клопотання будь-якої зі сторін про інше. За клопотанням однієї із сторін або з власної ініціативи суду розгляд справи проводиться в судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін.

З урахуванням викладеного, розгляд справи судом здійснено у порядку письмового провадження за наявними у ній матеріалами та доказами.

Розглянувши подані документи і матеріали, з`ясувавши фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, заслухавши пояснення сторін, оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд

в с т а н о в и в :

На підставі підпункту 20.1.4 пункту 20.1 статті 20, пункту 75.1 статті 75, у порядку визначеному пунктом 76.3 статті 76 Податкового кодексу України, Головним управлінням ДПС у м. Києві проведено камеральну перевірку дотримання порядку реєстрації податкових накладних та розрахунків коригування до таких податкових накладних з податку на додану вартість в Єдиному реєстрі податкових накладних (далі ЄРПН) ДП «Капарол Україна», за результатами якої складено акт від 07.02.2024 № 9405/Ж5/26-15-04-13-03/32593100 (далі акт перевірки) (т. 1, а.с. 11-12).

У висновках акта перевірки зафіксовано, що дані камеральної перевірки свідчать про порушення ДП «Капарол Україна» граничних строків реєстрації податкових накладних / розрахунків коригування до податкових накладних в ЄРПН. Відповідальність платника передбачена пунктом 120-1.1 статті 120-1 Податкового кодексу України (далі висновка акта перевірки) (т. 1, а.с. 12).

Не погоджуючись із висновками акта перевірки позивачем подано заперечення (т. 1, а.с. 13-18), розглянувши які, ГУ ДПС у м. Києві листом від 07.03.2024 № 3452/І/26-15-04-13-08 повідомило ДП «Капарол Україна» про залишення висновків акта перевірки від 07.02.2024 № 9405/Ж5/26-15-04-13-03/32593100 без змін (т. 1, а.с. 19-24).

Надалі, ГУ ДПС у м. Києві за порушення граничних строків реєстрації в ЄРПН податкових накладних / розрахунків коригування до податкових накладних, визначених статтею 201.10 статті 200, керуючись пунктом 120-1.1 статті 120-1 та пунктом 90 підрозділу 2 розділу ХХ «Перехідні положення» Податкового кодексу України, винесено податкове повідомлення-рішення від 08.09.2024 № 177480413, яким до позивача застосовано штраф у сумі 46 080,92 грн (т. 1, а.с. 78-79).

Суд зауважує, що ДП «Капарол Україна» оскаржує податкове повідомлення-рішення від 08.09.2024 № 177480413 в частині застосованого відповідачем штрафу в розмірі 6 611,10 грн, за порушення граничних строків реєстрації в ЄРПН податкових накладних / розрахунків коригування до податкових накладних, а саме:

1) від 19.07.2022 № 599, граничний термін реєстрації 15.08.2022, фактичний термін реєстрації 16.08.2022, кількість днів затримки 1 день, розмір штрафу 42,78 грн;

2) від 19.07.2022 № 586, граничний термін реєстрації 15.08.2022, фактичний термін реєстрації 18.08.2022, кількість днів затримки 3 дні, розмір штрафу 381,18 грн;

3) від 20.07.2022 № 637, граничний термін реєстрації 15.08.2022, фактичний термін реєстрації 18.08.2022, кількість днів затримки 3 дні, розмір штрафу 394,06 грн;

4) від 22.07.2022 № 811, граничний термін реєстрації 15.08.2022, фактичний термін реєстрації 18.08.2022, кількість днів затримки 3 дні, розмір штрафу 20,24 грн;

5) від 25.07.2022 № 852, граничний термін реєстрації 15.08.2022, фактичний термін реєстрації 16.08.2022, кількість днів затримки 1 день, розмір штрафу 1 353,49 грн;

6) від 26.07.2022 № 826, граничний термін реєстрації 15.08.2022, фактичний термін реєстрації 18.08.2022, кількість днів затримки 3 дні, розмір штрафу 60 грн;

7) від 27.07.2022 № 937, граничний термін реєстрації 15.08.2022, фактичний термін реєстрації 16.08.2022, кількість днів затримки 1 день, розмір штрафу 910,30 грн;

8) від 29.07.2022 № 1136, граничний термін реєстрації 15.08.2022, фактичний термін реєстрації 18.08.2022, кількість днів затримки 3 дні, розмір штрафу 14,18 грн;

9) від 29.07.2022 № 1129, граничний термін реєстрації 15.08.2022, фактичний термін реєстрації 18.08.2022, кількість днів затримки 3 дні, розмір штрафу 80,96 грн;

10) від 29.07.2022 № 1139, граничний термін реєстрації 15.08.2022, фактичний термін реєстрації 18.08.2022, кількість днів затримки 3 дні, розмір штрафу 31,12 грн;

11) від 29.07.2022 № 1143, граничний термін реєстрації 15.08.2022, фактичний термін реєстрації 18.08.2022, кількість днів затримки 3 дні, розмір штрафу 347,61 грн;

12) від 29.07.2022 № 1144, граничний термін реєстрації 15.08.2022, фактичний термін реєстрації 18.08.2022, кількість днів затримки 3 дні, розмір штрафу 231,58 грн;

13) від 29.07.2022 № 1111, граничний термін реєстрації 15.08.2022, фактичний термін реєстрації 18.08.2022, кількість днів затримки 3 дні, розмір штрафу 568,39 грн;

14) від 25.10.2022 № 791, граничний термін реєстрації 15.11.2022, фактичний термін реєстрації 16.11.2022, кількість днів затримки 1 день, розмір штрафу 854,36 грн;

15) від 27.10.2022 № 882, граничний термін реєстрації 15.11.2022, фактичний термін реєстрації 16.11.2022, кількість днів затримки 1 день, розмір штрафу 564,85 грн;

16) від 20.09.2022 № 54 (розрахунок коригування), граничний термін реєстрації 15.10.2022, фактичний термін реєстрації 15.10.2022, кількість днів затримки 128 днів, розмір штрафу 660 грн;

17) від 07.08.2023 № 24 (розрахунок коригування), граничний термін реєстрації 05.09.2023, фактичний термін реєстрації 20.09.2023, кількість днів затримки 15 днів, розмір штрафу 96,00 грн;

Тут і надалі спірне та/або оскаржуване рішення.

ДП «Капарол Україна» категорично не погоджується зі спірним рішенням, вважає його протиправним та таким, що підлягає скасуванню, з огляду на що звернулось до суду з метою захисту своїх порушених прав та охоронюваних законом інтересів.

Вирішуючи спір по суті, суд керується положеннями законодавства, яке діяло станом на час виникнення спірних правовідносин та враховує наступне.

Відносини, що виникають у сфері справляння податків і зборів, зокрема визначає вичерпний перелік податків та зборів, що справляються в Україні, та порядок їх адміністрування, платників податків та зборів, їх права та обов`язки, компетенцію контролюючих органів, повноваження і обов`язки їх посадових осіб під час адміністрування податків та зборів, а також відповідальність за порушення податкового законодавства регулює Податковий кодекс України (далі ПК України).

Згідно з підпунктом 20.1.4 пункту 20.1 статті 20 ПК України контролюючі органи мають право проводити відповідно до законодавства перевірки і звірки платників податків (крім Національного банку України), у тому числі після проведення процедур митного контролю та/або митного оформлення.

Відповідно до пункту 75.1 статті 75 ПК України контролюючі органи мають право проводити камеральні, документальні (планові або позапланові; виїзні або невиїзні) та фактичні перевірки.

Камеральні та документальні перевірки проводяться контролюючими органами в межах їх повноважень виключно у випадках та у порядку, встановлених цим Кодексом, а фактичні перевірки - цим Кодексом та іншими законами України, контроль за дотриманням яких покладено на контролюючі органи.

Згідно із підпунктом 75.1.1 пункту 75.1 статті 75 ПК України камеральною вважається перевірка, яка проводиться у приміщенні контролюючого органу виключно на підставі даних, зазначених у податкових деклараціях (розрахунках) платника податків та даних системи електронного адміністрування податку на додану вартість (даних центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері казначейського обслуговування бюджетних коштів, в якому відкриваються рахунки платників у системі електронного адміністрування податку на додану вартість, даних Єдиного реєстру податкових накладних та даних митних декларацій), а також даних Єдиного реєстру акцизних накладних та даних системи електронного адміністрування реалізації пального.

Предметом камеральної перевірки також може бути своєчасність подання податкових декларацій (розрахунків) та/або своєчасність реєстрації податкових накладних та/або розрахунків коригування до податкових накладних у Єдиному реєстрі податкових накладних, акцизних накладних та/або розрахунків коригування до акцизних накладних у Єдиному реєстрі акцизних накладних, виправлення помилок у податкових накладних та/або своєчасність сплати узгодженої суми податкового (грошового) зобов`язання виключно на підставі даних, що зберігаються (опрацьовуються) у відповідних інформаційних базах.

Між тим, положеннями статті 76 ПК України регламентовано, що камеральна перевірка проводиться посадовими особами контролюючого органу без будь-якого спеціального рішення керівника (його заступника або уповноваженої особи) такого органу або направлення на її проведення.

Камеральній перевірці підлягає вся податкова звітність суцільним порядком.

Згода платника податків на перевірку та його присутність під час проведення камеральної перевірки не обов`язкова.

Порядок оформлення результатів камеральної перевірки здійснюється відповідно до вимог статті 86 цього Кодексу.

Камеральна перевірка податкової декларації або уточнюючого розрахунку може бути проведена лише протягом 30 календарних днів, що настають за останнім днем граничного строку їх подання, а якщо такі документи були надані пізніше, - за днем їх фактичного подання.

Камеральна перевірка з інших питань проводиться з урахуванням строків давності, визначених статтею 102 цього Кодексу.

Згідно із пунктом 86.2 статті 86 ПК України за результатами камеральної перевірки у разі встановлення порушень складається акт у двох примірниках, який підписується посадовими особами такого органу, які проводили перевірку, і після реєстрації у контролюючому органі вручається або надсилається для підписання протягом трьох робочих днів платнику податків у порядку, визначеному статтею 42 цього Кодексу.

Відповідно до пункту 86.7 статті 86 ПК України у разі незгоди платника податків або його представників з висновками перевірки чи фактами і даними, викладеними в акті (довідці) перевірки, вони мають право подати свої заперечення та/або додаткові документи в порядку, визначеному пунктом 44.7 статті 44 цього Кодексу, до контролюючого органу, який проводив перевірку платника податків, протягом п`яти робочих днів з дня, наступного за днем отримання акта (довідки). Такі заперечення та/або додаткові документи розглядаються контролюючим органом протягом семи робочих днів, що настають за днем їх отримання (днем завершення перевірки, проведеної у зв`язку з необхідністю з`ясування обставин, що не були досліджені під час перевірки та зазначені у зауваженнях), та платнику податків надсилається відповідь у порядку, визначеному статтею 58 цього Кодексу, для надсилання (вручення) податкових повідомлень-рішень. Платник податків (його уповноважена особа та/або представник) має право брати участь у розгляді заперечень та/або додаткових документів, про що такий платник податків зазначає у запереченнях та/або листі про надання додаткових документів в порядку, визначеному пунктом 44.7 статті 44 цього Кодексу.

Згідно з пунктом 86.8 статті 86 ПК України податкове повідомлення-рішення приймається керівником (його заступником або уповноваженою особою) контролюючого органу протягом десяти робочих днів з дня, наступного за днем вручення платнику податків, його представнику або особі, яка здійснювала розрахункові операції, акта перевірки у порядку, передбаченому статтею 58 цього Кодексу, для надсилання (вручення) податкових повідомлень-рішень, а за наявності заперечень посадових осіб платника податків до акта перевірки та/або додаткових документів, поданих у порядку, визначеному пунктом 44.7 статті 44 цього Кодексу, приймається з урахуванням висновку про результати розгляду заперечень до акта перевірки та/або додаткових документів - протягом трьох робочих днів, наступних за днем розгляду заперечень та/або додаткових документів і надання (надсилання) письмової відповіді платнику податків.

Суд вказує, що позивач у позовній заяві не визначає підставами позову порушення відповідачем порядку проведення камеральної перевірки, а судом під час вирішення спору по суті таких порушень не встановлено.

Беручи до уваги викладене, суд переходить до дослідження наявності/відсутності ознак протиправності оскаржуваного рішення та враховує наступне.

Відносини, що виникають у сфері справляння податків і зборів, зокрема визначає вичерпний перелік податків та зборів, що справляються в Україні, та порядок їх адміністрування, платників податків та зборів, їх права та обов`язки, компетенцію контролюючих органів, повноваження і обов`язки їх посадових осіб під час адміністрування податків та зборів, а також відповідальність за порушення податкового законодавства регулює Податковий кодекс України (далі -ПК України).

Пунктом 201.1 статті 201 ПК України визначено, що на дату виникнення податкових зобов`язань платник податку зобов`язаний скласти податкову накладну в електронній формі з дотриманням умови щодо реєстрації у порядку, визначеному законодавством, кваліфікованого електронного підпису уповноваженої платником особи та зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних у встановлений цим Кодексом термін.

Відповідно до пункту 201.10 статті 201 ПК України, при здійсненні операцій з постачання товарів/послуг платник податку - продавець товарів/послуг зобов`язаний в установлені терміни скласти податкову накладну, зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних та надати покупцю за його вимогою.

Податкова накладна, складена та зареєстрована в Єдиному реєстрі податкових накладних платником податку, який здійснює операції з постачання товарів/послуг, є для покупця таких товарів/послуг підставою для нарахування сум податку, що відносяться до податкового кредиту.

Податкова накладна та/або розрахунок коригування до неї, складені та зареєстровані після 1 липня 2017 року в Єдиному реєстрі податкових накладних платником податку, який здійснює операції з постачання товарів/послуг, є для покупця таких товарів/послуг достатньою підставою для нарахування сум податку, що відносяться до податкового кредиту, та не потребує будь-якого іншого додаткового підтвердження.

Податкові накладні, які не надаються покупцю, а також податкові накладні, складені за операціями з постачання товарів/послуг, які звільнені від оподаткування, підлягають реєстрації в Єдиному реєстрі податкових накладних.

Підтвердженням продавцю про прийняття його податкової накладної та/або розрахунку коригування до Єдиного реєстру податкових накладних є квитанція в електронному вигляді у текстовому форматі, яка надсилається протягом операційного дня.

З метою отримання податкової накладної/розрахунку коригування, зареєстрованих в Єдиному реєстрі податкових накладних, покупець надсилає в електронному вигляді запит до Єдиного реєстру податкових накладних, за яким отримує в електронному вигляді повідомлення про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних та податкову накладну/розрахунок коригування в електронному вигляді. Такі податкова накладна/розрахунок коригування вважаються зареєстрованими в Єдиному реєстрі податкових накладних та отриманими покупцем.

Покупцю товарів/послуг податкова накладна/розрахунок коригування можуть бути надані продавцем таких товарів/послуг в електронній формі з дотриманням вимог законів України «Про електронні документи та електронний документообіг» та «Про електронні довірчі послуги».

З метою отримання продавцем зареєстрованого в Єдиному реєстрі податкових накладних розрахунку коригування, що підлягає реєстрації в Єдиному реєстрі податкових накладних покупцем, такий продавець надсилає в електронному вигляді запит до Єдиного реєстру податкових накладних, за яким отримує в електронному вигляді повідомлення про реєстрацію розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних та розрахунок коригування в електронному вигляді. Такий розрахунок коригування вважається зареєстрованим в Єдиному реєстрі податкових накладних та отриманими продавцем.

Датою та часом надання податкової накладної та/або розрахунку коригування в електронному вигляді до центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну податкову політику, є дата та час, зафіксовані у квитанції.

Якщо надіслані податкові накладні/розрахунки коригування сформовано з порушенням вимог, передбачених пунктом 201.1 цієї статті та/або пунктом 192.1 статті 192 цього Кодексу, а також у разі зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування відповідно до пункту 201.16 цієї статті, протягом операційного дня продавцю/покупцю надсилається квитанція в електронному вигляді у текстовому форматі про неприйняття їх в електронному вигляді або зупинення їх реєстрації із зазначенням причин.

Помилки в реквізитах, визначених пунктом 201.1 цієї статті (крім коду товару згідно з УКТ ЗЕД), які не заважають ідентифікувати здійснену операцію, її зміст (товар/послугу, що постачаються), період, сторони та суму податкових зобов`язань, не можуть бути причиною неприйняття податкових накладних у електронному вигляді.

Квитанція про зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування надсилається одночасно продавцю та покупцю платнику податку.

Якщо протягом операційного дня не надіслано квитанції про прийняття або неприйняття, або зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування, така податкова накладна вважається зареєстрованою в Єдиному реєстрі податкових накладних.

Реєстрація податкових накладних та/або розрахунків коригування до податкових накладних у Єдиному реєстрі податкових накладних повинна здійснюватися з урахуванням граничних строків:

Для податкових накладних/розрахунків коригування до податкових накладних, складених з 1 по 15 календарний день (включно) календарного місяця, - до останнього дня (включно) календарного місяця, в якому вони складені;

Для податкових накладних/розрахунків коригування до податкових накладних, складених з 16 по останній календарний день (включно) календарного місяця, - до 15 календарного дня (включно) календарного місяця, наступного за місяцем, в якому вони складені;

для зведених податкових накладних та/або розрахунків коригування до таких зведених податкових накладних, складених за операціями, визначеними пунктом 198.5 статті 198 та пунктом 199.1 статті 199 цього Кодексу, - протягом 20 календарних днів, що настають за останнім календарним днем місяця, в якому вони складені;

для розрахунків коригування, складених постачальником товарів/послуг до податкової накладної, що складена на отримувача - платника податку, в яких передбачається зменшення суми компенсації вартості товарів/послуг їх постачальнику, - протягом 15 календарних днів з дня отримання такого розрахунку коригування до податкової накладної отримувачем (покупцем).

У разі порушення таких строків застосовуються штрафні санкції згідно з цим Кодексом.

Пунктом 120-1.1 статті 120-1 ПК України встановлено, що порушення платниками податку на додану вартість граничного строку, передбаченого статтею 201 цього Кодексу, для реєстрації податкової накладної та/або розрахунку коригування до такої податкової накладної в Єдиному реєстрі податкових накладних (крім податкової накладної/розрахунку коригування, складеної на операції з постачання товарів/послуг, що звільняються від оподаткування податком на додану вартість; податкової накладної/розрахунку коригування, складеної на операції, що оподатковуються за нульовою ставкою; податкової накладної, складеної відповідно до пункту 198.5 статті 198 цього Кодексу у разі здійснення операцій, визначених підпунктами «а» - «г» цього пункту, та розрахунку коригування, складеного до такої податкової накладної; податкової накладної, складеної відповідно до статті 199 цього Кодексу, та розрахунку коригування, складеного до такої податкової накладної; податкової накладної, складеної відповідно до абзацу одинадцятого пункту 201.4 статті 201 цього Кодексу, та розрахунку коригування, складеного до такої податкової накладної) тягне за собою накладення на платника податку на додану вартість, на якого відповідно до вимог статей 192 і 201 цього Кодексу покладено обов`язок щодо такої реєстрації, штрафу в розмірі:

10 відсотків суми податку на додану вартість, зазначеної в таких податкових накладних/розрахунках коригування, - у разі порушення строку реєстрації до 15 календарних днів;

20 відсотків суми податку на додану вартість, зазначеної в таких податкових накладних/розрахунках коригування, - у разі порушення строку реєстрації від 16 до 30 календарних днів;

30 відсотків суми податку на додану вартість, зазначеної в таких податкових накладних/розрахунках коригування, - у разі порушення строку реєстрації від 31 до 60 календарних днів;

40 відсотків суми податку на додану вартість, зазначеної в таких податкових накладних/розрахунках коригування, - у разі порушення строку реєстрації від 61 до 365 календарних днів;

50 відсотків суми податку на додану вартість, зазначеної в таких податкових накладних/розрахунках коригування, - у разі порушення строку реєстрації на 366 і більше календарних днів.

З аналізу вказаних правових норм слідує, що на платника податків покладено обов`язок щодо реєстрації податкової накладної в ЄРПН у строк, встановлений податковим законодавством, а саме для податкових накладних, складених з 1 по 15 календарний день (включно) календарного місяця, - до останнього дня (включно) календарного місяця, в якому вони складені, а для податкових накладних, складених з 16 по останній календарний день (включно) календарного місяця, - до 15 календарного дня (включно) календарного місяця, наступного за місяцем, в якому вони складені.

При цьому, податкове правопорушення за несвоєчасну реєстрацію податкової накладної є вчиненим із моменту закінчення граничного терміну реєстрації податкової накладної, передбаченого пунктом 201.10 статті 201 ПК України. Строк затримки реєстрації має правове значення для визначення розміру штрафної санкції, а не для його кваліфікації.

Досліджуючи матеріали справи, судом встановлено такі обставини.

Відповідно до протоколів руху документа / звіта та пов`язаних з ним повідомлень / квитанцій (далі Протоколи), що містяться в матеріалах справи прослідковується, що спірні накладні (частково перелік наведений нижче) первинно направлені товариством:

1) від 19.07.2022 № 599 15.08.2022 о 10:29:55 (т. 1, а.с. 28);

2) від 19.07.2022 № 586 15.08.2022 о 10:29:57 (т. 1, а.с. 31);

3) від 20.07.2022 № 637 15.08.2022 о 10:29:59 (т. 1, а.с. 34);

4) від 22.07.2022 № 811 15.08.2022 о 10:23:22 (т. 1, а.с. 37);

5) від 25.07.2022 № 852 15.08.2022 о 10:30:03 (т. 1, а.с. 41);

6) від 26.07.2022 № 826 15.08.2022 о 10:30:02 (т. 1, а.с. 44);

7) від 27.07.2022 № 937 15.08.2022 о 10:30:07 (т. 1, а.с. 47);

8) від 29.07.2022 № 1136 15.08.2022 о 10:27:06 (т. 1, а.с. 50);

9) від 29.07.2022 № 1129 15.08.2022 о 10:28:25 (т. 1, а.с. 53);

10) від 29.07.2022 № 1139 15.08.2022 о 10:26:38 (т. 1, а.с. 56);

11) від 29.07.2022 № 1143 15.08.2022 о 10:26:06 (т. 1, а.с. 77);

12) від 29.07.2022 № 1144 15.08.2022 о 10:25:55 (т. 1, а.с. 59);

13) від 29.07.2022 № 1111 15.08.2022 о 10:30:08 (т. 1, а.с. 62);

14) від 25.10.2022 № 791 15.11.2022 о 14:36:20 (т. 1, а.с. 65);

15) від 27.10.2022 № 882 15.11.2022 о 14:36:20 (т. 1, а.с. 66).

Суд зауважує, що з урахуванням положень пункту 201.10 статті 201 ПК України, граничний строк реєстрації податкових накладних, складених позивачем у період з 19.07.2022 по 29.07.2022 припадає на 15.08.2022, а податкових накладних складених у період з 25.10.2022 по 27.10.2022, припадає на 15.11.2022.

Суд зауважує, що механізм внесення відомостей, що містяться у податковій накладній та/або розрахунку коригування кількісних і вартісних показників до неї, до Єдиного реєстру податкових накладних (далі - Реєстр) регламентовано Порядком ведення Єдиного реєстру податкових накладних, зареєстрованим постановою Кабінету Міністрів України від 29 грудня 2010 року №1246 (у редакції постанови Кабінету Міністрів України від 26 квітня 2017 року №341, далі Порядок №1246, зі змінами на час спірних правовідносин).

Відповідно до пунктів 2, 3 Порядку №1246 операційний день - частина дня, протягом якої здійснюються прийняття від платників податку податкових накладних та/або розрахунків коригування та реєстрація або зупинення реєстрації. Операційний день триває в робочі дні з 8-ї до 20-ї години. Технічне обслуговування та регламентні роботи, що потребують зупинки Реєстру, не проводяться протягом операційного дня, крім аварійних випадків. Якщо 15 число або останній день місяця припадають на вихідний, святковий або неробочий день, такий день вважається операційним днем.

Згідно з пунктом 4 Порядку №1246 до Реєстру вносяться відомості щодо податкових накладних та/або розрахунків коригування, які прийняті до Реєстру та підлягають реєстрації, реєстрацію яких зупинено, а також щодо яких у встановленому порядку прийнято рішення про реєстрацію або відмову у реєстрації.

Відповідно до пунктів 12, 13 Порядку №1246 після надходження податкової накладної та/або розрахунку коригування до ДПС в автоматизованому режимі здійснюється їх розшифрування та проводяться перевірки. За результатами перевірок, визначених пунктом 12 цього Порядку, формується квитанція про прийняття або неприйняття, або зупинення реєстрації податкової накладної та/або розрахунку коригування.

Пунктами 14, 15 Порядку №1246 також установлено, що квитанція в електронній формі надсилається платнику податку протягом операційного дня та є підтвердженням прийняття або неприйняття, або зупинення реєстрації податкової накладної та/або розрахунку коригування. Примірник квитанції в електронній формі зберігається в ДФС. У квитанції зазначаються дата та час її формування, реквізити податкової накладної та/або розрахунку коригування та результат перевірки. Якщо у податковій накладній та/або розрахунку коригування за результатами проведення перевірок, визначених пунктом 12 цього Порядку (крім абзацу десятого), виявлено порушення, платнику податку надсилається квитанція про неприйняття податкової накладної та/або розрахунку коригування із зазначенням причини такого неприйняття.

Одночасно положеннями пункту 201.10 статті 201 ПК України передбачено, що якщо надіслані податкові накладні/розрахунки коригування сформовано з порушенням вимог, передбачених пунктом 201.1 цієї статті та/або пунктом 192.1 статті 192 цього Кодексу, а також у разі зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування відповідно до пункту 201.16 цієї статті, протягом операційного дня продавцю/покупцю надсилається квитанція в електронному вигляді у текстовому форматі про неприйняття їх в електронному вигляді або зупинення їх реєстрації із зазначенням причин.

З системного аналізу наведених правових норм можна зробити висновок, що у

будь-якому випадку контролюючий орган протягом операційного дня зобов`язаний надіслати платнику податку одну з квитанцій: або про прийняття податкової накладної, або про її неприйняття із зазначенням відповідних причин, або зупинення реєстрації податкової накладної та/або розрахунку коригування.

Суд нагадує, що приписами пункту 201.10 статті 201 ПК України прямо передбачено, що якщо протягом операційного дня не надіслано квитанції про прийняття або неприйняття, або зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування, така податкова накладна вважається зареєстрованою в Єдиному реєстрі податкових накладних.

Отже, наведене зумовлює висновок суду, що у процедурі внесення інформації (відомостей щодо податкових накладних та розрахунків коригування) до ЄРПН є дві окремі стадії: 1) надання платником податку на додану вартість податкової накладної (розрахунку коригування); 2) прийняття/неприйняття податкової накладної (розрахунку коригування) та внесення відомостей щодо неї (нього) безпосередньо до ЄРПН.

Перша із цих стадій залежить від платника ПДВ і є результатом його дій, тоді як друга - це результат виконання роботи програмного забезпечення, що контролюється ДПС, та/або безпосередніх дій працівників ДПС, на яку (які) платник податку не має впливу.

На переконання суду, платник податків не повинен нести відповідальність за надходження на технічному рівні податкових накладних до контролюючого органу, оскільки на нього покладений лише обов`язок щодо їх надіслання до ДПС України за допомогою засобів інформаційних, телекомунікаційних, інформаційно-телекомунікаційних систем.

Суд зауважує, що відповідно до пункту 109.1 статті 109 ПК України податковими правопорушеннями є протиправні діяння (дія чи бездіяльність) платників податків, податкових агентів, та/або їх посадових осіб, а також посадових осіб контролюючих органів, що призвели до невиконання або неналежного виконання вимог, установлених цим Кодексом та іншим законодавством, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи.

Тож для вирішення питання про наявність/відсутність підстав для застосування до платника податку відповідальності за нереєстрацію/затримку реєстрації податкових накладних/розрахунків коригування до них необхідно встановити причини, що зумовили допущення такого пропуску, та перевірити, чи вчинив платник податку усі залежні від нього дії з метою належного виконання податкового обов`язку щодо своєчасної реєстрації таких документів.

Аналогічна правова позиція викладена, зокрема, у постановах Верховного Суду від 08 жовтня 2019 у справі №820/3006/17, від 21 січня 2020 року у справі №826/7925/16, від 31 січня 2020 року у справі №821/819/17.

За сталою практикою Верховного Суду, сформованою за наслідками вирішення спорів у таких правовідносинах (зокрема, у постанові Верховного Суду від 25 січня 2022 року у справі №280/1615/19), якщо затримка реєстрації податкових накладних в ЄРПН виникла не з вини платника податків, це свідчить про протиправність застосування контролюючим органом до нього штрафу за порушення граничних строків реєстрації податкових накладних.

У цій справі з наданих суду доказів направлення на реєстрацію податкових накладних, перелік яких наведено вище, зокрема з Протоколів вбачається, що позивач вчинив усі залежні від нього та достатні дії для своєчасної їх реєстрації в ЄРПН.

На думку суду, оскільки ПК України не встановлює лише одного способу подання податкових накладних і відповідно доказу, який це може підтвердити, то за такого правового регулювання спірного питання належним та допустимим доказом щодо вчасного надіслання податкової накладної для державної реєстрації може бути буд-який доказ, який підтверджує факт подання протягом операційного дня зазначених документів в електронній формі контролюючому органу з використанням електронного цифрового підпису.

Суд звертає увагу на висновок Верховного Суду у постанові від 22 листопада 2021 року у справі №160/10558/19 про те, що при розгляді справ про застосування штрафних санкцій за порушення граничних строків реєстрації податкових накладних принциповим є не дата фактичного надходження податкових накладних до ЄРПН, а дата їх відправлення виходячи з технічного способу реєстрації податкових накладних.

Також Верховний Суд у постановах від 26 червня 2018 року у справі №806/2219/16, від 22 листопада 2021 року у справі №160/10558/19, оцінюючи обставини справи щодо повторної реєстрації податкових накладних внаслідок не отримання квитанції про неприйняття первинно поданих для реєстрації податкових накладних з посиланням на пункт 201.10 статті 201 ПК України зробив висновок, що первісно подана податкова накладна вважається зареєстрованою в ЄРПН, якщо протягом операційного дня не надіслано квитанції про прийняття або неприйняття.

Беручи до уваги фактичні обставини справи, суд вважає, що граничні строки реєстрації податкових накладних, зазначених вище, товариством не порушено, адже останнім вчинено всіх належних дій з метою їх реєстрації.

Стосовно порушення строків реєстрації розрахунків коригування до податкових накладних (далі РК), суд зазначає про наступне.

Відповідно до пункту 192.1 статті 192 ПК України, якщо після постачання товарів/послуг здійснюється будь-яка зміна суми компенсації їх вартості, включаючи наступний за постачанням перегляд цін, перерахунок у випадках повернення товарів/послуг особі, яка їх надала, або при поверненні постачальником суми попередньої оплати товарів/послуг, суми податкових зобов`язань та податкового кредиту постачальника та отримувача підлягають відповідному коригуванню на підставі розрахунку коригування до податкової накладної, складеному в порядку, встановленому для податкових накладних, та зареєстрованому в Єдиному реєстрі податкових накладних.

Розрахунок коригування, складений постачальником товарів/послуг до податкової накладної, яка складена на отримувача - платника податку, підлягає реєстрації в Єдиному реєстрі податкових накладних:

постачальником (продавцем) товарів/послуг, якщо передбачається збільшення суми компенсації їх вартості на користь такого постачальника або якщо коригування кількісних та вартісних показників у підсумку не змінює суму компенсації;

отримувачем (покупцем) товарів/послуг, якщо передбачається зменшення суми компенсації вартості товарів/послуг їх постачальнику, для чого постачальник надсилає складений розрахунок коригування отримувачу.

Як вже було зауважено, пунктом 201.10 статті 201 ПК України передбачено, що для розрахунків коригування, складених постачальником товарів/послуг до податкової накладної, що складена на отримувача - платника податку, в яких передбачається зменшення суми компенсації вартості товарів/послуг їх постачальнику, строк їх реєстрації в ЄРПН становить протягом 15 календарних днів з дня отримання такого розрахунку коригування до податкової накладної отримувачем (покупцем).

Разом з цим згідно з Законом України «Про внесення змін до розділу XX "Перехідні положення" Податкового кодексу України щодо відновлення обмеження перебування грального бізнесу на спрощеній системі оподаткування» від 12.01.2023 № 2876-IX (далі Закон № 2876-IX, набув чинності 08.02.2023) внесено зміни шляхом доповнення підрозділу 2 розділу XX «Перехідні положення» ПК України, зокрема, пунктом 89 наступного змісту:

«Тимчасово, протягом дії воєнного стану в Україні, введеного Указом Президента України "Про введення воєнного стану в Україні" від 24 лютого 2022 року № 64/2022, затвердженим Законом України "Про затвердження Указу Президента України "Про введення воєнного стану в Україні" від 24 лютого 2022 року № 2102-IX, та шести місяців після місяця, в якому воєнний стан буде припинено або скасовано, реєстрація податкових накладних та/або розрахунків коригування до податкових накладних у Єдиному реєстрі податкових накладних здійснюється з урахуванням таких граничних строків:

для податкових накладних/розрахунків коригування до податкових накладних, складених з 1 по 15 календарний день (включно) календарного місяця, - до 5 календарного дня (включно) календарного місяця, наступного за місяцем, в якому вони складені;

для податкових накладних/розрахунків коригування до податкових накладних, складених з 16 по останній календарний день (включно) календарного місяця, - до 18 календарного дня (включно) календарного місяця, наступного за місяцем, в якому вони складені;

для розрахунків коригування, складених постачальником товарів/послуг до податкової накладної, що складена на отримувача - платника податку, в яких передбачається зменшення суми компенсації вартості товарів/послуг їх постачальнику, - протягом 18 календарних днів з дня отримання такого розрахунку коригування до податкової накладної отримувачем (покупцем).».

Отже, зміст наведеного дає підстави вважати, що пункт 192.1 статті 192 ПК України визначає підстави та порядок складання РК, натомість пункт 201.10 статті 201 ПК України та пункт 89 підрозділу 2 розділу XX «Перехідні положення» ПК України уточнюють процедуру реєстрації РК у певний часовий період.

Варто зазначити, що Верховний Суд у постановах від 28 квітня 2020 року у справі №810/198/16, від 3 березня 2023 року у справі № 300/1765/19 вже формував висновки щодо сфери дії статті 192 ПК України у схожих за змістом правовідносинах і указав, що отримувач має можливість зареєструвати РК за умови виконання постачальником свого обов`язку зі своєчасного надіслання складеного ним РК на зменшення суми компенсації вартості товарів/послуг отримувачу.

У постанові від 23 січня 2025 року у справі № 280/4889/24 Верховний Суд сформував правовий висновок щодо застосування пункту 201.10 статті 201 ПК України, відповідно до якого строки реєстрації РК, в яких передбачається зменшення суми компенсації вартості товарів/послуг їх постачальнику обраховуються від дня отримання такого РК до податкової накладної отримувачем (покупцем), а не від дати складання такого розрахунку.

Отже, для РК, складених постачальником товарів/послуг до податкової накладної на отримувача - платника податку, в яких передбачається зменшення суми компенсації вартості товарів/послуг їх постачальнику, відлік строку на їх реєстрацію в ЄРПН розпочинається відповідно до змісту пункту 201.10 статті 201 та пункту 89 підрозділу 2 розділу XX "Перехідні положення" ПК України саме з дня отримання РК.

Формулювання «з дня отримання», що міститься у наведених вище нормах, вказує на те, що відлік строку починається з моменту, коли РК надійшов до покупця, а не з дати його складання чи іншої події. Ці норми не містять нечітких чи умовних конструкцій, які могли б ускладнити їх розуміння чи їх застосування.

Такий підхід до правозастосування обумовлений тим, що відповідно до вищенаведених положень законодавства РК складається безпосередньо продавцем/постачальником, після чого направляється покупцю/отримувачу послуг, який здійснює його реєстрацію. Покупець не впливає на дату складання РК продавцем та на факт її надсилання, тому виправданим є підхід законодавця щодо обчислення строку реєстрації РК саме з дати їх отримання.

Оскільки РК є документом, що ініціюється та формується виключно постачальником, покупець не може нести відповідальність за затримки, які виникають до моменту отримання цього документа. Не покладає на нього такої відповідальності і чинне законодавство.

Таким чином, строк для реєстрації РК в ЄРПН має обчислюватися за приписами положень пункту 201.10 статті 201 ПК України та пункту 89 підрозділу 2 розділу XX «Перехідні положення» ПК України саме з моменту фактичного надходження РК до покупця. В іншому випадку застосування санкцій до покупця за дії, на які він об`єктивно не міг вплинути, порушує його права та створює необґрунтоване адміністративне навантаження, що суперечить меті податкового законодавства - забезпеченню справедливого та збалансованого підходу до всіх учасників правовідносин.

Аналогічний правовий підхід викладено у постанові Верховного Суду від 12 березня 2025 року у справі № 380/3834/24.

Судом встановлено, що розрахунок коригування кількісних і вартісних показників від 20.09.2022 № 54 до податкової накладної від 11.02.2022 № 3, отримано позивачем від постачальника (продавця) 17.02.2023 о 16:19:24, що підтверджується квитанцією № 1 та Протоколом (т. 1, а.с. 74, а.с. 146).

Згідно з протоколом руху документа / звіта та пов`язаних з ним повідомлень / квитанцій, ДП «Капарол Україна» направлено для реєстрації в ЄРПН розрахунок коригування від 20.09.2022 № 54 до податкової накладної від 11.02.2022 (т. 1, а.с. 72) 20.02.2023 о 09:55:51 (т. 1, а.с. 74).

Наведене, зумовлює висновок суду про відсутність обставини порушення позивачем граничних строків реєстрації такого розрахунку в ЄРПН, що свідчить про протиправність застосування контролюючим органом у наведеній частині штрафних санкції.

Також судом встановлено, що розрахунок коригування від 07.08.2023 № 24 до податкової накладної від 07.08.2023 № 7 (т. 1, а.с. 69-70) отримано позивачем від продавця 18.09.2023 о 08:37:46 та відповідно до протоколу руху документа / звіта та пов`язаних з ним повідомлень / квитанцій, ДП «Капарол Україна» направлено для реєстрації такий розрахунок 20.09.2023 о 09:14:20.

Окреслене підтверджує дотримання ДП «Капарол Україна» граничних термінів реєстрації такого розрахунку в ЄРПН і, як наслідок безпідставність застосування контролюючим органом штрафних санкцій у цій частині.

Відповідно до частини 1 статті 72 КАС України доказами в адміністративному судочинстві є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Частиною 1 статті 77 КАС України передбачено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення.

Згідно з частиною 2 статті 77 КАС України в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Положеннями частини 1 статті 90 КАС України встановлено, що суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні.

Відповідно до частини 2 статті 2 КАС України у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: 1) на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; 2) з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; 3) обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); 4) безсторонньо (неупереджено); 5) добросовісно; 6) розсудливо; 7) з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; 8) пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); 9) з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення;10) своєчасно, тобто протягом розумного строку.

Отже, виходячи із заявлених позовних вимог, системного аналізу положень чинного законодавства України та доказів, зібраних у справі, суд дійшов висновку про не відповідність спірного рішення критеріям, які визначені частиною 2 статті 2 КАС України, з огляду на що спірне рішення є протиправним та такими, що підлягає скасуванню, а адміністративний позов задоволенню.

Відповідно до частини 1 статті 143 КАС України суд вирішує питання щодо судових витрат у рішенні, постанові або ухвалі.

Згідно з частиною 1 статті 139 КАС України при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.

Відповідно до платіжної інструкції № 741 позивачем сплачено судовий збір в розмірі 3028 грн (т. 1, а.с. 83).

Зважаючи на те, що адміністративний позов підлягає задоволенню, сплачений позивачем судовий збір у сумі 3028,00 грн підлягає стягненню на користь товариства за рахунок бюджетних асигнувань відповідача.

Керуючись статтями 242-246, 249, 250, 255 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

в и р і ш и в:

1. Адміністративний позов задовольнити.

2. Визнати протиправним та скасувати податкове повідомлення-рішення Головного управління ДПС у м. Києві від 08.03.2024 № 177480413 в частині застосування штрафних санкцій в розмірі 6 611,10 грн. (шість тисяч шістсот одинадцять грн. 10 коп).

3. Стягнути за рахунок бюджетних асигнувань Головного управління ДПС у м. Києві (04116, м. Київ, вул. Шолуденка, б. 33/19, код ЄДРПОУ ВП: 44116011) на користь Дочірнього підприємства «Капарол Україна» (04112, м. Київ, вул. О. Теліги, б. 6, корп. літера «З», ) судовий збір в розмірі 3 028,00 грн (три тисячі двадцять вісім грн 00 коп.).

Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті апеляційного провадження чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається до Шостого апеляційного адміністративного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

У разі оголошення судом лише вступної та резолютивної частини рішення, або розгляду справи в порядку письмового провадження, апеляційна скарга подається протягом тридцяти днів з дня складення повного тексту рішення.

Суддя Кушнова А.О.