Справа № 620/10333/25
Суддя: Оксана ТИХОНЕНКО
Дата ухвалення: 2025-11-20 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ЧЕРНІГІВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

20 листопада 2025 року Чернігів Справа № 620/10333/25

Чернігівський окружний адміністративний суд в складі головуючої судді Тихоненко О.М., розглянувши в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін адміністративну справу за позовом Чернігівської окружної прокуратури до Товариства з обмеженою відповідальністю Профітекс Україна, треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору: Головне управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Чернігівській області та Управління з питань надзвичайних ситуацій та цивільного захисту населення Чернігівської міської ради про визнання протиправною бездіяльності та зобов`язання вчинити певні дії,

У С Т А Н О В И В:

Чернігівська окружна прокуратура (далі - позивач) за допомогою системи «Електронний суд» звернулась до суду з адміністративним позовом до Товариства з обмеженою відповідальністю Профітекс Україна (далі ТОВ Профітекс Україна, відповідач), треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору: Головне управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Чернігівській області та Управління з питань надзвичайних ситуацій та цивільного захисту населення Чернігівської міської ради, в якому просить:

визнати протиправною бездіяльність Товариства з обмеженою відповідальністю Профітекс Україна (14007, м. Чернігів, вул. Кільцева, буд. 19г, ) щодо приведення у стан готовності захисну споруду цивільного захисту сховище із обліковим номером 95333, площею 68 кв.м, місткістю 100 осіб, що знаходиться за адресою: м. Чернігів, вул. Кільцева, 19, з метою використання захисної споруди цивільного захисту за призначенням у відповідності до Вимог щодо утримання та експлуатації захисних споруд цивільного захисту, затверджених наказом МВС України № 579 від 09.07.2018;

зобов`язати Товариство з обмеженою відповідальністю Профітекс Україна (14007, м. Чернігів, вул. Кільцева, буд. 19г, ) привести у стан готовності захисну споруду цивільного захисту сховище із обліковим номером 95333, площею 68 кв.м, місткістю 100 осіб, що знаходиться за адресою: м. Чернігів, вул. Кільцева, 19, з метою використання захисної споруди цивільного захисту за призначенням у відповідності до Вимог щодо утримання та експлуатації захисних споруд цивільного захисту, затверджених наказом МВС України № 579 від 09.07.2018.

В обґрунтування своїх вимог позивачем зазначено, що невжиття визначених законодавством заходів з метою приведення сховища до стану готовності, суперечить інтересам держави у сфері підготовки країни до оборони в умовах воєнного стану та захисту життя людини.

Ухвалою Чернігівського окружного адміністративного суду від 16.09.2025 прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито провадження у справі в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін та проведення судового засідання за наявними у справі матеріалами в електронній формі. Ухвалою суду сторонам надано термін для подачі відзиву на позовну заяву, відповіді на відзив та заперечень.

Відповідачем подано відзив на позов, в якому просить відмовити позивачу у задоволенні позовних вимог повністю та зазначає, що органи місцевого самоврядування та , як суб`єкти публічного права, мають право звертатися до адміністративного суду для захисту прав та інших публічних інтересів, якщо вважають, що ці інтереси порушено, оскільки Управління з питань надзвичайних ситуацій та цивільного захисту Чернігівської міської ради є виконавчим органом Чернігівської міської ради. Також вказує, що фінансування робіт з приведення захисної споруди у готовність не може бути повністю покладене виключно на приватного балансоутримувача. Крім того, позивач посилається на акти перевірок які були проведені, проте вони лише фіксують стан обстежуваної споруди на момент її перевірки. Вони не містять висновку, про причини, що саме бездіяльність відповідача призвела до недоліків. Додані до адміністративного позову акти не є доказом який підтверджує бездіяльність відповідача, а лише висновком про поточний стан споруди цивільного захисту.

Позивачем подана відповідь на відзив, в якій зазначені аналогічні обставини, викладені в позові.

Відповідачем подані заперечення, в яких зазначено аналогічні обставини, викладені у відзиві.

Треті особи правом подання пояснень не скористались.

Розглянувши подані документи і матеріали, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, судом встановлено наступне.

Як слідує з матеріалів справи за адресою: м. Чернігів, вул. Кільцева, 19, знаходиться захисна споруда цивільного захисту сховище із обліковим номером 95333, загальною площею 68 кв.м, місткістю 100 осіб, яке призначено для укриття населення.

Відповідно до паспорту сховища № 95333 від 02.07.2015 балансоутримувачем захисної споруди є ТОВ «Профітекс Україна».

Разом з тим, в умовах військової агресії проти України, сховище № 95333 не приведено у стан готовності до використання за призначенням.

Так, 09.04.2024 комісією у складі працівників Чернігівського районного управління ГУ ДСНС України у Чернігівській області, Чернігівської міської ради, Чернігівського районного управління поліції ГУНП в Чернігівській області проведено оцінку стану готовності сховища № 95333.

За результатами комісійного обстеження складено Акт оцінки стану готовності захисної споруди цивільного захисту сховища № 95333, відповідно до якого захисну споруду оцінено як «не готову» до використання за призначенням та надано наступні рекомендації: провести ремонтні роботи та технічне обслуговування систем життєзабезпечення (каналізації, опалення, вентиляції, водопостачання); забезпечити сховище первинними засобами пожежогасіння, які розмістити на пожежному щиті та робочим інструментом; забезпечити сховище вимірювальними приладами; забезпечити сховище баками (ємностями) для питної води; поновити ведення документації для сховища, у якій відобразити відомості про терміни і результати проведених оглядів, обстежень та випробувань, проведених технічних обслуговувань, поточних та капітальних ремонтів; загальний стан захисної споруди привести у відповідності до Вимог щодо утримання та експлуатації захисних споруд цивільного захисту, затверджених наказом МВС України від 09.07.2018 № 579.

Окрім того, відповідно до вимог законодавства комісія зобов`язала балансоутримувача надати до Чернігівського районного управління ГУ ДСНС України у Чернігівській області інформацію щодо організації виконання рекомендацій у термін до 09.06.2024, з поданням паспорта та облікової картки захисної споруди нового зразка.

Позивач вказує, що виявлені під час обстеження порушення стали наслідком тривалої та протиправної бездіяльності власника захисної споруди ТОВ «Профітекс Україна» щодо усунення порушень під час використання захисної споруди, які виявлено за результатами попередніх комісійних обстежень сховища № 95333 (від 16.10.2023; від 23.01.2024), в частині додержання вимог законодавства України у сфері використання та забезпечення функціонування об`єктів цивільного захисту (захисних споруд).

Так, вищевказані порушення встановлені за результатами попередніх перевірок сховища № 95333, що підтверджується наступним: Актом оцінки стану готовності захисної споруди від 16.10.2023, згідно якого сховище № 95333 оцінюється як «не готове» до використання за призначенням (рекомендації комісії щодо приведення захисної споруди у готовність до використання за призначенням: документацію та загальний стан захисної споруди привести у відповідність до Вимог щодо утримання та експлуатації захисних споруд цивільного захисту, затверджених наказом МВС України від 09.07.2018 № 579, а саме: забезпечити сховище захисно-герметичними (герметичними) дверима, проти вибуховими пристроями, системою вентиляції, системою регенерації повітря, безнапірними баками для питної води, системою зв`язку та оповіщення, вимірювальними приладами, робочим інструментом формування з обслуговування захисної споруди, укомплектувати первинними засобами пожежогасіння). Відповідно до вимог законодавства інформацію щодо організації виконання рекомендацій комісії у термін до 10.11.2023 слід подати до Чернігівського районного управління ГУ ДСНС України у Чернігівській області; Актом оцінки стану готовності захисної споруди від 23.01.2024, згідно якого сховище № 95333 оцінюється як «не готове» до використання за призначенням (рекомендації комісії щодо приведення захисної споруди у готовність до використання за призначенням: провести ремонтні роботи та технічне обслуговування систем життєзабезпечення (каналізації, опалення, вентиляції, водопостачання); забезпечити сховище первинними засобами пожежогасіння, які розмістити на пожежному щиті та робочим інструментом; забезпечити сховище вимірювальними приладами; забезпечити сховище баками (ємностями) для питної води; поновити ведення документації для сховища, у якій відобразити відомості про терміни і результати проведених оглядів, обстежень та випробувань, проведених технічних обслуговувань, поточних та капітальних ремонтів; загальний стан захисної споруди привести у відповідності до Вимог щодо утримання та експлуатації захисних споруд цивільного захисту, затверджених наказом МВС України від 09.07.2018 № 579). Відповідно до вимог законодавства інформацію щодо організації виконання рекомендацій комісії у термін до 25.03.2025 слід подати до Чернігівського районного управління ГУ ДСНС України у Чернігівській області.

Акти оцінки стану готовності від 16.10.2023 та 09.04.2024 підписані безпосередньо керівником балансоутримувача захисної споруди Глонь В. без зауважень. Результати перевірок проведені контролюючим органом та виявлені порушення, не оскаржувалися.

З листа Чернігівського районного управління ГУ ДСНС України у Чернігівській області № 70-13-01-3204/70-13 від 15.08.2025 вбачається, що від балансоутримувача до Управління не надходила жодна інформація щодо усунення виявлених порушень вимог законодавства у сфері утримання захисної споруди, які зазначені в актах оцінки стану готовності захисної споруди.

Відповідно до актів від 04.07.2024 та від 17.12.2024 керівник об`єкту відмовився допускати на територію підприємства контролюючий орган для обстеження захисної споруди цивільного захисту щодо подальшого використання за призначенням.

Оскільки балансоутримувач вказаного укриття не вжив заходів щодо приведення його у готовність до використання за призначенням, прокурор звернувся до суду з відповідним позовом.

Даючи правову оцінку обставинам вказаної справи, суд зважає на таке.

Спір у даній справі стосується бездіяльності відповідача, на балансі якого перебуває захисна споруда цивільного захисту, яка упродовж тривалого проміжку часу не готова до використання за призначенням, що призводить до загрози життю та здоров`ю населення, в умовах бойових дій/ракетних атак на території України.

Відповідно до частини другої статті 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Указом Президента України від 24.02.2022 №64/2022, у зв`язку з військовою агресією держави-терориста російської федерації проти України, на підставі пропозиції Ради національної безпеки і оборони України, відповідно до пункту 20 частини 1 статті 106 Конституції України, Закону України Про правовий режим воєнного стану постановлено ввести в Україні воєнний стан із 05 години 30 хвилин 24 лютого 2022 року строком на 30 діб, який неодноразово продовжувався та триває і до нині.

Відповідно до пункту 3 статті 131-1 Конституції України, в Україні діє прокуратура, яка серед іншого, здійснює представництво інтересів держави в суді у виключних випадках і в порядку, що визначені законом.

Згідно зі статтею 46 КАС України сторонами в адміністративному процесі є позивач та відповідач. Позивачем в адміністративній справі можуть бути громадяни України, іноземці чи особи без громадянства, підприємства, установи, організації (юридичні особи), суб`єкти владних повноважень. Відповідачем в адміністративній справі є суб`єкт владних повноважень, якщо інше не встановлено цим Кодексом.

Згідно з частинами третьою-п`ятою статті 53 КАС України у визначених законом випадках прокурор звертається до суду з позовною заявою, бере участь у розгляді справ за його позовами, вступає за своєю ініціативою у справу, провадження у якій відкрито за позовом іншої особи, до початку розгляду справи по суті, подає апеляційну, касаційну скаргу, заяву про перегляд судового рішення за нововиявленими або виключними обставинами.

Прокурор, який звертається до суду в інтересах держави, в позовній чи іншій заяві, скарзі обґрунтовує, в чому полягає порушення інтересів держави, необхідність їх захисту, визначені законом підстави для звернення до суду прокурора, а також зазначає орган, уповноважений державою здійснювати відповідні функції у спірних правовідносинах.

У разі відкриття провадження за позовною заявою, поданою прокурором в інтересах держави в особі органу, уповноваженого здійснювати функції держави у спірних правовідносинах, зазначений орган набуває статусу позивача. У разі відсутності такого органу або відсутності у нього повноважень щодо звернення до суду прокурор зазначає про це в позовній заяві і в такому разі прокурор набуває статусу позивача.

Отже, прокурор у визначених законом випадках наділений повноваженнями здійснювати представництво інтересів держави або конкретної особи шляхом звернення до суду з позовом, якщо таке представництво належним чином обґрунтоване.

Виключними випадками, за умови настання яких прокурор може здійснювати представництво інтересів держави в суді, є порушення або загроза порушення інтересів держави. Ключовим для застосування цієї норми є поняття "інтерес держави".

У Рішенні Конституційного Суду України від 8 квітня 1999 року №3-рп/99 Конституційний Суд України, з`ясовуючи поняття "інтереси держави" висловив міркування, згідно з яким інтереси держави відрізняються від інтересів інших учасників суспільних відносин. В основі перших завжди є потреба у здійсненні загальнодержавних (політичних, економічних, соціальних та інших) дій, програм, спрямованих на захист суверенітету, територіальної цілісності, державного кордону України, гарантування її державної, економічної, інформаційної, екологічної безпеки, охорону землі як національного багатства, захист прав усіх суб`єктів права власності та господарювання тощо (пункт 3).

Інтереси держави можуть збігатися повністю, частково або не збігатися зовсім з інтересами державних органів, державних підприємств та організацій чи з інтересами господарських товариств з часткою державної власності у статутному фонді. Проте, держава може вбачати свої інтереси не тільки в їх діяльності, але й в діяльності приватних підприємств, товариств.

Отже, системне тлумачення вказаних приписів дозволяє дійти висновку, що стаття 53 КАС України вимагає вказувати в адміністративному позові, скарзі чи іншому процесуальному документі докази на підтвердження підстав заявлених позовних вимог із зазначенням, у чому саме полягає порушення інтересів держави, та обставини, що зумовили необхідність їх захисту прокурором.

Пунктом 2 частини першої статті 2 Закону України від 14 жовтня 2014 року №1697-VII "Про прокуратуру" (далі - "Закон України "Про прокуратуру") визначено, що на прокуратуру покладається функція представництва інтересів громадянина або держави в суді у випадках, визначених цим Законом.

Згідно із частиною третьою статті 23 указаного Закону прокурор здійснює представництво в суді законних інтересів держави у разі порушення або загрози порушення інтересів держави, якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження, а також у разі відсутності такого органу. Наявність таких обставин обґрунтовується прокурором у порядку, передбаченому частиною четвертою цієї статті.

Водночас інтереси держави, у тому числі, охоплюють інтереси жителів територіальної громади, оскільки відповідно до статті 3 Конституції України людина, її життя і здоров`я, честь і гідність, недоторканність і безпека визнаються в Україні найвищою соціальною цінністю.

Інтереси держави можуть збігатися повністю, частково або не збігатися зовсім з інтересами державних органів, державних підприємств та організацій.

Із врахуванням того, що "інтереси держави" є оціночним поняттям, прокурор чи його заступник у кожному конкретному випадку самостійно визначає з посиланням на законодавство, на підставі якого подається позов, в чому саме відбулося чи може відбутися порушення матеріальних або інших інтересів держави, обґрунтовує у позовній заяві необхідність їх захисту та зазначає орган, уповноважений державою здійснювати відповідні функції у спірних відносинах (пункт 4 мотивувальної частини рішення Конституційного Суду України від 08.04.1999 №3-рп/99).

"Інтереси держави" охоплюють широке і водночас чітко не визначене коло законних інтересів, які не піддаються точній класифікації, а тому їх наявність повинна бути предметом самостійної оцінки суду у кожному випадку звернення прокурора з позовом. Надмірна формалізація "інтересів держави", особливо у сфері публічних правовідносин, може призвести до необґрунтованого обмеження повноважень прокурора на захист суспільно значущих інтересів там, де це дійсно потрібно.

Аналіз положень частини третьої статті 23 Закону України "Про прокуратуру" дає підстави стверджувати, що прокурор може представляти інтереси держави в суді лише у двох випадках:

(1) якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження;

(2) у разі відсутності такого органу.

У першому випадку прокурор набуває право на представництво, якщо відповідний суб`єкт владних повноважень не здійснює захисту або здійснює неналежно.

"Не здійснення захисту" виявляється в усвідомленій пасивній поведінці уповноваженого суб`єкта владних повноважень - він усвідомлює порушення інтересів держави, має відповідні повноваження для їх захисту, але всупереч цим інтересам за захистом до суду не звертається.

"Здійснення захисту неналежним чином" виявляється в активній поведінці (сукупності дій та рішень), спрямованій на захист інтересів держави, але яка є неналежною.

"Неналежність" захисту може бути оцінена з огляду на встановлений порядок захисту інтересів держави, який серед іншого включає досудове з`ясування обставин порушення інтересів держави, обрання способу їх захисту та ефективне здійснення процесуальних прав позивача.

Суд звертає увагу на те, що захищати інтереси держави повинні насамперед відповідні суб`єкти владних повноважень, а не прокурор. Щоб інтереси держави не залишилися незахищеними, прокурор виконує субсидіарну роль, зокрема, замінює відповідного суб`єкта владних повноважень в судовому провадженні у разі, якщо той всупереч закону не здійснює захисту або робить це неналежно. У кожному такому випадку прокурор повинен навести, а суд перевірити, причини, які перешкоджають захисту інтересів держави належним суб`єктом і які є підставами для звернення прокурора до суду.

Прокурор не може вважатися альтернативним суб`єктом звернення до суду і замінювати належного суб`єкта владних повноважень, який може і бажає захищати інтереси держави.

Такий висновок узгоджується з правовою позицією, викладеною Верховним Судом у постановах від 25 квітня 2018 року у справі №806/1000/17, від 19 липня 2018 року у справі №822/1169/17, від 13 травня 2021 року у справі №806/1001/17 та Великою Палатою Верховного Суду від 13 лютого 2019 року у справі №826/13768/16, від 26 травня 2020 року у справі №912/2385/18.

Своє право на звернення до суду з цим позовом прокурор обґрунтовує тим, що протиправною бездіяльністю відповідача у сфері цивільного захисту населення порушено інтереси держави і територіальної громади та відсутністю уповноваженого органу, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження.

Щодо твердження прокурора про відсутність у Державної служби України з надзвичайних ситуацій та її територіальних органів права на звернення до адміністративного суду із цим позовом, суд зазначає таке.

Пунктом 1 "Положення про Державну службу України з надзвичайних ситуацій", затвердженого постановою КМ України від 16 грудня 2015 року №1052 (далі - "Положення №1052") встановлено, що Державна служба України з надзвичайних ситуацій (ДСНС) є центральним органом виконавчої влади, діяльність якого спрямовується і координується Кабінетом Міністрів України через Міністра внутрішніх справ і який реалізує державну політику у сфері цивільного захисту, захисту населення і територій від надзвичайних ситуацій та запобігання їх виникненню, ліквідації наслідків надзвичайних ситуацій, рятувальної справи, гасіння пожеж, пожежної та техногенної безпеки, діяльності аварійно-рятувальних служб, а також гідрометеорологічної діяльності.

Згідно із пунктом 3 Положення №1052 основними завданнями ДСНС є:

1) реалізація державної політики у сфері цивільного захисту, захисту населення і територій від надзвичайних ситуацій, запобігання їх виникненню, ліквідації наслідків надзвичайних ситуацій, рятувальної справи, гасіння пожеж, пожежної та техногенної безпеки, діяльності аварійно-рятувальних служб, а також гідрометеорологічної діяльності;

2) здійснення державного нагляду (контролю) за додержанням і виконанням вимог законодавства у сфері цивільного захисту, пожежної та техногенної безпеки, діяльності аварійно-рятувальних служб.

Відповідно до пункту 4 Положення №1052 ДСНС відповідно до покладених на неї завдань, зокрема:

- здійснює заходи щодо створення, утримання та реконструкції фонду захисних споруд цивільного захисту, ведення їх обліку, забезпечує разом з відповідними органами та підрозділами цивільного захисту, місцевими держадміністраціями здійснення контролю за готовністю зазначених споруд до використання за призначенням;

- здійснює заходи щодо впровадження інженерно-технічних заходів цивільного захисту, готує пропозиції щодо віднесення населених пунктів та об`єктів національної економіки до груп (категорій) із цивільного захисту;

- організовує і здійснює державний нагляд (контроль) за додержанням вимог законів та інших нормативно-правових актів з питань техногенної та пожежної безпеки, цивільного захисту міністерствами, іншими центральними органами виконавчої влади, Радою міністрів Автономної Республіки Крим, місцевими держадміністраціями, іншими державними органами та органами місцевого самоврядування, суб`єктами господарювання;

- складає акти перевірок, видає приписи, постанови, розпорядження про усунення порушень вимог законодавства у сфері цивільного захисту, пожежної та техногенної безпеки, а в разі встановлення порушень, що створюють загрозу життю та здоров`ю людей, звертається безпосередньо та через територіальні органи до адміністративного суду щодо застосування заходів реагування у вигляді повного або часткового зупинення до повного усунення порушень вимог законодавства у сфері цивільного захисту, пожежної та техногенної безпеки роботи підприємств, окремих виробництв, виробничих дільниць, агрегатів, експлуатації будівель, об`єктів, споруд, цехів, дільниць, окремих приміщень, а також машин, механізмів, устаткування, транспортних засобів, зупинення проведення робіт, у тому числі будівельно-монтажних, випуску та реалізації пожежонебезпечної продукції, систем та засобів протипожежного захисту;

- застосовує адміністративно-господарські санкції за порушення вимог законодавства у сфері цивільного захисту, пожежної та техногенної безпеки.

Законом України "Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо розмежування повноважень між центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у сфері цивільного захисту, та центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері цивільного захисту" від 21 квітня 2021 року №2228-IX із Кодексу цивільного захисту України виключено статтю 67 "Повноваження центрального органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки".

Одночасно, указаним Законом Кодекс цивільного захисту України доповнено статтею 17-1 "Повноваження центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері цивільного захисту", згідно з пунктами 16, 48, 51 якої такий суб`єкт владних повноважень:

- реалізує державну політику з питань створення, утримання та реконструкції фонду захисних споруд цивільного захисту, ведення обліку таких споруд;

- звертається до адміністративного суду щодо застосування заходів реагування у вигляді повного або часткового зупинення до повного усунення порушень вимог законодавства з питань пожежної та техногенної безпеки роботи підприємств, окремих виробництв, виробничих дільниць, експлуатації будівель, об`єктів, споруд, цехів, дільниць, а також машин, механізмів, устаткування, транспортних засобів, зупинення проведення робіт, у тому числі будівельно-монтажних, випуску і реалізації пожежонебезпечної продукції, систем та засобів протипожежного захисту, надання послуг, у разі якщо такі порушення створюють загрозу життю та/або здоров`ю людей;

- перевіряє стан дотримання вимог законодавства у сфері цивільного захисту та складає відповідні акти.

Пізніше, Законом України "Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо перших кроків дерегуляції бізнесу шляхом страхування цивільної відповідальності" від 6 жовтня 2022 року пункт 48 частини другої статті 17-1 Кодексу цивільного захисту змінено та викладено у такій редакції:

"…48) звертається до адміністративного суду щодо допущення уповноважених посадових осіб до проведення планових або позапланових перевірок (у разі їх недопущення з підстав інших, ніж передбачені Законом України "Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності"), а також щодо застосування заходів реагування у вигляді повного або часткового зупинення до повного усунення порушень вимог законодавства з питань пожежної та техногенної безпеки роботи підприємств, окремих виробництв, виробничих дільниць, експлуатації будівель, об`єктів, споруд, цехів, дільниць, а також машин, механізмів, устаткування, транспортних засобів, зупинення проведення робіт, у тому числі будівельно-монтажних, випуску і реалізації пожежонебезпечної продукції, систем та засобів протипожежного захисту, надання послуг, у разі якщо такі порушення створюють загрозу життю та/або здоров`ю людей, з інших підстав, визначених законом."

Суд зазначає, що на відміну від попередньої редакції, законодавець у чинній редакції пункту 48 частини другої статті 17-1 Кодексу цивільного захисту, передбачив право на звернення до суду цього органу також і з інших підстав, визначених законом.

Аналіз цього положення дає змогу зробити висновок про те, що коло правовідносин, у яких територіальний орган ДСНС може бути позивачем, хоча і розширилось, тобто перестало бути виключним, проте потребує чіткої кореляції із положенням закону, який би передбачив відповідний випадок, за якого ДСНС може подати до суду позовну заяву. Іншими словами, у чинній редакції пункту 48 частини другої статті 17-1 Кодексу цивільного захисту окреслена прив`язка правової підстави звернення до суду із нормою закону, і лише за її наявності ДСНС може набути статусу позивача.

Аналіз чинних законодавчих положень щодо обсягу повноважень ДСНС дає змогу дійти висновку, що законодавець у відповідних профільних нормативно-правових актах не наділив ДСНС правом на звернення до суду із позовом щодо приведення у стан готовності захисних споруд та відповідно правом на оскарження бездіяльності балансоутримувачів щодо допущеного неналежного стану таких захисних споруд.

Таких висновків дійшов Верховний Суд, зокрема, у постановах від 26 березня 2025 року у справі № 340/3544/24, від 23 січня 2025 року у справі №520/16197/23, від 24 січня 2025 року у справах №520/13228/23, №520/30126/23, №400/9970/23, від 6 лютого 2025 року у справах №280/7883/23, №160/18617/23, №320/11439/22 та ін., обставини яких є подібними з обставинами цієї справи, і в силу частини третьої статті 341 КАС України суд вважає за потрібне застосувати правові висновки, викладені у наведених постановах, до спірних правовідносин.

Суд, беручи до уваги наведені прокурором обґрунтування підстав позову, вважає, що у цьому конкретному випадку звернення прокурора до суду у порядку адміністративного судочинства має на меті захист суспільного інтересу територіальної громади, який збігається з інтересом держави, а тому за відсутності державного органу, уповноваженого на звернення з відповідним позовом до суду, позивач діє відповідно до вимог статті 53 Кодексу адміністративного судочинства України та частини третьої статті 23 Закону України "Про прокуратуру".

Відповідно до статті 2 Закону України "Про оборону України" оборона України базується на готовності та здатності органів державної влади, усіх складових сектору безпеки і оборони України, органів місцевого самоврядування, єдиної державної системи цивільного захисту, національної економіки до переведення, при необхідності, з мирного на воєнний стан та відсічі збройній агресії, ліквідації збройного конфлікту, а також готовності населення і території держави до оборони.

Згідно статті 3 Закону України "Про оборону України" підготовка держави до оборони в мирний час, серед іншого, включає: забезпечення готовності органів державної влади, органів місцевого самоврядування, єдиної державної системи цивільного захисту об`єктів критичної інфраструктури до виконання завдань цивільного захисту в особливий період, зокрема у воєнний час, з урахуванням норм міжнародного гуманітарного права.

Відповідно до пункту 14 частини першої статті 2 Кодексу цивільного захисту України захисні споруди цивільного захисту - інженерні споруди, призначені для захисту населення від впливу небезпечних факторів, що виникають внаслідок надзвичайних ситуацій, воєнних дій або терористичних актів. До захисних споруд цивільного захисту належать сховища та протирадіаційні укриття, а також споруди подвійного призначення.

Пунктом 2 частини першої статті 21 Кодексу цивільного захисту України передбачено, що громадяни України мають право на забезпечення засобами колективного та індивідуального захисту та їх використання.

Згідно із частиною четвертою статті 32 Кодексу цивільного захисту України для вирішення питань щодо укриття категорій населення, визначених частиною третьою цієї статті, центральні органи виконавчої влади, інші органи державної влади, Рада міністрів Автономної Республіки Крим, місцеві державні адміністрації, органи місцевого самоврядування, суб`єкти господарювання та інші юридичні особи завчасно створюють фонд захисних споруд цивільного захисту.

Потреба у фонді захисних споруд цивільного захисту визначається із розрахунку необхідності укриття всіх категорій населення за місцем роботи та за місцем проживання, а також інших категорій населення за місцем тимчасового перебування, у визначених законодавством випадках.

Відповідно до пунктів 1, 2 Розділу II "Вимог щодо утримання та експлуатації захисних споруд цивільного захисту", затверджених наказом Міністерства внутрішніх справ України від 09.07.2018 №579 (далі Вимоги), споруди фонду захисних споруд мають утримуватися та експлуатуватися у стані, що дозволяє привести їх у готовність до використання за призначенням у визначені законодавством терміни. Під час експлуатації захисних споруд не допускається виконання заходів, що знижують їх захисні властивості, надійність та безпеку.

Балансоутримувач, відповідно до норм цих Вимог, забезпечує утримання, контроль за станом, проведення перевірок, технічного обслуговування, поточних та капітальних ремонтів конструктивних елементів, спеціального обладнання, інженерних мереж та систем життєзабезпечення захисних споруд під час усього періоду використання сховищ у режимі ПРУ (пункт 6 Розділу VIII Вимог).

Відповідно до пункту 1, 2 глави 2 розділу VI Вимог для забезпечення готовності захисних споруд до використання за призначенням їх балансоутримувачі здійснюють оцінку стану їх готовності, організовують періодичні огляди стану захисних споруд, перевірку працездатності їх основного обладнання, планують і проводять технічне обслуговування обладнання та систем життєзабезпечення захисних споруд.

Оцінка стану готовності захисних споруд (далі - оцінка стану готовності) здійснюється щороку з метою виявлення недоліків у стані утримання та експлуатації захисних споруд, передбачення заходів щодо приведення захисної споруди в готовність до використання за призначенням. Крім того, оцінка стану готовності здійснюється в таких випадках:

у разі проведення технічної інвентаризації захисної споруди як об`єкта нерухомого майна;

у разі підготовки пропозицій щодо подальшого використання захисної споруди;

після пожеж, аварій, катастроф та інших надзвичайних ситуацій, що могли негативно вплинути на технічний стан захисної споруди;

у разі здійснення ДСНС заходів державного нагляду (контролю) за станом готовності захисних споруд відповідно до Закону України "Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності" (далі - нагляд).

За результатами оцінки стану готовності складається акт оцінки стану готовності захисної споруди цивільного захисту за формою, згідно з додатком 11 до цих Вимог. Результати оцінки стану готовності, отримані під час нагляду, враховуються під час складання документів (актів, приписів) за його результатами (пункт 4 глави 2 Розділу VI Вимог).

Пунктами 5, 6 глави 2 розділу VI Вимог визначено, що залучення фахівців структурних підрозділів із питань цивільного захисту міністерств, інших центральних органів виконавчої влади, Ради міністрів Автономної Республіки Крим, місцевих державних адміністрацій та органів місцевого самоврядування, органів і підрозділів ДСНС до оцінки стану готовності, проведення інших обстежень захисних споруд (за винятком оцінки стану готовності під час нагляду) здійснюється за зверненням балансоутримувача. Про проведення перевірки працездатності обладнання захисних споруд, їх оглядів та оцінки стану готовності робиться запис у журналі перевірки сховища (протирадіаційного укриття), форму якого наведено в додатку 12 до цих Вимог.

Відповідно до пункту 8 глави 2 Розділу VI Вимог під час оцінки стану готовності перевіряються:

загальний стан приміщень, входів, оголовків аварійних виходів, гідроізоляції, повітрозабірних і витяжних каналів, обвалування окремо розташованих і підсипки покриття у вбудованих захисних спорудах, покрівлі та бічних поверхонь гірничих виробок, кріплень і захисно-герметичних перемичок (зовнішнім оглядом);

двері (ворота, ставні), механізми задраювання, захисні пристрої, системи вентиляції, водопостачання, каналізації, електропостачання, зв`язку, автоматики та іншого інженерного обладнання (випробуванням на працездатність);

температура і відносна вологість повітря всередині захисної споруди;

наявність і стан засобів пожежогасіння;

герметичність захисної споруди, справність ДЕС, експлуатація в режимі захисної споруди протягом 6 годин з перевіркою роботи в режимі чистої вентиляції і фільтровентиляції (у сховищах).

За результатами оцінки стану готовності захисну споруду може бути визнано як готову, обмежено готову або неготову до використання за призначенням. Захисна споруда вважається обмежено готовою або неготовою, якщо вона має хоча б один із недоліків, зазначених в основних недоліках в утриманні захисних споруд, що погіршують стан їх готовності, наведених у додатку 13 до цих Вимог. У разі відсутності таких недоліків захисна споруда вважається готовою до використання за призначенням (пункт 9 глави 2 Розділу VI Вимог).

Таким чином, утримання захисних споруд цивільного захисту у готовності до використання за призначенням покладається на суб`єктів господарювання, на балансі яких вони перебувають, за рахунок власних коштів, що передбачено пунктом 8 статті 32 Кодексу цивільного захисту України та пунктом 9 Порядку створення, утримання фонду захисних споруд цивільного захисту та ведення його обліку, затвердженого Постановою Кабінету Міністрів України від 10.03.2017 №138.

Разом з тим, згідно з актами оцінки стану готовності захисної споруди цивільного захисту №95333 стан готовності укриття оцінюється як не готове до використання за призначенням.

Суд наголошує, що відповідач, як балансоутримувач захисної споруди цивільного захисту №95333, не позбавлене можливості звернення до органів і підрозділів ДСНС щодо оцінки стану готовності, проведення інших обстежень захисних споруд, для належного виконання обов`язку покладеного на останнього.

Водночас відповідач не надав до суду належних доказів, що захисна споруда цивільного захисту №95333 за результатом оцінки стану готовності визнана готовою до використання за призначенням.

Щодо посилань відповідача, що в доданих до позову актах оцінки стану готовності захисної споруди цивільного захисту від 16.10.2023, від 23.01.2024 та від 09.04.2024 наявна інформація про проведення оцінки стану готовності захисної споруди цивільного захисту у іншої юридичної особи ТОВ «Профітекс» (відповідачем у справі, що розглядається є ТОВ «Профітекс Україна»), то останні не приймаються судом до уваги, зважаючи на наступне.

Так, суд зазначає, що вказані документи не підтверджують належність споруди до певної юридичної особи, а слугують доказом фактичного стану готовності захисної споруди та її технічної придатності для використання за цільовим призначенням.

Вказані акти свідчать про наявність об`єктивних обставин, що унеможливлюють належне функціонування споруди, та підлягають оцінці у сукупності з іншими доказами у справі.

Водночас, доданий до позовної заяви паспорт сховища № 95333 підтверджує, що захисна споруда за адресою: м. Чернігів, вул. Кільцева, 19, перебуває на балансі ТОВ «Профітекс Україна».

Згідно із п. 15 Порядку створення, утримання фонду захисних споруд цивільного захисту, включення об`єктів до складу та виключення таких об`єктів з фонду захисних споруд цивільного захисту та ведення його обліку, затвердженого постановою КМУ від 10.03.2017 № 138 (далі Порядок № 138), обліку підлягають сховища, протирадіаційні укриття, споруди подвійного призначення, найпростіші укриття та первинні (мобільні) укриття, розташовані на території України, незалежно від форми власності.

Положення абз. 2 п. 16 Порядку № 138 передбачають, що паспорт захисної споруди/споруди подвійного призначення є первинним та обов`язковим документом для обліку сховищ, протирадіаційних укриттів, споруд подвійного призначення у складі фонду захисних споруд.

З огляду на викладене, паспорт сховища № 95333 є тим первинним та обов`язковим обліковим документом, який підтверджує перебування захисної споруди № 95333 на балансі ТОВ «Профітекс Україна».

У свою чергу, за своєю правовою природою акт оцінки стану готовності не є первинним обліковим документом, який підтверджує приналежність захисної споруди певному суб`єкту та не може змінювати її правового статусу, оскільки лише фіксує фактичний стан готовності споруди.

Таким чином, технічна помилка у зазначенні балансоутримувача в акті оцінки не впливає на правовий статус захисної споруди та не змінює її приналежності.

Відповідно до п. 4 та п. 9 глави 2 розділу VI Вимог № 579, акт оцінки складається за результатами перевірки стану утримання та готовності конкретної споруди, а за підсумками оцінки споруда може бути визначена як готова, обмежено готова або не готова.

Під час такої перевірки об`єктом контролю є не конкретний суб`єкт господарювання, а виключно захисна споруда цивільного захисту, її стан та можливість використання за цільовим призначенням.

У свою чергу, результати перевірки стану готовності захисної споруди із обліковим номером 95333 засвідчили, що сховище «не готове» до використання за призначенням та не може забезпечити належний рівень захисту населення.

Враховуючи викладене, акти оцінки стану готовності від 16.10.2023, 23.01.2024 та 09.04.2024 є доказами неналежного утримання захисної споруди, а не документами, що визначають її належність чи балансоутримувача.

При цьому, як зазначено вище, приналежність захисної споруди підтверджує відповідний первинний обліковий документ, згідно якого балансоутримувачем сховища № 95333 є ТОВ «Профітекс Україна».

Водночас, особою, яка зобов`язана забезпечувати утримання захисних споруд та інших споруд, що повинні використовуватися для укриття населення, а також підтримання їх у стані, необхідному для приведення у готовність до використання за призначенням відповідно до вимог щодо утримання та експлуатації захисних споруд, є саме балансоутримувач, тобто власник захисної споруди або юридична особа, яка утримує її на балансі.

Таким чином, акти оцінки стану готовності захисної споруди цивільного захисту № 95333 від 16.10.2023, 23.01.2024, 09.04.2024 підтверджують стан неналежного утримання захисної споруди, що, у свою чергу, покладає на ТОВ «Профітекс України», яке згідно первинних облікових документів є балансоутримувачем споруди, обов`язок вжити заходів до її приведення у стан готовності до використання за цільовим призначенням.

Відповідно до вимог частини першої статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

З урахуванням зазначеного, на підставі наданих доказів в їх сукупності, системного аналізу положень законодавства України, суд дійшов висновку, що позов має бути задоволений повністю.

Оскільки спір вирішено на користь суб`єкта владних повноважень, а також за відсутності витрат позивача суб`єкта владних повноважень, пов`язаних із залученням свідків та проведенням судових експертиз, судові витрати (судовий збір), відповідно до статті 139 Кодексу адміністративного судочинства України, стягненню з відповідача не підлягають.

Керуючись статтями 72-74, 77, 241-246, 250, 262 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

В И Р І Ш И В:

Позов Чернігівської окружної прокуратури до Товариства з обмеженою відповідальністю Профітекс Україна, треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору: Головне управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Чернігівській області та Управління з питань надзвичайних ситуацій та цивільного захисту населення Чернігівської міської ради про визнання протиправною бездіяльності та зобов`язання вчинити певні дії - задовольнити повністю.

Визнати протиправною бездіяльність Товариства з обмеженою відповідальністю Профітекс Україна щодо приведення у стан готовності захисну споруду цивільного захисту сховище із обліковим номером 95333, площею 68 кв.м, місткістю 100 осіб, що знаходиться за адресою: м. Чернігів, вул. Кільцева, 19, з метою використання захисної споруди цивільного захисту за призначенням у відповідності до Вимог щодо утримання та експлуатації захисних споруд цивільного захисту, затверджених наказом МВС України № 579 від 09.07.2018.

Зобов`язати Товариство з обмеженою відповідальністю Профітекс Україна привести у стан готовності захисну споруду цивільного захисту сховище із обліковим номером 95333, площею 68 кв.м, місткістю 100 осіб, що знаходиться за адресою: м. Чернігів, вул. Кільцева, 19, з метою використання захисної споруди цивільного захисту за призначенням у відповідності до Вимог щодо утримання та експлуатації захисних споруд цивільного захисту, затверджених наказом МВС України № 579 від 09.07.2018.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду може бути подана безпосередньо до Шостого апеляційного адміністративного суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Позивач: Чернігівська окружна прокуратура (вул. Шевченка, 1, м. Чернігів, Чернігівський р-н, Чернігівська обл.,14000, код ЄДРПОУ ).

Відповідач: Товариство з обмеженою відповідальністю Профітекс Україна (вул. Кільцева, 19Г,м. Чернігів,Чернігівський р-н, Чернігівська обл.,14007, ).

Треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору:

Головне управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Чернігівській області (прос. Миру, 190а, м. Чернігів, 14037, ).

Управління з питань надзвичайних ситуацій та цивільного захисту населення Чернігівської міської ради (14013, м. Чернігів, вул. Гетьмана Полуботка, 70, ).

Повне судове рішення складено 20.11.2025.

Суддя Оксана ТИХОНЕНКО