Справа № 120/11519/24
Суддя: Яремчук Костянтин Олександрович
Дата ухвалення: 2025-11-19 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

УХВАЛА

м. Вінниця

19 листопада 2025 р. Справа № 120/11519/24

Вінницький окружний адміністративний суд у складі судді Яремчука Костянтина Олександровича, розглянувши в порядку письмового провадження заяву представника відповідача про залишення позову без розгляду у справі за позовом ОСОБА_1 до військової частини НОМЕР_1 про визнання протиправним та скасування рішення, зобов`язання вчинити дії,

ВСТАНОВИВ:

В провадженні Вінницького окружного адміністративного суду перебуває адміністративна справа за позовом ОСОБА_1 до військової частини НОМЕР_1 про визнання протиправним та скасування рішення, зобов`язання вчинити дії.

17 вересня 2024 року представником відповідача подано до суду заяву про залишення позову без розгляду у зв`язку з пропуском строку звернення до адміністративного суду. Така заява обґрунтована тим, що предметом оскарження у справі визначено рішення комісії військової частини НОМЕР_1 , що прийняте у формі протоколу № 5 від 15 травня 2023 року, яким ОСОБА_1 відмовлено в нарахуванні та виплаті матеріальної допомоги для вирішення соціально-побутових питань за 2023 рік у розмірі місячного грошового забезпечення. При цьому відповідно до частини 5 статті 122 Кодексу адміністративного судочинства України для звернення до суду у справах щодо прийняття громадян на публічну службу, її проходження, звільнення з публічної служби встановлюється місячний строк.

Відтак, на думку заявника, позивачем пропущено місячний строк звернення до адміністративного суду, а тому позовну заяву ОСОБА_1 слід залишити без розгляду.

Крім того, у поданій заяві представник відповідача вказав, що позивач зловживає процесуальними правами, оскільки ОСОБА_1 подавався до Вінницького окружного адміністративного суду позов щодо оскарження бездіяльності, що полягала у нерозгляді поданого ним рапорту від 02 травня 2023 року (адміністративна справа № 120/8685/23). За результатами розгляду цієї справи Вінницьким окружним адміністративним судом ухвалено рішення про відмову в задоволенні позову.

Згодом позивач повторно звернувся до суду з позовом до того д відповідача з тим самим предметом та з тих самих підстав (адміністративна справа № 120/16649/23). Рішенням Вінницького окружного адміністративного суду у цій справі постановлено рішення про часткове задоволення позову та зобов`язано військову частину НОМЕР_1 надати ОСОБА_1 письмову відповідь про результати розгляду його рапорту від 02 травня 2023 року.

Наведене, на думку представника відповідача, свідчить про зловживання позивачем процесуальними правами, що полягає у спробі маніпулювання автоматизованим розподілом справ між суддями з метою отримання позитивного рішення на його користь. А тому на позивача слід накласти штраф в розмірі трьох прожиткових мінімумів для працездатних осіб за зловживання процесуальними правами.

20 вересня 2024 року позивачем подано до суду додаткові письмові пояснення, у яких заперечує проти застосування санкцій за зловживання процесуальними правами та наслідків за недотримання строку звернення до адміністративного суду. Позивач стверджує, що ним не допускалися дії, які можливо було б розцінити як зловживання процесуальними правами, а також він в межах визначеного процесуальним законом звернувся до суду з захистом своїх прав.

Розглянувши заяву про залишення позову без розгляду, врахувавши аргументи позивача щодо залишення позову без розгляду, суд зважає на таке.

Підстави та порядок залишення позову без розгляду визначені статтею 240 Кодексу адміністративного судочинства України (надалі - КАС України).

Пунктом 8 частини 1 статті 240 КАС України передбачено, що суд своєю ухвалою залишає позов без розгляду з підстав, визначених частинами третьою та четвертою статті 123 цього Кодексу.

Водночас згідно з частинами 3 та 4 статті 123 КАС України, якщо факт пропуску позивачем строку звернення до адміністративного суду буде виявлено судом після відкриття провадження в адміністративній справі і позивач не заявить про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані ним у заяві, будуть визнані судом неповажними, суд залишає позовну заяву без розгляду.

Якщо після відкриття провадження у справі суд дійде висновку, що викладений в ухвалі про відкриття провадження у справі висновок суду про визнання поважними причин пропуску строку звернення до адміністративного суду був передчасним, і суд не знайде інших підстав для визнання причин пропуску строку звернення до адміністративного суду поважними, суд залишає позовну заяву без розгляду.

Відтак однією із підстав для залишення позовної заяви без розгляду є недотримання позивачем строку звернення до адміністративного суду, що виявлено судом після відкриття провадження у справі (за умови неподання заяви про поновлення такого строку або відсутністю поважних причин для його поновлення).

При цьому особливості строку звернення до адміністративного суду врегульовані статтею 122 КАС України, частиною 1 якої передбачено, що позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами. Для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Для захисту прав, свобод та інтересів особи цим Кодексом та іншими законами можуть встановлюватися інші строки для звернення до адміністративного суду, які, якщо не встановлено інше, обчислюються з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів (частина 3 статті 122 КАС України).

Відповідно до частини 5 статті 122 КАС України для звернення до суду у справах щодо прийняття громадян на публічну службу, її проходження, звільнення з публічної служби встановлюється місячний строк.

Так, позивачем оскаржується рішення комісії військової частини НОМЕР_1 , що прийняте у формі протоколу № 5 від 15 травня 2023 року, яким ОСОБА_1 відмовлено у нарахуванні та виплаті матеріальної допомоги для вирішення соціально-побутових питань за 2023 рік у розмірі місячного грошового забезпечення.

Тобто, спір пов`язаний із невиплатою позивачеві грошового забезпечення в належному розмірі.

Відповідно до частини другої статті 233 Кодексу законів про працю України (у редакції, що була чинною до змін, внесених Законом України від 01 липня 2022 року № 2352-IX) у разі порушення законодавства про оплату праці працівник має право звернутися до суду з позовом про стягнення належної йому заробітної плати без обмеження будь-яким строком.

Частинами першою та другою статті 233 Кодексу законів про працю України в редакції Закону України від 01 липня 2022 року № 2352-IX, який набрав чинності з 19 липня 2022 року, передбачено, що працівник може звернутися із заявою про вирішення трудового спору безпосередньо до суду в тримісячний строк з дня, коли він дізнався або повинен був дізнатися про порушення свого права, крім випадків, передбачених частиною другою цієї статті.

Із заявою про вирішення трудового спору у справах про звільнення працівник має право звернутися до суду в місячний строк з дня вручення копії наказу (розпорядження) про звільнення, а у справах про виплату всіх сум, що належать працівникові при звільненні, - у тримісячний строк з дня одержання ним письмового повідомлення про суми, нараховані та виплачені йому при звільненні (стаття 116 Кодексу законів про працю України).

Так, суд установив, що 02 травня 2023 року у зв`язку з тривалим терміном перебування в закладах охорони здоров`я та встановленням ІІІ групи інвалідності ОСОБА_1 звернувся із рапортом до військової частини НОМЕР_1 , у якому просив виплатити матеріальну допомогу для вирішення соціально-побутових питань за 2023 рік.

Проте відповіді на зазначений рапорт позивач не отримав, у зв`язку із чим звернувся за захистом своїх прав до суду.

Рішенням Вінницького окружного адміністративного суду від 08 квітня 2024 року у справі № 120/16649/23, залишеним без змін постановою Сьомого апеляційного адміністративного суду від 08 серпня 2024 року, позовну заяву ОСОБА_1 задоволено частково. Визнано протиправною бездіяльність військової частини НОМЕР_1 щодо не доведення до відома результатів розгляду рапорту ОСОБА_1 від 02 травня 2023 року та зобов`язано військову частину НОМЕР_1 надати позивачеві письмову відповідь про результати розгляду його рапорту від 02 травня 2023 року.

Листом від 14 серпня 2024 року вих. № 1533/118/2964/пс військова частина НОМЕР_1 повідомила ОСОБА_1 про те, що на виконання вказаного судового рішення відповідач прийняв рішення у формі протоколу № 5, яким ОСОБА_1 відмовлено у виплаті матеріальної допомоги для вирішення соціально-побутових питань.

Натомість, до суду із цим позовом ОСОБА_1 звернувся 30 серпня 2024 року, тобто в межах тримісячного строку звернення до адміністративного суду.

Наведене дає підстави для висновку, що позивачем не пропущено строк звернення до суду, адже про оскаржуване у цій справі рішення ОСОБА_1 дізнався із листа військової частини НОМЕР_1 від 14 серпня 2024 року.

Таким чином, подана представником відповідача заява про залишення позову без розгляду задоволенню не підлягає, адже позивачем строк звернення до суду не пропущено.

Щодо доводів представника відповідача про необхідність накладення на позивача штрафу за зловживання процесуальними правами, то тут варто врахувати наступне.

Інститут зловживання процесуальними правами згадується у статті 45 КАС України.

Так, відповідно до частини 1 статті 45 КАС України учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами. Зловживання процесуальними правами не допускається.

З урахуванням конкретних обставин справи суд може визнати зловживанням процесуальними правами дії, що суперечать завданню адміністративного судочинства, зокрема у разі подання декількох позовів до одного й того самого відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з тих самих підстав, або подання декількох позовів з аналогічним предметом і з аналогічних підстав, або вчинення інших дій, метою яких є маніпуляція автоматизованим розподілом справ між суддями (пункт 2 частини 2 статті 45 КАС України).

Згідно з частиною 3 статті 45 КАС України якщо подання скарги, заяви, клопотання визнається зловживанням процесуальними правами, суд з урахуванням обставин справи має право залишити без розгляду або повернути скаргу, заяву, клопотання.

При цьому частиною 1 статті 149 КАС України передбачено право суду постановити ухвалу про стягнення з відповідної особи штрафу за зловживання процесуальними правами.

Водночас під час вирішення питання про прийняття позовної заяви до розгляду та відкриття провадження у справі судом не встановлено факту звернення позивача ОСОБА_1 до суду з позовом до військової частини НОМЕР_1 з тим самим предметом та з тих самих підстав.

Варто зауважити, що предмет спірних правовідносин та підстави позову у справах № 120/8685/23 та № 120/16649/23 не є тотожними із тими, що визначені у цій справі, а тому відсутні підстави стверджувати про зловживання позивачем процесуальними правами у той спосіб, про який йдеться у поданій представником відповідача заяві (спроба маніпуляції автоматизованим розподілом справ між суддями з метою отримання позитивного рішення суду).

Отже, заява представника відповідача про накладення на позивача штрафу за зловживання процесуальними правами є безпідставною, а тому не підлягає задоволенню.

Керуючись статтями 45, 122, 123, 149 240, 248 КАС України, суд

УХВАЛИВ:

Заяву представника відповідача про залишення позову без розгляду залишити без задоволення.

Ухвала суду першої інстанції оскарженню не підлягає та набирає законної сили в порядку, визначеному статтею 256 КАС України.

Суддя Яремчук Костянтин Олександрович