Справа № 560/2740/25
Суддя: Боровицький О. А.
Дата ухвалення: 2025-11-19 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

П О С Т А Н О В А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

Справа № 560/2740/25

Головуючий у 1-й інстанції: Козачок І.С.

Суддя-доповідач: Боровицький О. А.

19 листопада 2025 року

м. Вінниця

Сьомий апеляційний адміністративний суд у складі колегії:

головуючого судді: Боровицького О. А.

суддів: Курка О. П. Ватаманюка Р.В.

розглянувши в порядку письмового провадження апеляційну скаргу Хмельницької митниці на рішення Хмельницького окружного адміністративного суду від 10 липня 2025 року у справі за адміністративним позовом приватного акціонерного товариства "ГЕБЕРІТ КЕРАМІК ПРОДАКШН" до Хмельницької митниці про визнання протиправним та скасування рішення та картки відмови,

В С Т А Н О В И В :

Позивач звернувся до Хмельницького окружного адміністративного суду з позовом до Хмельницької митниці Державної митної служби України про визнання протиправним та скасування рішення та картки відмови.

Рішенням Хмельницького окружного адміністративного суду від 10 липня 2025 року адміністративний позов задоволено.

Не погоджуючись з даним рішенням суду, відповідач подав апеляційну скаргу, в якій посилаючись на порушення судом норм матеріального права просить скасувати рішення суду першої інстанції та ухвалити нове рішення, яким у задоволені позовних вимог відмовити.

Враховуючи, що рішення суду першої інстанції ухвалено в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін (у порядку письмового провадження), суд апеляційної інстанції в порядку п.3 ч.1 ст.311 КАС України розглядає справу без повідомлення учасників справи (в порядку письмового провадження) за наявними у справі матеріалами, оскільки справу може бути вирішено на підставі наявних у ній доказів.

Заслухавши доповідь судді, перевіривши матеріали справи та доводи апеляційної скарги, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга підлягає задоволенню з огляду на наступне.

Судом першої інстанції встановлено та підтверджується матеріалами справи, що 15.01.2024 між Приватним акціонерним товариством "ГЕБЕРІТ КЕРАМІК ПРОДАКШН" (покупець) та Geberit Produktions GmbH (продавець) був укладений Договір поставки №106, відповідно до умов якого продавець зобов`язується поставити, а покупець зобов`язаний прийняти товари, вказані в комерційних рахунках, які є невід`ємною частиною Договору. Пунктом 4 Договору визначено, що поставка товару за договором виконується по кожному окремому замовленню покупця на умовах FCA Пфуллендорф, Німечинна (Incoterms 2020). Відповідно до положень розділу 5 Договору асортимент, кількість, термін поставки і вартість продукції, що поставляється, вказуються у комерційних рахунках (інвойсах), які є невід`ємною частиною Договору. Умови оплати - протягом 30 днів з дати виставлення рахунку, валюта Договору Євро, валюта платежів Євро. Загальна вартість Договору складає 600000 Євро.

Позивачем 27.08.2024 було подано до митного оформлення електронну митну декларацію №24UA88U0 на такі товари:

- №1 Вироби санітарно-технічного призначення з пластмас: артикул 115.107.21.1 - Змивна клавіша (кнопка) Geberit Delta01 для подвійного змиву - 672 штуки матеріал: пластик, колір: глянцевий хром. Виробник "Geberit International AG" Швейцарія, торгова марка "Geberit", вагою нетто/брутто 239,23 кг/316,50 кг;

- №2 Вироби санітарно-технічного призначення з пластмас: артикул 895.125.22.2-Duofix-Basic Інсталяція з бачком прихованого монтажу Delta12см до комплекту Idol Delta 20-672 штуки Матеріал: бачок пластиковий, інсталяція металева. Виробник "Geberit Produktions GmbH" Німеччина, торгова марка "Geberit", вагою нетто /бруто 9109,63 кг/11199,76 кг.

Митну вартість товару було заявлено декларантом за першим (основним) методом визначення митної вартості шляхом додавання до фактурної вартості товару 47349,12 Євро витрат на транспортування у розмірі 83865 грн.

До митної декларації були надані такі документи: декларація митної вартості, зовнішньоекономічний договір (контракт) №106 від 15.01.2024, рахунок-фактура (інвойс) № від 21.08.2024, договір на транспортно - експедиторське обслуговування №05/10/23 від 05.10.2023, заявка на перевезення №21/08 від 21.08.2024, рахунок на оплату №РТ-0001836 від 21.08.2024, договір на перевезення №047/24П від 06.08.2024, рахунок №987 від 21.08.2024.

За вказаною митною декларацією автоматизованою системою управління ризиками (АСУР) генеровані ризики. Під час перевірки правильності визначення митної вартості оцінюваного товару у митного органу також виникли сумніви щодо правильності визначення митної вартості товарів.

В результаті опрацювання документів, поданих згідно з ч. 2 та ч. 3 ст. 53 МКУ, митним органом виявлені такі розбіжності, що на думку відповідача впливали на правильність визначення митної вартості, а також ознаки відсутності/ не включення окремих складових митної вартості товару: заявлений декларантом рівень митної вартості товару не відповідає рівню митної вартості ідентичних та подібних товарів того ж виробника, тієї ж торгової марки, митне оформлення яких здійснено раніше; документи, подані для підтвердження заявленої митної вартості товарів, не містять всіх відомостей, щодо числового значення складових митної вартості товарів, визначених ч. 10 статті 58 МКУ, в тому числі комісійної (брокерської) винагороди, витрат на навантаження, витрат на транспортування зі Швейцарії до Німеччини, що підтверджується розрахунком ціни. Заявлена у товарно-транспортній накладній CMR вага нетто не відповідає вазі нетто, заявленій до митного оформлення. Також до митної вартості не додано комісійну винагороду експедитора, визначену рахунком на перевезення, оскільки експедиційні послуги надаються протягом всього маршруту перевезення; у митного органу наявні обґрунтовані підстави вважати, що існуючий взаємозв`язок між продавцем і покупцем вплинув на заявлену декларантом митну вартість, оскільки митні оформлення ідентичних артикулів товару №1, що поставляються згідно з контрактом, укладеним з виробником товару, здійснюються за ціною 15,83 євро/шт. При цьому, товари згідно з даною митною декларацією ввозяться на рівні ціни 9,88 євро/шт. Інформацію виробника товару щодо знижок до ціни оцінюваних товарів не надано. Також митним органом зроблений висновок про те, що експортер, виробник та імпортер товару пов`язані між собою в розумінні статті 15 Угоди про застосування статті VII Генеральної угоди з тарифів і торгівлі 1994 року, отже до митної вартості мала б бути додана передбачена ч. 10 статті 58 МКУ складова митної вартості (відповідна частина виручки від будь-якого подальшого перепродажу товарів, що оцінюються, їх використання або розпорядження ними на митній території України, яка прямо чи опосередковано йде на користь продавця) У зв`язку з цим у митного органу є обґрунтовані сумніви щодо заявленої декларантом митної вартості товарів відповідно до статті VII ГАТТ, що є підставою вважати, що документи, подані до митного оформлення, не містять достовірної інформації щодо дійсної вартості товару, оскільки заявлений рівень митної вартості не підтверджений документально.

Посадова особа митного органу направила декларанту повідомлення такого змісту: документи, подані згідно з ч. 2 ст. 53 МКУ, містять розбіжності та не містять усіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів. Відповідно до ч. 3, 4 ст. 53 МКУ для підтвердження числового значення складових митної вартості товарів необхідно протягом 10 календарних днів надати такі додаткові документи на товари: 1) договір (угоду, контракт) із третіми особами, пов`язаний з договором про поставку товарів, митна вартість яких визначається; 2) рахунки про здійснення платежів на користь продавця, якщо такі платежі здійснюються за умовами визначеними договором (угодою, контрактом); 3) рахунки про оплату комісійних, посередницьких послуг, пов`язаних з виконанням договору (угоди, контракту); 4) виписка з бухгалтерської документації; 5) каталоги, специфікації, прейскуранти (прайс - листи) виробника товару; 6) висновки про якісні та вартісні характеристики товарів, підготовлені спеціалізованими експертними організаціями; 7) виписку з бухгалтерських та банківських документів покупця, що стосується відчуження оцінюваних товарів, ідентичних та/або подібних (аналогічних) товарів на території України; 8) довідкову інформацію щодо вартості у країні-експортері товарів, що є ідентичними та/або подібними (аналогічними) оцінюваним товарам.

У відповідь декларантом додатково надано платіжну інструкцію в іноземній валюті №8579018 від 25.06.2024 на суму 48 632,64 євро (призначення платежу: оплата за товар, контракт №106 від 15.01.2024, інвойс від 06.06.2024) та зазначено, що рахунки про оплату цієї поставки надати немає можливості, оскільки оплата буде здійснена згідно з умовами договору протягом 30 днів з дати винесення рахунку. Також декларантом було надано розрахунок ціни (калькуляцію) на товар.

27.08.2024 Хмельницькою митницею прийняте рішення про коригування митної вартості товарів №UA400000/2024/000199/2 а також картку відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення №UA400030/2024/000138.

У рішенні зазначається, що документи, подані для підтвердження заявленої митної вартості товарів, не містять всіх відомостей щодо числового значення складових митної вартості товару, визначених частиною 10 статті 58 МКУ, в тому числі комісійної (брокерської) винагороди, витрат на навантаження, витрат на транспортування зі Швейцарії до Німеччини, що також підтверджується розрахунком ціни. Також до митної вартості не додано комісійну винагороду експедитора, визначену рахунком не перевезення, оскільки експедиційні послуги надаються на протязі всього маршруту перевезення. Зазначена у товаро - транспортній накладній CMR вага нетто не відповідає вазі нетто заявленій до митного оформлення. Враховуючи те, що використані декларантом метод та відомості для цілей визначення митної вартості не підтверджені документально, відповідно до п.п.2, З статті 58 МКУ застосовуються другорядні методи, зазначені у пункті 2 частини першої статті 57 МКУ. Було проведено процедуру консультації та встановлено, що заявлені декларантом відомості про митну вартість товару та обраний метод її визначення не відповідають наявній у митного органу інформації про вартість товару, відповідно митна вартість буде визначена за другорядним методом відповідно до вимог ст. 59 МКУ. Джерелом числового значення митної вартості товару №1 є вартість ідентичного товару за МД від 02.04.2024 24UА16116 (15,83 євро/шт.* 672шт = 10637,76 євро), подані до митного оформлення документи що містять відомості про витрати на транспортування 49,91 євро. Таким чином, вартість товару складає 10687,67 Євро, або 44,67 євро/кг. Коригування та пояснення щодо зроблених коригувань на обсяг партії ідентичних або подібних (аналогічних) товарів, умови поставки, комерційні умови тощо відсутні у зв`язку з відсутністю інформації про вплив їх на рівень митної вартості. Коригування, визначені частиною 6 статті 59 МКУ, не здійснювалось в зв`язку з відсутністю значної різниці в таких коштах і витратах між оцінюваними товарами та відповідними ідентичними товарами, що зумовлено різницею у відстанях і способах транспортування.

Також митним органом встановлено, що засновником підприємства отримувача товару є ТОВ Славута холдінг, яке в свою чергу засноване швейцарською корпорацією Геберіт холдінг, і яке входить до групи компаній Геберіт, отже у митного органу є підстави вважати, що експортер, контрагент, виробник та імпортер товару пов`язані між собою в розумінні статті 15 Угоди про застосування статті VІІ Генеральної угоди з тарифів і торгівлі 1994 року, отже до митної вартості має бути додана передбачена частиною 10 статті 58 МКУ складова митної вартості.

Карткою відмови в прийнятті митної декларації, митному оформлені випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення від 27.08.2024 №UA400000/2024/000199/2 повідомлено, що у митному оформленні (випуску) товарів відмовлено на підставі ч. 6 ст. 54 МК України, а саме: неподання декларантом або уповноваженою ним особою документів згідно з переліком та відповідно до умов, зазначених у ч.ч. 2 - 4 ст. 53 МК України, відсутність у документах всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари; невідповідності обраного декларантом або уповноваженою ним особою методу визначення митної вартості товару умовам, наведеним у главі 9 МК України. Митним органом винесене рішення про коригування митної вартості від 27.08.2024 №UA400000/2024/000199/2"

Вважаючи оскаржувані рішення та картку відмови протиправними, позивач звернувся до суду.

Задовольняючи адміністративний позов суд першої інстанції зробив висновок, що відповідач, приймаючи рішення про коригування митної вартості придбаного позивачем товару за резервним методом, не обґрунтував належними доказами, чому митна вартість була визначена ним саме у такому розмірі, які складові вплинули на формування цієї вартості, не навів порівняння характеристик оцінюваного товару та характеристик товару, ціна якого була взята за основу для коригування митної вартості за резервним методом, що свідчить про недотримання вимог статті 55 Митного кодексу України щодо обґрунтованості рішень. Колегія суддів не погоджується з такими висновками враховуючи наступне.

Частиною другою статті 19 Конституції України визначено обов`язок органів держаної влади та органів місцевого самоврядування, їх посадових осіб діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Згідно зі ст. 54 Митного кодексу України (далі - МКУ) контроль правильності визначення митної вартості товарів здійснюється митним органом під час проведення митного контролю і митного оформлення шляхом перевірки числового значення заявленої митної вартості. Контроль правильності визначення митної вартості товарів за основним методом - за ціною договору (контракту) щодо товарів, які ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту (вартість операції), здійснюється митним органом шляхом перевірки розрахунку, здійсненого декларантом, за відсутності застережень щодо застосування цього методу, визначених у частині першій статті 58 цього Кодексу. За результатами здійснення контролю правильності визначення митної вартості товарів митний орган визнає заявлену декларантом або уповноваженою ним особою митну вартість чи приймає письмове рішення про її коригування відповідно до положень статті 55 цього Кодексу.

Метою митного оформлення є забезпечення дотримання встановленого законодавством України порядку переміщення товарів, транспортних засобів комерційного призначення через митний кордон України, а також забезпечення статистичного обліку ввезення на митну територію України, вивезення за її межі і транзиту через її територію товарів ( ст. 246 МКУ).

Міжнародні правила митної оцінки товарів визначені в багатосторонній Угоді про застосування статті VII Генеральної угоди про тарифи й торгівлю 1994, до якої приєдналась Україна. Відповідно до статті 1 МКУ якщо міжнародним договором України, згода на обов`язковість якого надана Верховною Радою України, встановлено інші правила, ніж ті, що передбачені цим Кодексом та іншими законами України, застосовуються правила міжнародного договору України.

Статтею VII Генеральної угоди про тарифи й торгівлю визначено, що оцінка імпортованого товару для митних цілей повинна ґрунтуватися на дійсній вартості імпортованого товару, на який розраховується мито, або подібного товару, і не повинна ґрунтуватися на вартості товару національного походження чи на довільній або фіктивній вартості. Під "дійсною вартістю слід розуміти ціну, за яку, під час та в місці, визначеними законодавством імпортуючої країни, такий чи подібний товар продається або пропонується до продажу при звичайному ході торгівлі за умов повної конкуренції. Частиною 2 статті VII Генеральної угоди визначено, що:

a) Оцінка імпортованого товару для митних цілей повинна ґрунтуватися на дійсній вартості імпортованого товару, на який розраховується мито, або подібного товару і не повинна ґрунтуватися на вартості товару національного походження чи на довільній або фіктивній вартості,

b) Під "дійсною вартістю" слід розуміти ціну, за яку, під час та в місці, визначеними законодавством імпортуючої країни, такий чи подібний товар продається або пропонується до продажу при звичайному ході торгівлі за умов повної конкуренції. У тому ступені, в якому на ціну такого чи подібного товару впливає кількість окремої трансакції, ціна, що розглядається, повинна єдиним способом пов`язуватися або і) з порівнюваними кількостями, або і) з кількостями, не менш сприятливими для імпортерів, ніж ті, в яких більший обсяг товарів продається у торгівлі між країнами експорту та імпорту,

c) Якщо дійсна вартість не може бути визначена відповідно до підпункту Ь) цього пункту, оцінка для митних цілей повинна ґрунтуватися на найближчому еквіваленті такої вартості, який можна визначити.

Рішення про коригування заявленої митної вартості товарів, які ввозяться на митну територію України з поміщенням у митний режим імпорту, приймається митним органом під час здійснення контролю правильності визначення митної вартості цих товарів як до, так і після їх випуску, якщо митним органом у випадках, передбачених частиною шостою статті 54 цього Кодексу, виявлено, що заявлено неповні та/або недостовірні відомості про митну вартість товарів, у тому числі невірно визначено митну вартість товарів.

Статтею 52 МКУ декларанта або уповноважену ним особу, які заявляють митну вартість товару, зобов`язано в тому числі подавати митному органу достовірні відомості про визначення митної вартості, які повинні базуватися на об`єктивних, документально підтверджених даних, що піддаються обчисленню.

Частиною 2 статті 53 МКУ передбачено, що документами, які підтверджують митну вартість товарів, є:

1) декларація митної вартості, що подається у випадках, визначених у частинах п`ятій і шостій статті 52 цього Кодексу, та документи, що підтверджують числові значення складових митної вартості, на підставі яких проводився розрахунок митної вартості;

2) зовнішньоекономічний договір (контракт) або документ, який його замінює, та додатки до нього у разі їх наявності;

3) рахунок-фактура (інвойс) або рахунок-проформа (якщо товар не є об`єктом купівлі-продажу);

4) якщо рахунок сплачено, - банківські платіжні документи, що стосуються оцінюваного товару;

5) за наявності - інші платіжні та/або бухгалтерські документи, що підтверджують вартість товару та містять реквізити, необхідні для ідентифікації ввезеного товару;

6) транспортні (перевізні) документи, якщо за умовами поставки витрати на транспортування не включені у вартість товару, а також документи, що містять відомості про вартість перевезення оцінюваних товарів;

7) ліцензія на імпорт товару, якщо імпорт товару підлягає ліцензуванню;

8) якщо здійснювалося страхування, - страхові документи, а також документи, що містять відомості про вартість страхування.

У разі якщо документи, зазначені у частині другій цієї статті, містять розбіжності, які мають вплив на правильність визначення митної вартості, наявні ознаки підробки або не містять всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари, декларант або уповноважена ним особа на письмову вимогу митного органу зобов`язані протягом 10 календарних днів надати (за наявності) такі додаткові документи:

1) договір (угоду, контракт) із третіми особами, пов`язаний з договором (угодою, контрактом) про поставку товарів, митна вартість яких визначається;

2) рахунки про здійснення платежів третім особам на користь продавця, якщо такі платежі здійснюються за умовами, визначеними договором (угодою, контрактом);

3) рахунки про сплату комісійних, посередницьких послуг, пов`язаних із виконанням умов договору (угоди, контракту);

4) виписку з бухгалтерської документації;

5) ліцензійний чи авторський договір покупця, що стосується оцінюваних товарів та є умовою продажу оцінюваних товарів;

6) каталоги, специфікації, прейскуранти (прайс-листи) виробника товару;

7) копію митної декларації країни відправлення;

8) висновки про якісні та вартісні характеристики товарів, підготовлені спеціалізованими експертними організаціями, та/або інформація біржових організацій про вартість товару або сировини.

У випадку якщо митний орган має обґрунтовані підстави вважати, що існуючий взаємозв`язок між продавцем і покупцем вплинув на заявлену декларантом митну вартість, декларант або уповноважена ним особа на письмову вимогу митного органу, крім документів, зазначених у частинах другій та третій цієї статті, подає (за наявності) такі документи:

1) виписку з бухгалтерських та банківських документів покупця, що стосуються відчуження оцінюваних товарів, ідентичних та/або подібних (аналогічних) товарів на території України;

2) довідкову інформацію щодо вартості у країні-експортері товарів, що є ідентичними та/або подібними (аналогічними) оцінюваним товарам;

3) розрахунок ціни (калькуляцію).

У випадку застосування першого (основного) методу визначення митної вартості, митною вартістю товарів, які ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту, є ціна, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за товари, якщо вони продаються на експорт в Україну, скоригована в разі потреби з урахуванням положень частини десятої цієї статті.

Відповідно до частини 10 статті 58 МКУ при визначенні митної вартості до ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за оцінювані товари, додаються такі витрати (складові митної вартості), якщо вони не включалися до ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті:

1) витрати, понесені покупцем:

а) комісійні та брокерська винагорода, за винятком комісійних за закупівлю, що є платою покупця своєму агентові за надання послуг, пов`язаних із представництвом його інтересів за кордоном для закупівлі оцінюваних товарів;

б) вартість ящиків тари (контейнерів), в яку упаковано товар, або іншої упаковки, що для митних цілей вважаються єдиним цілим з відповідними товарами;

в) вартість упаковки або вартість пакувальних матеріалів та робіт, пов`язаних із пакуванням;

2) належним чином розподілена вартість нижчезазначених товарів та послуг, якщо вони поставляються прямо чи опосередковано покупцем безоплатно або за зниженими цінами для використання у зв`язку з виробництвом та продажем на експорт в Україну оцінюваних товарів, якщо така вартість не включена до ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті:

а) сировини, матеріалів, деталей, напівфабрикатів, комплектувальних виробів тощо, які увійшли до складу оцінюваних товарів;

б) інструментів, штампів, шаблонів та аналогічних предметів, використаних у процесі виробництва оцінюваних товарів;

в) матеріалів, витрачених у процесі виробництва оцінюваних товарів (мастильні матеріали, паливо тощо);

г) інженерних та дослідно-конструкторських робіт, дизайну, художнього оформлення, ескізів та креслень, виконаних за межами України і безпосередньо необхідних для виробництва оцінюваних товарів;

3) роялті та інші ліцензійні платежі, що стосуються оцінюваних товарів та які покупець повинен сплачувати прямо чи опосередковано як умову продажу оцінюваних товарів, якщо такі платежі не включаються до ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті.

Зазначені платежі можуть включати платежі, які стосуються прав на літературні та художні твори, винаходи, корисні моделі, промислові зразки, торговельні марки та інші об`єкти права інтелектуальної власності.

Витрати на право відтворення (тиражування) оцінюваних товарів в Україні не повинні додаватися до ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за оцінювані товари.

Порядок включення до ціни розрахунку роялті та ліцензійних платежів визначається Кабінетом Міністрів України;

4) відповідна частина виручки від будь-якого подальшого перепродажу товарів, що оцінюються, їх використання або розпорядження ними на митній території України, яка прямо чи опосередковано йде на користь продавця;

5) витрати на транспортування оцінюваних товарів до аеропорту, порту або іншого місця ввезення на митну територію України;

6) витрати на навантаження, вивантаження та обробку оцінюваних товарів, пов`язані з їх транспортуванням до аеропорту, порту або іншого місця ввезення на митну територію України;

7) витрати на страхування цих товарів.

Розрахунки згідно із цією статтею робляться на основі об`єктивних даних, що підтверджуються документально та піддаються обчисленню.

Відповідно до ч. 2 статті 58 МКУ метод визначення митної вартості товарів за ціною договору (контракту) щодо товарів, які імпортуються, не застосовується, якщо використані декларантом або уповноваженою ним особою відомості не підтверджені документально або не визначені кількісно і достовірні та/або відсутня хоча б одна із складових митної вартості, яка є обов`язковою при її обчисленні.

Стаття 64 МКУ передбачає, що у разі якщо митна вартість товарів не може бути визначена шляхом послідовного використання методів, зазначених у статтях 58-63 цього Кодексу, митна вартість оцінюваних товарів визначається з використанням способів, які не суперечать законам України і є сумісними з відповідними принципами і положеннями Генеральної угоди з тарифів і торгівлі (GAТТ).

Митна вартість, визначена згідно з положеннями цієї статті, повинна ґрунтуватися на раніше визнаних (визначених) митними органами митних вартостях. У разі якщо ця стаття застосовується митним органом, він на вимогу декларанта або уповноваженої ним особи зобов`язаний письмово поінформувати їх про митну вартість, визначену відповідно до положень цієї статті, та про використаний при цьому метод.

Згідно з частиною 6 ст. 54 МКУ митний орган може відмовити у митному оформленні товарів за заявленою декларантом або уповноваженою ним особою митною вартістю виключно за наявності обґрунтованих підстав вважати, що заявлено неповні та/або недостовірні відомості про митну вартість товарів, у тому числі невірно визначено митну вартість товарів, у разі:

1) невірно проведеного декларантом або уповноваженою ним особою розрахунку митної вартості;

2) неподання декларантом або уповноваженою ним особою документів згідно з переліком та відповідно до умов, зазначених у частинах другій - четвертій статті 53 цього Кодексу, або відсутності у цих документах всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари;

3) невідповідності обраного декларантом або уповноваженою ним особою методу визначення митної вартості товару умовам, наведеним у главі 9 цього Кодексу.

Статтею 54 МКУ передбачено, що митний орган з метою здійснення контролю правильності визначення митної вартості товарів має право:

1) упевнюватися в достовірності або точності будь-якої заяви, документа чи розрахунку, поданих для цілей визначення митної вартості;

2) у випадках, встановлених МКУ, письмово запитувати від декларанта або уповноваженої ним особи встановлені статтею 53 цього Кодексу додаткові документи та відомості, якщо це необхідно для прийняття рішення про визнання заявленої митної вартості;

3) у випадках, встановлених МКУ, здійснювати коригування заявленої митної вартості товарів.

Глава 2 Методичних рекомендацій щодо роботи посадових осіб митних органів з аналізу, виявлення та оцінки ризиків при здійсненні контролю за правильністю визначення митної вартості товарів, які переміщуються через митний кордон України, затверджених наказом Державної митної служби України № 476 від 01.07.2021 (далі - Методичні рекомендації №476) передбачає, що робота посадових осіб з аналізу, виявлення та оцінки ризиків здійснюється, серед іншого, шляхом:

- перевірки повноти інформації, що міститься у документах, які подаються до митного оформлення;

- перевірки товаросупровідних документів щодо наявності достатнього опису товарів, що декларується, їх кількості, ціни за одиницю товару та загальної вартості; ідентифікації цих даних з товарами, що подаються до митного оформлення;

- перевірки документів, що місять відомості про вартість перевезення оцінюваних товарів, вивчення маршруту транспортування товарів та перевірки достовірності декларування витрат на транспортування;

- перевірка документів, що містять відомості про страхування;

- перевірки включення/не включення складових митної вартості;

- перевірки наявності розбіжностей у документах, які підтверджують митну вартість;

- вивчення характеристик товарів, які впливають на рівень їх митної вартості;

- порівняння рівня заявленої митної вартості товарів з рівнем митної вартості ідентичних або подібних (аналогічних) товарів, митне оформлення яких вже здійснено;

- перевірки та аналізу документів, додатково поданих митному органу декларантом або уповноваженою ним особою відповідно до ст.53 МКУ;

- порівняння рівня заявленої митної вартості товару з інформацією, наявною в автоматизованій системі митного оформлення «Інспектор» .

Для виконання митних формальностей при здійсненні митного оформлення товарів і транспортних засобів комерційного призначення застосовується автоматизована система митного оформлення (далі - АСМО «Інспектор»).

Згідно зі змістом глави 5 Методичних рекомендацій №476 під час робіт з аналізу, виявлення та оцінки ризиків можуть використовуватись, серед іншого, такі джерела інформації як: спеціалізовані програмно-інформаційні комплекси Єдиної автоматизованої інформаційної системи Держмитслужби; спеціалізовані видання, які містять інформацію про ціни, сформовані на світовому ринку; інформація отримана з мережі Інтернет.

Митні органи мають право витребування додаткових документів на підтвердження задекларованої митної вартості у випадку наявності обґрунтованих сумнівів у достовірності поданих декларантом відомостей. Такі сумніви можуть бути зумовлені неповнотою поданих документів для підтвердження заявленої митної вартості товарів, невідповідністю характеристик товарів, зазначених у поданих документах, митному огляду цих товарів, порівнянням рівня заявленої митної вартості товарів з рівнем митної вартості ідентичних або подібних товарів, митне оформлення яких уже здійснено тощо. Водночас, витребувати необхідно саме ті документи, які дають можливість пересвідчитись у правильності чи помилковості задекларованої митної вартості, а не усі, що передбачені статтею 53 МК України.

Як встановлено судом апеляційної інстанції, що 15.01.2024 між Приватним акціонерним товариством "ГЕБЕРІТ КЕРАМІК ПРОДАКШН" (покупець) та Geberit Produktions GmbH (продавець) був укладений Договір поставки №106, відповідно до умов якого продавець зобов`язується поставити, а покупець зобов`язаний прийняти товари, вказані в комерційних рахунках, які є невід`ємною частиною Договору. Пунктом 4 Договору визначено, що поставка товару за договором виконується по кожному окремому замовленню покупця на умовах FCA Пфуллендорф, Німечинна (Incoterms 2020). Відповідно до положень розділу 5 Договору асортимент, кількість, термін поставки і вартість продукції, що поставляється, вказуються у комерційних рахунках (інвойсах), які є невід`ємною частиною Договору. Умови оплати - протягом 30 днів з дати виставлення рахунку, валюта Договору Євро, валюта платежів Євро. Загальна вартість Договору складає 600000 Євро.

Позивачем 27.08.2024 було подано до митного оформлення електронну митну декларацію №24UA88U0. Митну вартість товару було заявлено декларантом за першим (основним) методом визначення митної вартості шляхом додавання до фактурної вартості товару 47349,12 Євро витрат на транспортування у розмірі 83865 грн.

До митної декларації були надані такі документи: декларація митної вартості, зовнішньоекономічний договір (контракт) №106 від 15.01.2024, рахунок-фактура (інвойс) № від 21.08.2024, договір на транспортно - експедиторське обслуговування №05/10/23 від 05.10.2023, заявка на перевезення №21/08 від 21.08.2024, рахунок на оплату №РТ-0001836 від 21.08.2024, договір на перевезення №047/24П від 06.08.2024, рахунок №987 від 21.08.2024.

За вказаною митною декларацією автоматизованою системою управління ризиками (АСУР) генеровані ризики. Під час перевірки правильності визначення митної вартості оцінюваного товару у митного органу також виникли сумніви щодо правильності визначення митної вартості товарів.

В результаті опрацювання документів, поданих згідно з ч. 2 та ч. 3 ст. 53 МКУ, митним органом виявлені такі розбіжності, що на думку відповідача впливали на правильність визначення митної вартості, а також ознаки відсутності/ не включення окремих складових митної вартості товару: заявлений декларантом рівень митної вартості товару не відповідає рівню митної вартості ідентичних та подібних товарів того ж виробника, тієї ж торгової марки, митне оформлення яких здійснено раніше; документи, подані для підтвердження заявленої митної вартості товарів, не містять всіх відомостей, щодо числового значення складових митної вартості товарів, визначених ч. 10 статті 58 МКУ, в тому числі комісійної (брокерської) винагороди, витрат на навантаження, витрат на транспортування зі Швейцарії до Німеччини, що підтверджується розрахунком ціни. Заявлена у товарно-транспортній накладній CMR вага нетто не відповідає вазі нетто, заявленій до митного оформлення. Також до митної вартості не додано комісійну винагороду експедитора, визначену рахунком на перевезення, оскільки експедиційні послуги надаються протягом всього маршруту перевезення; у митного органу наявні обґрунтовані підстави вважати, що існуючий взаємозв`язок між продавцем і покупцем вплинув на заявлену декларантом митну вартість, оскільки митні оформлення ідентичних артикулів товару №1, що поставляються згідно з контрактом, укладеним з виробником товару, здійснюються за ціною 15,83 євро/шт. При цьому, товари згідно з даною митною декларацією ввозяться на рівні ціни 9,88 євро/шт. Інформацію виробника товару щодо знижок до ціни оцінюваних товарів не надано. Також митним органом зроблений висновок про те, що експортер, виробник та імпортер товару пов`язані між собою в розумінні статті 15 Угоди про застосування статті VII Генеральної угоди з тарифів і торгівлі 1994 року, отже до митної вартості мала б бути додана передбачена ч. 10 статті 58 МКУ складова митної вартості (відповідна частина виручки від будь-якого подальшого перепродажу товарів, що оцінюються, їх використання або розпорядження ними на митній території України, яка прямо чи опосередковано йде на користь продавця) У зв`язку з цим у митного органу є обґрунтовані сумніви щодо заявленої декларантом митної вартості товарів відповідно до статті VII ГАТТ, що є підставою вважати, що документи, подані до митного оформлення, не містять достовірної інформації щодо дійсної вартості товару, оскільки заявлений рівень митної вартості не підтверджений документально.

В даному випадку результати порівняння заявленого рівня митної вартості товару №1 з рівнем митної вартості ідентичних або подібних (аналогічних) товарів того ж виробника та тієї ж торгової марки, митне оформлення яких вже здійснено раніше, стали підставою для сумнівів що пов`язаність

продавця і покупця товарів вплинула на ціну придбаного товару, так як заявлена ціна не відповідає критерію «дійсної» вартості в розумінні статті VII ГАТТ з урахуванням пояснень продавця про те, що він в межах групи компаній Geberit ціни встановлює так як вважає за потрібне, що стало підставою для ретельного опрацювання документів, поданих до митного оформлення в частині виявлення ознак, визначених положеннями частини 3 статті 53 МКУ (розбіжностей, які мають вплив на правильність визначення митної вартості, ознак підробки або відсутності всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари).

Щодо правомірності використання Митницею баз даних Держмитслужби для порівняння рівня заявленої митної вартості товарів з рівнем митної вартості ідентичних або подібних (аналогічних) товарів, митне оформлення яких вже здійснено, повідомляємо, що частиною 1 статті 31 МКУ визначено, що митна справа здійснюється з використанням інформаційних технологій, у тому числі заснованих на системах, що забезпечують функціонування електронних інформаційних ресурсів митних органів, і засобів їх забезпечення, що функціонують на національному та/або міжнародному рівні.

Згідно з Методичними рекомендаціями № 476 під час вказаних робіт можуть використовуватися такі джерела інформації, як спеціалізовані програмно інформаційні комплекси Єдиної автоматизованої інформаційної системи (ЄАІС) Держмитслужби та інформація отримана з мережі Інтернет. При здійсненні порівняння у базі даних ЄАІС є технічна можливість застосувати різні пошукові критерії які дають змогу вибирати для порівняння найбільш схожий до оцінюваного товар. Тому, при порівнянні товарів можна чітко визначити, наскільки ці товари є ідентичними або подібними (аналогічними), враховуючи всі інші графи результатів пошуку у ЄАІС «Рівень цін по ЦБД», інформація у яких (назва комірки, стовпчика, тощо) відповідає цій же графі у митній декларації та порівняти, окрім назви товару, його вагу, умови поставки, країну походження (34), валюту за рахунком (22), метод визначення митної вартості (43/1 та 43/2), кількість товару в додаткових одиницях вимірювання та встановити інші дані, які можуть вплинути на визначення розміру митної вартості. Рівень митної вартості оцінюваного товару №1 відображено у знеособленому відповідно до вимог ст.11 та ст. 56 МКУ витягу з бази даних «Рівень цін по ЦБД» за критерієм пошуку «100 найдешевших (за кг)», код якого згідно з УКТЗЕД , країна походження для товару №1 - Китай, за період з 28.05.2024 по 27.08.2024.

Необхідно зазначити, що наявність у ЄАІС Держмитслужби інформації про іншу митну вартість подібних товарів та значно нижчий рівень задекларованої вартості товару було підставою для поглибленої перевірки поданих документів та запиту додаткових документів у декларанта. Правомірність вказаних дій посадової особи Митниці підтверджується правовим висновком Верховного Суду у постановах Верховного Суду від 04 серпня 2021 року у справі №520/3421/19 (адміністративне провадження № К/9901/3066/20) та від 04 серпня 2021 року у справі №520/4787/19 (адміністративне провадження № К/9901/3066/20).

В зв`язку з тим, що згідно автотранспортної накладної CMR від 21.08.2024 б/н автодоставку товару здійснював фактичний перевізник Фермерське господарство «АВВО-93», а ПП «РІО-ТРАНС», яке видало рахунок на оплату від 21.08.2024 № PT 0001836, надавало лише експедиторські послуги Позивачу на доставку товарів до м. Славута, Україна, тому відповідно до Закону України «Про транспортно експедиторську діяльність» відповідні витрати під час митного контролю та оформлення не були підтверджені належним чином відповідно до наступного.

Згідно з частиною десятою статті 58 МКУ при визначенні митної вартості до ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за оцінювані товари, додаються, у тому числі, витрати на транспортування оцінюваних товарів до місця ввезення на митну територію України та витрати на обробку оцінюваних товарів, пов`язані з їх транспортуванням до місця ввезення на митну територію України.

До митної вартості задекларованих товарів декларантом не додано визначену у рахунку на оплату від 21.08.2024 № PT-0001836 експедиційну винагороду з організації доставки вантажу (оскільки експедиційні послуги надаються протягом всього маршруту перевезення), що унеможливлює застосування методу визначення митної вартості товарів за ціною договору (контракту) відповідно до частини 2 статті 58 МКУ.

Відповідно до Методичних рекомендацій з формування собівартості перевезень (робіт, послуг) на транспорті, затверджених наказом Міністерства транспорту України від 05.02.2001 № 65 (далі - Методичні рекомендації), собівартість перевезень (робіт, послуг) - це виражені в грошовій формі поточні витрати підприємств, безпосередньо пов`язані з підготовкою та здійсненням процесу перевезень вантажів і пасажирів, а також виконанням робіт і послуг, що забезпечують перевезення.

У підпункті 8 пункту 29 Методичних рекомендацій зазначено, що до собівартості перевезень включаються також витрати, пов`язані з реалізацією перевезень (робіт, послуг), зокрема, оплата послуг транспортно-експедиторських, страхових та посередницьких організацій (включаючи комісійну винагороду).

Враховуючи, що експедитор надає послуги на всій протяжності маршруту, витрати на транспортно - експедиційні послуги можуть бути розподілені до кордону та після безпосередньо експедитором, документально підтверджуватись і піддаватись обчисленню. Оскільки експедитором не розподілені витрати на транспортно - експедиційні послуги, понесені до та після перетину митного кордону України (вказані лише ті, які після перетину кордону: «по території України»), зазначені витрати повинні включатись у повному обсязі до митної вартості оцінюваних товарів.

З урахуванням положень статті 9 Закону України «Про транспортно - експедиторську діяльність» відсутні окремі документи, наявність яких підтверджується іншими товаросупровідними документами, а саме документи, передбачені пунктами 1.2, 2.1.1 та 2.1.2 щодо заявки на перевезення, 2.2.1 (страховий поліс на страхування вантажу, що прийнятий до перевезення), 2.2.14 та 4.3 (акт приймання-передачі виконаних робіт), 4.2. (вартість послуг по перевезенню вказується у кожній заявці), 4.3. (Акт приймання-передачі виконаних робіт є підставою для здійснення взаєморозрахунків ) Договору 047/24П від 06.08.2024 на транспортно - експедиційне обслуговування і перевезення вантажів автомобільним транспортом в міжнародному сполученні та по території України, укладеного між ПП «РІО-ТРАНС» (Експедитор) та ФГ "АВВО-93" (Перевізник).

Подані до митного оформлення документи, не містять відомостей щодо числового значення визначеної частиною 10 статті 58 МКУ таких складових митної вартості товару як: комісійної (брокерської) винагороди, витрат на навантаження, транспортування з Швейцарії до Німеччини та страхування вантажу, передбаченого договором перевезення. Дане твердження підтверджується розрахунком ціни.

Наявність посередницьких послуг підтверджується невідповідністю заявленого у 31 графі МД виробника товару - "Geberit International AG" Швейцарія та його відправника заявленого в графі 2 МД «Geberit Logistik GmbH» Німеччина. При цьому, надані декларантом Розрахунки ціни 115.107.21.1 та 895.125.00.0 до інвойсу № від 21.08.2024 складено «Geberit Produktions GmbH» Німеччина.

Щодо того, що надані з митною декларацією документи не містять всіх відомостей, щодо числового значення складових митної вартості товару, визначених частиною 10 статті 58 МКУ, в тому числі комісійної (брокерської) винагороди, витрат на навантаження, витрат на транспортування з Швейцарії до Німеччини, що також підтверджується розрахунком ціни та страхування вантажу, передбаченого договором перевезення.

Так, оцінюваний товар виготовлено в Швейцарії, при цьому він імпортувався з Німеччини. Наявність посередницьких послуг підтверджується невідповідністю заявленого у 31 графі МД виробника товару - "Geberit International AG" (Швейцарія) та його відправника заявленого в графі 2 МД «Geberit Logistik GmbH» (Німеччина).

При цьому, наданий декларантом Розрахунок ціни 115.107.21.1 від 21.08.2024 складено ще однією компанією - «Geberit Produktions GmbH» Німеччина. Необхідно зазначити, що наданий Позивачем розрахунок ціни 115.107.21.1 від 21.08.2024 не містить числових значень витрат навантаження та транспортування товару безпосередньо від виробника "Geberit International AG", який розташований в Швейцарії, до відправника товару «Geberit Logistik GmbH», який, в свою чергу, розташований в Німеччині. В розрахунку ціни відображено витрати на виробництво та витрати на оздоблення, пакування та пакетування. Тому документи, подані для підтвердження заявленої митної вартості товарів не містять всіх відомостей, щодо числового значення складових митної вартості товару, визначених частиною 10 статті 58 МКУ в тому числі комісійної (брокерської) винагороди посередника, витрат на навантаження, витрат на транспортування з Швейцарії до Німеччини.

При цьому, як вказано вище, у митного органу були наявні обґрунтовані підстави вважати, що існуючий взаємозв`язок між Продавцем і Покупцем вплинув на заявлену декларантом митну вартість. При здійсненні контролю за правильністю визначення митної вартості товарів за митною декларацією від 27.08.2024 № 24UA88U0 у митного органу виникли сумніви щодо «дійсної вартості» та у правильності визначення митної вартості митні оформлення ідентичних артикулів товару №1, що поставляються згідно контракту, укладеного з виробником товару здійснюються за ціною 15,83 євро/шт. При цьому, товари що переміщуються згідно даної МД згідно посередницького контракту за рівнем ціни 9,88 євро/шт .

Відповідно до Класифікатора документів, затвердженого наказом Міністерства фінансів України від 20.09.212 № 1011 «Про затвердження відомчих класифікаторів інформації з питань державної митної справи, які використовуються у процесі оформлення митних декларацій», в графі 44 митної декларації договір поставки №106 від 15.01.2024 Позивачем задекларовано під кодом документа «4100» як зовнішньоекономічний договір (контракт) купівлі-продажу товарів, подання якого для митного оформлення не супроводжується поданням пов`язаних з ним посередницьких (зовнішньоекономічних та/або внутрішніх) договорів.

Згідно наданого Позивачем під час митного оформлення договору Продавцем оцінюваного товару є Geberit Produktions GmbH, а згідно відомостей графи 2 поданої МД Відправником/Експортером є Geberit Logistik GmbH. Зазначене підтверджує що договір поставки №106 від 15.01.2024 є посередницьким договором що може свідчити про наявність комісійної (брокерської) винагороди визначених підпунктом а) пункту 1 частини 10 статті 58 МКУ.

Частиною п`ятою статті 54 МКУ за митним органом закріплено право упевнюватися в достовірності або точності будь-якої заяви, документа чи розрахунку, поданих для митних цілей визначення митної вартості у випадках, встановлених МКУ, письмово запитувати від декларанта або уповноваженої ним особи. Повноваження митних органів щодо можливості запиту додаткових документів передбачено як статтею 53 МКУ, так і статтею 17 Угоди про застосування статті VII ГАТТ.

Зокрема, стаття 17 Угоди передбачає, що ніщо не повинно тлумачитися так, що обмежує або ставить під сумнів право митних адміністрацій упевнитися в істинності або точності будь-якої заяви, документа чи декларації, поданої для цілей митної оцінки.

При електронному декларуванні посадова особа за допомогою АСМО створює та надсилає декларанту або уповноваженій ним особі засвідчене електронним цифровим підписом електронне повідомлення про необхідність подання документів відповідно до частин третьої та/або четвертої статті 53 МКУ для підтвердження митної вартості товарів із складанням їх переліку.

Оскільки в даному випадку, під час митного оформлення оцінюваного товару, документи, подані разом з митною декларацією не містили всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті, та містили вказані вище розбіжності, тому декларанта було повідомлено про необхідність надання додаткових документів для підтвердження заявленої митної вартості.

В повідомленні митного органу зазначено, що в митного органу є підстави вважати, що пов`язаність продавця і покупця вплинула на ціну товару, та запропоновано надати додаткові документи, що підтверджують заявлену митну вартість, а також повідомлено, що згідно частини 6 статті 53 МКУ декларант або уповноважена ним особа за власним бажанням може подати додаткові наявні у них документи для підтвердження заявленої ними митної вартості.

У відповідь позивачем додатково надано платіжну інструкцію в іноземній валюті №8579018 від 25.06.2024 на суму 48 632,64 євро (призначення платежу наступне: оплата за товар, контракт №106 від 15.01.2024, інвойс від 06.06.2024) та зазначено, що рахунки про оплату даної поставки надати не має можливості, так як оплата буде здійснена згідно умов договору протягом 30 днів з дати виставлення рахунку. Також позивачем повідомлено про неможливість подання інших додаткових документів.

При цьому пунктом 4 частини 2 статті 53 МКУ визначено, що документами, які підтверджують митну вартість товарів, якщо рахунок сплачено, - є банківські платіжні документи, що стосуються оцінюваного товару.

Отже, додатково надані позивачем під час митного оформлення платіжні інструкції не можливо ідентифікувати з оцінюваними товарами, задекларованими в митній декларації.

Таким чином, додатково надані позивачем документи не спростували виявлені під час контролю правильності визначення митної вартості товарів розбіжності та не підтвердили включення окремих складових митної вартості товарів.

Окрім цього, слід повідомити що відповідно до пунктів 7 та 8 частини 3 статті 52 МКУ декларант або уповноважена ним особа, які заявляють митну вартість товару, мають право вимагати від митного органу надання письмової інформації про причини, за яких заявлена ними митна вартість не може бути визнана, а також надання письмової інформації щодо порядку і методу визначення митної вартості, застосованих при коригуванні заявленої митної вартості, а також щодо підстав для здійснення такого коригування.

Однак ні декларант, ні позивач із такою вимогою до митного органу не звертались, тому надання декларантом відповіді на повідомлення митниці, в якому вказано про наявність розбіжностей та відсутність всіх відомостей що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, визначених частиною 10 статті 58 МКУ, свідчить про те, що декларант був обізнаний із цими обставинами ще до часу прийняття митним органом оскаржуваного рішення про коригування митної вартості.

Відповідно до частини 6 статті 55 на вимогу декларанта консультації проводяться у письмовому вигляді, така вимога на адресу митного органу також не надходила.

Відповідно до частини 2 статті 58 МКУ метод визначення митної вартості товарів за ціною договору (контракту) щодо товарів, які імпортуються, не застосовується, якщо використані декларантом або уповноваженою ним особою відомості не підтверджені документально або не визначені кількісно і достовірні та/або відсутня хоча б одна із складових митної вартості, яка є обов`язковою при її обчисленні.

Згідно з частиною 3 статті 58 МКУ у разі якщо митна вартість не може бути визначена за основним методом, застосовуються другорядні методи, зазначені у пункті 2 частини першої статті 57 цього Кодексу. При цьому кожний наступний метод застосовується лише у разі, якщо митна вартість товарів не може бути визначена шляхом застосування попереднього методу відповідно до норм цього Кодексу.

Оскільки декларантом не було усунуто вищезазначені розбіжності додатково наданими документами, не підтверджено включення окремих складових митної вартості товарів, у відповідності до положень частини 6 статті 54 МКУ, Хмельницькою митницею винесено оскаржуване рішення про коригування митної вартості, згідно якого митним органом був використаний наступний після основного методу метод визначення митної вартості за ціною договору щодо ідентичних товарів.

Так, відповідно до статті 59 МКУ у разі якщо митна вартість оцінюваних товарів не може бути визначена згідно з положеннями статті 58 МКУ, за основу для її визначення береться вартість операції з ідентичними товарами, що продаються на експорт в Україну з тієї ж країни і час експорту яких збігається з часом експорту оцінюваних товарів або є максимально наближеним до нього.

При застосуванні цього методу визначення митної вартості за основу береться прийнята митним органом вартість операції з ідентичними товарами з дотриманням умов, зазначених у цій статті. При цьому під ідентичними розуміються товари, однакові за всіма ознаками з оцінюваними товарами, у тому числі за такими, як: 1) фізичні характеристики; 2) якість та репутація на ринку; 3) країна виробництва; 4) виробник. Незначні зовнішні відмінності не можуть бути підставою для відмови у розгляді товарів як ідентичних, якщо в цілому такі товари відповідають вимогам частини другої цієї статті.

Ціна договору щодо ідентичних товарів береться за основу для визначення митної вартості товарів, якщо ці товари ввезено приблизно в тій же кількості та на тих же комерційних рівнях, що й оцінювані товари. У разі відсутності такого продажу використовується вартість операції з ідентичними товарами, що продавалися в Україну в іншій кількості та/або на інших комерційних рівнях. Інформація, що використовується при здійсненні коригування, повинна бути документально підтверджена. У разі якщо кошти та витрати, зазначені в пунктах 57 частини десятої статті 58 МКУ, включаються у вартість операції, здійснюється коригування для врахування значної різниці в таких коштах і витратах між оцінюваними товарами та відповідними ідентичними товарами, що зумовлено різницею у відстанях і способах транспортування. У разі якщо для цілей застосування цього методу виявляється більш як одна вартість договору щодо ідентичних товарів, для визначення митної вартості оцінюваних товарів використовується найменша така вартість.

В оскаржуваному рішенні про коригування митної вартості вказано наступне: «Враховуючи, що використані декларантом метод та відомості для цілей визначення митної вартості не підтверджені документально, відповідно до пп.2, 3 статті 58 МКУ застосовуються другорядні методи, зазначені у пункті 2 частини першої статті 57 МКУ.

Було проведено процедуру консультації та встановлено, що заявлені декларантом відомості про митну вартість товару та обраний метод її визначення не відповідають наявній у митного органу інформації про вартість товару, відповідно митна вартість буде визначена за другорядним методом відповідно до вимог ст. 59 МКУ.

Джерелом числового значення митної вартості товару №1 є вартість ідентичного товару за МД від 02.04.2024 24UA16U6 (15,83 євро/шт.* 672шт = 10637,76 євро), подані до митного оформлення документи що містять відомості про витрати на транспортування 49,91 євро. Таким чином, вартість товару складає 10687,67 Євро, або 44,67євро/кг. Коригування та пояснення щодо зроблених коригувань на обсяг партії ідентичних або подібних (аналогічних) товарів, умови поставки, комерційні умови тощо відсутні в зв`язку з відсутністю інформації про вплив їх на рівень митної вартості. Коригування, визначені частиною 6 статті 59 МКУ не здійснювалось в зв`язку з відсутністю значної різниці в таких коштах і витратах між оцінюваними товарами та відповідними ідентичними товарами, що зумовлено різницею у відстанях і способах транспортування».

Крім того, митним органом надано відповідну інформацію щодо підтвердження, що за вказаною митною декларацією, яка була джерелом числового значення митної вартості задекларованих товарів, були оформлені такі товари, які однакові за всіма ознаками з оцінюваними товарами, у тому числі співпадає артикул порівнюваних товарів, що підтверджує правомірність застосування 2-го методу визначення митної вартості за ціною договору щодо ідентичних товарів відповідно до статті 59 МКУ.

А тому, враховуючи вищезазначене, колегія суддів апеляційної інстанції приходить до висновку, що Хмельницькою митницею прийняте рішення про коригування митної вартості товарів №UA400000/2024/000199/2 а також картку відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення №UA400030/2024/000138 відповідно до вимог чинного законодавства України.

Відповідно до вимог ч. 1 та 2 ст. 317 Кодексу адміністративного судочинства України, підставами для скасування судового рішення суду першої інстанції повністю та ухвалення нового рішення є, зокрема, невідповідність висновків, викладених у рішенні суду першої інстанції, обставинам справи та неправильне застосування норм матеріального права або порушення норм процесуального права. Неправильним застосуванням норм матеріального права вважається, крім іншого, неправильне тлумачення закону.

З урахуванням наведеного, колегія суддів приходить до висновку, що судом першої інстанції при вирішенні справи порушені норми матеріального права, що призвело до неправильного вирішення справи, тому, керуючись статтею 315 КАС України, рішення суду першої інстанції підлягає скасуванню з прийняттям нової постанови, якою у задоволені адміністративного позову відмовити.

Керуючись ст.ст. 243, 250, 308, 310, 315, 317, 321, 322, 325, 329 КАС України, суд

П О С Т А Н О В И В:

апеляційну скаргу Хмельницької митниці задовольнити повністю.

Рішення Хмельницького окружного адміністративного суду від 10 липня 2025 року скасувати.

Прийняти нову постанову, якою у задоволені позову відмовити.

Постанова суду набирає законної сили з дати її прийняття та оскарженню не підлягає.

Головуючий Боровицький О. А.

Судді Курко О. П. Ватаманюк Р.В.