Справа № 640/19625/20
Суддя: Малих О.В.
Дата ухвалення: 2025-11-20 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

МИКОЛАЇВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

20 листопада 2025 р. № 640/19625/20
м. Миколаїв

Миколаївський окружний адміністративний суд, у складі головуючого судді Малих О.В., розглянувши в письмовому провадженні за правилами спрощеного позовного провадження адміністративну справу

за позовомУправління будівництва та архітектури Голосіївської районної в місті Києві державної адміністрації, просп. Голосіївський, 42, м. Київ, 03039,
до відповідачаДержавної аудиторської служби України, вул. Сагайдачного Петра, 4, м. Київ, 04070,
третя особаПриватне підприємство «Степс», вул. Навашина Академіка, 13, м. Київ, 04114,
провизнання протиправним та скасування висновку від 07.08.2020,
ВСТАНОВИВ:

Управління будівництва та архітектури Голосіївської районної в місті Києві державної адміністрації (далі також позивач) звернулось до Окружного адміністративного суду міста Києва з позовом до Державної аудиторської служби України (далі також відповідач), в якому просив:

- визнати протиправним та скасувати висновок про результати моніторингу Державної аудиторської служби України від 07.08.2020 року до закупівлі з унікальним номером оголошення № UA-2020-05-07-000434-а від 07.05.2020 року.

Ухвалою Окружного адміністративного суду міста Києва від 25.08.2020 року відкрито провадження у справі та ухвалено розглядати справу за правилами спрощеного позовного провадження, без виклику сторін у судове засідання.

Законом України «Про ліквідацію Окружного адміністративного суду міста Києва та утворення Київського міського окружного адміністративного суду» від 13.12.2022 року № 2825-IX (далі Закон № 2825) ліквідовано Окружний адміністративний суд міста Києва.

На виконання положень п. 2 розділу ІІ Прикінцевих та перехідних положень Закону № 2825 матеріали адміністративної справи № 640/7133/21 скеровано за належністю до Миколаївського окружного адміністративного суду.

До Миколаївського окружного адміністративного суду справа надійшла 18.04.2025 року.

Відповідно до протоколу повторного автоматизованого розподілу, головуючим у справі визначено суддю Малих О.В.

Ухвалою від 21.04.2025 року суд прийняв справу до провадження та ухвалив розглядати справу за правилами спрощеного позовного провадження, без виклику сторін у судове засідання.

В обґрунтування позовних вимог позивач послався на те, що відповідачем проведено моніторинг щодо закупівлі, за результатами якого встановлено порушення вимог ч. 12 ст. 8 та ч. 8, 9 ст. 21 Закону України «Про публічні закупівлі».

Позивач вказує, що не погоджується з висновками відповідача з огляду на те, що під час оголошення процедури закупівлі UA-2020-05-07-000434-а позивачем в інформаційно-телекомунікаційній системі «PROZORRO» заповнювались всі необхідні поля, які передбачені даною системою для проведення процедури закупівлі, зокрема, в оголошенні передбачалось надання учасниками забезпечення тендерних пропозицій у вигляді банківської гарантії, що відображено в вказаних оголошеннях, шляхом заповнення відповідних (передбачених, реалізованих) полів у електронній системі закупівель.

Крім того, позивач стверджує, що ним, як замовником у тендерній документації передбачена вся необхідна інформація, зазначені всі необхідні вимоги щодо надання та оформлення забезпечення тендерної документації, зокрема, приведена примірна форма банківської гарантії, що викладено у додатку 6 «вимоги до банківської гарантії забезпечення тендерної пропозиції».

Позивач також стверджує, що оскаржуваний ним висновок не відповідає вимогам, встановленим ст. 8 Закону України «Про публічні закупівлі» та вимогам ч. 2 ст. 2 КАС України, оскільки відповідачем не конкретизовано які саме заходи має вжити позивач, не конкретизовано яку саме за змістом інформацію має оприлюднити позивач через електронну систему закупівель та/або які саме документи, що свідчать про вжиття таких заходів, що, на переконання позивача, свідчить про його нечіткість та невизначеність.

Заперечуючи проти задоволення позовних вимог представник відповідача послався на те, що під час здійснення моніторингу закупівлі відповідач виявив порушення з боку позивача положень ст. 21 Закону України «Про публічні закупівлі», та не може визнавати прийнятий висновок від 18.11.2020 року № 1067 протиправним. На підставі викладеного, представник відповідача просив відмовити у задоволенні позовних вимог в повному обсязі.

Представник третьої особи письмових пояснень на позовну заяву не надав.

Суд розглянув справу в порядку письмового провадження за наявними у справі матеріалами.

З`ясувавши усі фактичні обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги, оцінивши докази у їх сукупності, які мають значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, дослідивши матеріали, що містяться у справі, суд встановив наступне:

Відповідно до наказу Державної аудиторської служби України від 27.07.2020 року № 215, опублікованого 27.07.2020 року в електронній системі за купівель, розпочато моніторинг за купівель відповідно до переліку, до якого у тому числі включено закупівлю за № UA-2020-05-07-000 434-а від 07.05.2020 року, замовником якої є позивач у даній справі.

Предметом закупівлі було «Капітальний ремонт фасаду закладу загальної середньої освіти № 269 по проспекту Глушкова Академіка, 17-А у Голосіївському районі м. Києва » (код ДК 021:2015:45453000-7: Послуги з капітального ремонту і реставрації).

Вказане оголошення про проведення відкритих торгів було оприлюднено на веб-сайті Prozorro 07.05.2020 року (https://prozorro.gov.ua/tender/UA-2020-05-07-000 434-а).

За результатами моніторингу зазначеної процедури закупівлі Держаудитслужбою складено висновок про результати моніторингу закупівлі від 07.08.2020 року № 725, який затверджено заступником Голови Держаудитслужби Шкуропатом О.Г. та оприлюднено в електронній системі за купівель 07.08.2020 року.

Підставою для проведення моніторингу стали виявлені органом державного фінансового контролю ознаки порушення (порушень) законодавства у сфері публічних за купівель в інформації, оприлюдненій в електронній системі за купівель

У пункті 1 констатуючої частини Висновку зазначено, що предметом аналізу були питання: визначення предмета закупівлі, відображення закупівлі у річному плані (додатку), оприлюднення інформації про закупівлю, правильності заповнення форм документів , затверджених Уповноваженим органом, повноти відображення інформації в оголошенні про проведення відкритих торгів, відповідності вимог тендерної документації вимогам Закону України «Про публічні закупівлі» (далі - Закон), надання роз`яснень щодо тендерної документації та /або на вимогу учасника щодо усунення порушень, розгляду тендерних пропозицій, відповідності повідомлення з вимогою про усунення не відповідностей поданих учасником у тендерній пропозиції вимогам Закону, своєчасність його розміщення та виконання учасником, своєчасності укладання договору про закупівлю та його оприлюднення, відповідності умов договору умовам тендерної пропозиції переможця, внесення змін до договору та їх оприлюднення, виконання рішень Антимонопольного комітету України як органу оскарження (далі - колегія АМКУ).

Під час моніторингу проаналізовано: річний план закупівель управління будівництва та архітектури Голосіївської районної в місті Києві державної адміністрації (далі Замовник) на 2020 рік, оголошення про проведення відкритих торгів, тендерну документацію оприлюднену 07.05.2020 зі змінами, звернення за роз`ясненнями щодо тендерної документації від 08.05.2020, вимоги про усунення порушення учасника приватного підприємства «Степе» (далі ПП «Степе») від 11.06.2020 року, від 16.06.2020 року, від 22.06.2020 року, від 23.06.2020 року, від 24.06.2020 року, роз`яснення Замовника від 12.05.2020 та рішення Замовника від 15.06.2020, реєстр отриманих тендерних пропозицій та протокол розкриття тендерних пропозицій від 01.06.2020 року, тендерні пропозиції товариства з обмеженою відповідальністю «Класика комфорту» (далі ТОВ «Класика комфорту»), ПП «Степе», товариства з обмеженою відповідальністю «Український виробничо-будівельний Альянс Центр» (далі ТОВ «Український виробничо-будівельний Альянс Центр»), товариства з обмеженою відповідальністю «Інбуд-ХХІ» (далі ТОВ «Інбуд- XXI»), повідомлення з вимогою про усунення не відповідносте від 06.06.2020 року, від 22.07.2020 року, від 23.07.2020 року, протоколи засідання тендерного комітету Замовника від 10.06.2020 року № 10-06-4, від 22.06.2020 року № 22-06-4, від 22.07.2020 року № 22-07-2, від 23.07.2020 року № 23-07-1, повідомлення про намір укласти договір від 23.07.2020 року, рішення колегії АМКУ від 15.07.2020 року № 13733-р/пк-пз, договір підряду від 03.08.2020 року № 280 (далі договір), додаткова угода від 04.08.2020 № 1 до договору, повідомлення про внесення змін до договору.

Моніторинг закупівлі щодо тих порушень, обставин, підстав, які були предметом розгляду колегії АМКУ, не здійснювався.

За результатами моніторингу процедури закупівлі установлено, що Замовник на порушення вимог пункту 8 та пункту 9 частини другої статті 21 Закону опубліковане оголошення про проведення відкритих торгів не містить інформації про місцезнаходження Замовника.

За результатами аналізу питання повноти відображення інформації в оголошенні про проведення відкритих торгів, установлено порушення вимог п. 8 та а. 9 ч. 2 ст. 21 Закону.

З огляду на встановлені порушення законодавства у сфері закупівель, керуючись ст.ст. 2 та 5 Закону України «Про основні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні», Держаудитслужба зобов`язує здійснити заходи щодо усунення виявлених порушень в установленому законодавством порядку, зокрема, шляхом шляхом розірвання договору з дотриманням положень Господарського кодексу України та Цивільного кодексу України та протягом п`яти робочих днів з дня оприлюднення висновку оприлюднити через електронну систему закупівель інформацію та/або документи, що свідчать про вжиття таких заходів

Не погодившись з висновком відповідача, позивач звернувся до суду з даним позовом.

Надаючи правову оцінку спірним правовідносинам, суд зазначає наступне:

Згідно з Положенням про Державну аудиторську службу України, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 03.02.2016 року № 43 (в редакції, що була чинною на момент виникнення спірних правовідносин; далі Положення № 43), Державна аудиторська служба України (далі - Держаудитслужба) є центральним органом виконавчої влади, діяльність якого спрямовується і координується Кабінетом Міністрів України через Міністра фінансів та який реалізує державну політику у сфері державного фінансового контролю.

Держаудитслужба, відповідно до пп. 3 п. 4 Положення № 43, реалізує державний фінансовий контроль через здійснення: державного фінансового аудиту; перевірки державних закупівель; інспектування (ревізії); моніторингу закупівель.

Відповідно до п. 7 Положення № 43 Держаудитслужба здійснює свої повноваження безпосередньо і через утворені в установленому порядку міжрегіональні територіальні органи.

Таким чином, Державна аудиторська служба України у відносинах здійснення державного фінансового контролю, є суб`єктом владних повноважень, відтак зазначений спір є справою адміністративної юрисдикції та підлягає розгляду в порядку адміністративного судочинства.

Правові та організаційні засади здійснення фінансового контролю в Україні, визначені Законом України «Про основні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні» від 26.01.1993 року № 2939-XII (далі Закон України № 2939-ХІІ).

Відповідно до ч. 1 ст. 2 Закону № 2939-ХІІ головними завданнями органу державного фінансового контролю є: здійснення державного фінансового контролю за використанням і збереженням державних фінансових ресурсів, необоротних та інших активів, правильністю визначення потреби в бюджетних коштах та взяттям зобов`язань, ефективним використанням коштів і майна, станом і достовірністю бухгалтерського обліку і фінансової звітності у міністерствах та інших органах виконавчої влади, державних фондах, фондах загальнообов`язкового державного соціального страхування, бюджетних установах і суб`єктах господарювання державного сектору економіки, а також на підприємствах, в установах та організаціях, які отримують (отримували у періоді, який перевіряється) кошти з бюджетів усіх рівнів, державних фондів та фондів загальнообов`язкового державного соціального страхування або використовують (використовували у періоді, який перевіряється) державне чи комунальне майно (далі - підконтрольні установи), за дотриманням бюджетного законодавства, дотриманням законодавства про закупівлі, діяльністю суб`єктів господарської діяльності незалежно від форми власності, які не віднесені законодавством до підконтрольних установ, за судовим рішенням, ухваленим у кримінальному провадженні.

Державний фінансовий контроль забезпечується органом державного фінансового контролю через проведення державного фінансового аудиту, інспектування, перевірки за купівель та моніторингу закупівлі (ч. 2 ст. 2 Закону № 2939-ХІІ).

Відповідно до ч. 1 ст. 5 Закону № 2939-ХІІ контроль за дотриманням законодавства у сфері закупівель здійснюється шляхом проведення моніторингу закупівлі у порядку, встановленому Законом України «Про публічні закупівлі», проведення перевірки закупівель, а також під час державного фінансового аудиту та інспектування.

Згідно з ч. 2 ст. 5 Закону № 2939-ХІІ порядок та підстави проведення органом державного фінансового контролю перевірок закупівель встановлюється Кабінетом Міністрів України.

У відповідності до ч. 3 ст. 5 Закону № 2939-ХІІ перевірка за купівель у замовників проводиться за місцезнаходженням юридичної особи, що перевіряється, чи за місцем розташування об`єкта права власності, щодо якого проводиться перевірка, і полягає у документальному та фактичному аналізі дотримання замовником законодавства про закупівлі. Результати перевірки за купівель викладаються в акті перевірки за купівель.

Моніторинг закупівлі здійснюється за місцезнаходженням органу державного фінансового контролю (ч. 4 ст. 5 Закону № 2939-ХІІ).

Підстави для проведення моніторингу публічних за купівель викладені в ч. 2 ст. 8 Закону України «Про публічні закупівлі» від 25.12.2015 року № 922-VIII (далі Закон № 922-VIII), зокрема, у пункті 4 зазначено, що рішення про початок моніторингу процедури закупівлі приймає керівник органу державного фінансового контролю або його заступник (або уповноважена керівником особа) за наявності однієї або декількох із таких підстав: виявлені органом державного фінансового контролю ознаки порушення (порушень) законодавства у сфері публічних за купівель в інформації, оприлюдненій в електронній системі за купівель.

Відповідно до ч. 6 і 7 ст. 8 Закону № 922-VIII За результатами моніторингу процедури закупівлі посадова особа органу державного фінансового контролю складає та підписує висновок про результати моніторингу процедури закупівлі (далі - висновок), що затверджується керівником органу державного фінансового контролю або його заступником. Такий висновок підлягає оприлюдненню в електронній системі закупівель протягом трьох робочих днів з дня його складання.

У висновку обов`язково зазначаються: 1) найменування, місцезнаходження та ідентифікаційний код замовника в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань, щодо якого здійснювався моніторинг процедури закупівлі; 2) назва предмета закупівлі із зазначенням коду за Єдиним закупівельним словником (у разі поділу на лоти такі відомості повинні зазначатися щодо кожного лота) та назви відповідних класифікаторів предмета закупівлі і частин предмета закупівлі (лотів) (за наявності) та його очікувана вартість; 3) унікальний номер оголошення про проведення конкурентної процедури закупівлі, присвоєний електронною системою закупівель, та/або унікальний номер повідомлення про намір укласти договір про закупівлю у разі застосування переговорної процедури закупівлі; 4) опис порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель, виявленого за результатами моніторингу процедури закупівлі; 5) зобов`язання щодо усунення порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель.

Відповідно до пп. 9 п. 4 Положення № 43 Держаудитслужба відповідно до покладених на неї завдань вживає в установленому порядку заходів до усунення виявлених під час здійснення державного фінансового контролю порушень законодавства та притягнення до відповідальності винних осіб, а саме: вимагає від керівників та інших осіб підприємств, установ та організацій, що контролюються, усунення виявлених порушень законодавства; здійснює контроль за виконанням таких вимог; звертається до суду в інтересах держави у разі незабезпечення виконання вимог щодо усунення виявлених під час здійснення державного фінансового контролю порушень законодавства з питань збереження і використання активів; застосовує заходи впливу за порушення бюджетного законодавства, накладає адміністративні стягнення на осіб, винних у порушенні законодавства; передає в установленому порядку правоохоронним органам матеріали за результатами державного фінансового контролю у разі встановлення порушень законодавства, за які передбачено кримінальну відповідальність або які містять ознаки корупційних діянь.

Відповідно до ч. 1 ст. 4 Закону № 922-VIII закупівля здійснюється відповідно до річного плану.

Згідно ч. 1 ст. 10 Закону № 922-VIII замовник самостійно та безоплатно через авторизовані електронні майданчики оприлюднює на веб-порталі Уповноваженого органу в порядку, встановленому Уповноваженим органом та цим Законом, інформацію про закупівлю.

Щодо порушення позивачем п. 8 та 9 ч. 2 ст. 21 Закону № 922-VIII, суд виходить з наступного.

Так, у висновку № 1067 зазначено, що за результатами моніторингу процедури закупівлі установлено, що Замовник на порушення вимог п. 9 ч. 2 ст. 21 Закону № 922-VIII в оголошення про проведення відкритих торгів не вніс інформацію про місцезнаходження Замовника.

У своїх запереченнях на цей висновок відповідача, позивач зазначив, що «за результатами моніторингу установлено, що на порушення вимог п. 9 ч. 2 ст. 21 Закону № 922-VIII опубліковане оголошення про проведення відкритих торгів не містить інформації про місцезнаходження Замовника.

Замовник розмістив в електронній системі закупівель оголошення про проведення відкритих торгів до закупівлі № UA-2020-05-07-000 434-а у файлі під назвою « ОСОБА_1 квап.рем.фасад ЗСО № 269 просп. Глушкова , 17-А ( зміним) pdf» із змінами внесеними 22.05.2020року.

Щодо даного питання, , то у відповідності до пункту 3 Порядку розміщення інформації про публічні закупівлі, затвердженого наказом Міністерства економічного розвитку і торгівлі України 11.06.2020 № 1082, розміщення інформації в електронній системі закупівель здійснюється замовником шляхом заповнення електронних форм, реалізованих в електронній системі закупівель, з окремими полями та завантаження відповідних електронних документів через автоматизоване робоче місце Замовника. Оприлюднення інформації на веб-порталі здійснюється електронною системою закупівель автоматично.

Під час оголошення процедури закупівлі, що була предметом моніторингу замовником в електронній системі закупівель заповнювались всі необхідні поля, які передбачені для проведення закупівлі. В даному випадку умовами передбачалося надання учасниками забезпечення тендерних пропозицій у вигляді банківської гарантії, що і відображено в оголошенні , шляхом заповнення відповідних (передбачених, реалізованих) полів у електронній системі закупівель .

Враховуючи викладене вище, Замовником належним чином зазначена вся інформація у відповідності до технічних можливостей електронної системи закупівель.

Згідно листа від 21.04.2020 року № 3304-04/25806-06 Міністерство розвитку економіки, торгівлі та сільського господарства України зокрема зазначає про таке: «…щодо форми і вимог до забезпечення тендерної пропозиції/пропозиції, а також переліку формальних помилок наразі розробляються, замовники можуть самостійно встановлювати в тендерній документації розмір та умови надання забезпечення тендерних пропозицій …».

Варто відмітити, що Замовником у тендерній документації передбачена вся необхідна інформація, зазначені всі необхідні вимоги щодо надання та оформлення забезпечення тендерної пропозиції.

У п. 5 ч. 1 ст. 1 Закону № 922-VIII зазначено, що: «Веб-портал Уповноваженого органу є онлайн-сервісом, що забезпечує створення, зберігання, оприлюднення всієї інформації про закупівлі, проведення електронного аукціону, автоматичний обмін інформацією і документами та користування сервісами з автоматичним обміном інформацією, доступ до якого здійснюється за допомогою мережі Інтернет. Забезпечення функціонування веб-порталу Уповноваженого органу здійснюється, у тому числі, за рахунок надання авторизованим електронним майданчикам платного доступу до нього».

Постановою Кабінету Міністрів України від 24.02.2016 року № 166 «Про затвердження Порядку функціонування електронної системи закупівель та проведення авторизації електронних майданчиків» (в редакції від 14.11.2019 року) затверджено Порядок функціонування електронної системи закупівель та проведення авторизації електронних майданчиків, згідно з яким адміністратором електронної системи закупівель є юридична особа, визначена Уповноваженим органом (Міністерство розвитку економіки, торгівлі та сільського господарства україни далі Мінекономрозвитку) відповідальною за забезпечення функціонування та наповнення веб-порталу Уповноваженого органу.

З метою забезпечення належного функціонування електронної системи закупівель наказом Мінекономрозвитку від 07.04.2020 року № 648 «Про веб-портал Уповноваженого органу з питань закупівель» відповідальним за забезпечення функціонування та наповнення веб-порталу визначено інформаційно-телекомунікаційну систему "PROZORRO" (за адресою в мережі Інтернет: www.prozorro.gov.ua) веб-порталом Уповноваженого органу з питань закупівель.

Враховуючи викладене вище, Замовник при оголошенні закупівлі діяв в межах Закону та наявної станом на дату оголошення закупівлі, технічної можливості та інструментарію для заповнення в електронній системі закупівель відповідних окремих полів та внесення інформації про умови надання забезпечення тендерної пропозиції. Це в свою чергу спростовує інформацію викладену у висновку Держаудитслужби в частині ознак порушень законодавства, щодо заповнення форми оголошення про проведення відкритих торгів в ході публікації матеріалів даної закупівлі шляхом формування/заповнення замовником окремих полів електронних форм електронної системи закупівель.

Згідно п. 9 ч. 2 ст. 21 Закону № 922-VIII оголошення про проведення відкритих торгів повинно містити наступну інформацію: розмір, вид та умови надання забезпечення тендерних пропозицій (якщо замовник вимагає його надати).

Таким чином, суд погоджується з доводами позивача про відсутність порушення ним п. 8 та 9 ч. 2 ст. 21 Закону № 922-VIII.

Щодо тверджень позивача про невідповідність висновку вимогам, встановленим ч. 12 ст. 8 Закону № 922-VIII та ч. 2 ст. 2 КАС України в тій частині, що відповідачем не конкретизовано які саме заходів має вжити позивач, не конкретизовано яку саме за змістом інформацію має оприлюднити позивач через електронну систему закупівель та/або які саме документи, що свідчать про вжиття таких заходів, суд зазначає таке.

У відповідності до ч. 6 ст. 8 Закону № 922-VIII за результатами моніторингу процедури закупівлі посадова особа органу державного фінансового контролю складає та підписує висновок про результати моніторингу процедури закупівлі (далі висновок), що затверджується керівником органу державного фінансового контролю або його заступником. Такий висновок підлягає оприлюдненню в електронній системі закупівель протягом трьох робочих днів з дня його складання.

У п. 5 ч. 7 ст. 7 Закону № 922-VIII у висновку обов`язково зазначаються зобов`язання щодо усунення порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель.

Так, у пункті 3 констатуючої частини висновку зазначено: з огляду на встановлені порушення законодавства у сфері закупівель, керуючись ст.ст. 2 та 5 Закону України «Про основні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні», Держаудитслужба зобов`язує здійснити заходи щодо усунення виявлених порушень в установленому законодавством порядку, зокрема, шляхом розірвання договору з дотриманням положень Господарського кодексу України та Цивільного кодексу України та протягом п`яти робочих днів з дня оприлюднення висновку оприлюднити через електронну систему закупівель інформацію та/або документи, що свідчать про вжиття таких заходів

Тобто, зазначивши у висновку про необхідність «здійснити заходи щодо розірвання договору з дотриманням положень Господарського кодексу України та Цивільного кодексу України та протягом п`яти робочих днів з дня оприлюднення висновку оприлюднити через електронну систему закупівель інформацію та/або документи, що свідчать про вжиття таких заходів», відповідач не конкретизував якого самого договору , яких саме заходів має вжити позивач, не визначив спосіб усунення виявлених під час моніторингу порушень, що свідчить про його нечіткість та невизначеність.

Суд наголошує, що можливість усунення виявлених порушень прямо залежить від чіткого визначення суб`єктом владних повноважень конкретного заходу (варіанту поведінки), яких слід вжити уповноваженій особі замовника для усунення порушень.

Вимога контролюючого органу про усунення виявлених порушень законодавства повинна бути здійснена у письмовій формі, сформована внаслідок реалізації контролюючим органом своєї компетенції (завдань і функцій відповідно до законодавства), містити чіткі, конкретні і зрозумілі, приписи на адресу підконтрольного суб`єкту (об`єкту контролю, його посадових осіб), які є обов`язковими до виконання останнім. Зобов`язання позивача самостійно визначити, які саме заходи слід вжити для усунення виявлених порушень, в свою чергу, може призвести до нового можливого порушення позивачем чинного законодавства.

Крім того, згідно з правовими висновками, викладеними у постановах Верховного Суду від 21.01.2021 року у справі № 400/4458/19 та від 21.01.2021 року у справі №480/3179/19, загальними вимогами, які висуваються до актів індивідуальної дії як акту правозастосування, є його обґрунтованість та вмотивованість, тобто наведення суб`єктом владних повноважень конкретних підстав його прийняття (фактичних і юридичних), а також переконливих і зрозумілих мотивів його прийняття.

Враховуючи вищевикладене, зазначені обставини є порушенням вимог закону в частині змісту висновку як акту індивідуальної дії. Суд визнає, що зобов`язальний характер вимог щодо усунення правопорушення свідчить як про встановлення цього порушення, так і визначення імперативного обов`язкового способу його усунення.

Зважаючи на те, що спірний висновок не містить конкретних приписів, які є обов`язковими до виконання підконтрольного суб`єкту, що порушує вимоги, встановлені ст. 2 КАС України, а також встановлення відсутності порушень з боку позивача, яка зазначені в оскаржуваному висновку № 725, суд дійшов висновку про обґрунтованість позовних вимог та наявність правових підстав для їх задоволення в повному обсязі.

Решта доводів та заперечень сторін висновків суду по суті заявлених позовних вимог не спростовують.

Слід зазначити, що згідно практики Європейського суду з прав людини та зокрема, рішення у справі «Серявін та інші проти України» від 10 лютого 2010 року, заява 4909/04, відповідно до пункту 58 якого суд повторює, що згідно з його усталеною практикою, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються.

Хоча. п 1 ст. 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (рішення у справі «Руїс Торіха проти Іспанії» від 09.12.1994 року, серія A, № 303-A, п.29).

Згідно п. 41 висновку №11 (2008) Консультативної ради європейських суддів до уваги Комітету Міністрів Ради Європи щодо якості судових рішень обов`язок суддів наводити підстави для своїх рішень не означає необхідності відповідати на кожен аргумент захисту на підтримку кожної підстави захисту.

Частиною 2 ст. 2 КАС України передбачено, що у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: 1) на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; 2) з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; 3) обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); 4) безсторонньо (неупереджено); 5) добросовісно; 6) розсудливо; 7) з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; 8) пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); 9) з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; 10) своєчасно, тобто протягом розумного строку.

Згідно з ч. 1 та ч. 2 ст. 77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу. В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Згідно ч. 1 ст. 90 КАС України суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні.

На переконання суду, відповідачем не доведено правомірності вчинених дій, з урахуванням вимог, встановлених ч. 2 ст. 19 Конституції України та ч. 2 ст. 2 КАС України.

Враховуючи викладене, позовні вимоги підлягають задоволенню.

Відповідно до ч. 1 ст. 139 КАС України, при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.

Керуючись ст.ст. 2, 19, 139, 241 246, 262 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

ВИРІШИВ:

1. Позов Управління будівництва та архітектури Голосіївської районної в місті Києві державної адміністрації (просп. Голосіївський, 42, м. Київ, 03039, ) до Державної аудиторської служби України (вул. Сагайдачного Петра, 4, м. Київ, 04070, ), за участю третьої особи Приватне підприємство «Степс» (вул. Навашина Академіка, 13, м. Київ, 04114, ) задовольнити.

2. Визнати протиправним та скасувати висновок про результати моніторингу Державної аудиторської служби України від 07.08.2020 року до закупівлі з унікальним номером оголошення № UA-2020-05-07-000434-а від 07.05.2020 року.

3. Стягнути за рахунок бюджетних асигнувань Державної аудиторської служби України (вул. Сагайдачного Петра, 4, м. Київ, 04070, ) на користь Управління будівництва та архітектури Голосіївської районної в місті Києві державної адміністрації (просп. Голосіївський, 42, м. Київ, 03039, ) судові витрати у сумі 2102,00 грн (дві тисячі сто дві гривні 00 копійок).

Рішення суду першої інстанції набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи в порядку, визначеному ст. 255 КАС України. Апеляційна скарга може бути подана до Шостого апеляційного адміністративного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Датою ухвалення судового рішення в порядку письмового провадження є дата складення повного судового рішення.

Повний текст рішення складено 20.11.2025 року.

Суддя О.В. Малих