Справа № 400/7237/25
Суддя: Величко А.В.
Дата ухвалення: 2025-11-20 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

МИКОЛАЇВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

20 листопада 2025 р. № 400/7237/25
м. Миколаїв

Миколаївський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Величка А.В., розглянув у порядку спрощеного позовного провадження адміністративну справу

за позовомТовариства з обмеженою відповідальністю "Дослідно-проектний центр кораблебудування", просп. Героїв України, 1 Е, м. Миколаїв, 54025,
до відповідачаГоловного управління ДПС у Миколаївській області, вул. Героїв Рятувальників, 6, м. Миколаїв,54005,
провизнання бездіяльності протиправною та зобов`язання вчинити певні дії,

ВСТАНОВИВ:

Товариство з обмеженою відповідальністю «Дослідно- проектний центр кораблебудування» (далі по тексту - позивач) звернулося до Миколаївського окружного адміністративного суду з адміністративним позовом до Головного управління ДПС у Миколаївській області (далі по тексту - ГУ ДПС у Миколаївській області / відповідач) , в якому просить: Визнати протиправною бездіяльність ГУ ДПС у Миколаївській області щодо невідновлення суми ?Накл ТОВ «Дослідно-проектний центр кораблебудування» у СЕА ПДВ. Зобов`язати ГУ ДПС у Миколаївській області відновити суму реєстраційного ліміту (?Накл) у розмірі 4 234 914, 85 грн., що існував до моменту порушення права Позивача.

В обгрунтування позовних вимог позивач вказував на протиправні дії відповідача, які виявились у не вжитті заходів з відновлення/ збільшення суми?Накл позивача. Позивач має право на використання суми реєстраційного ліміту, сформованої на підставі податкової звітності та підтвердженої податковими накладними, оскільки свій статус платника ПДВ свідомо не припиняв, а зміни в системі відбулися виключно з технічної помилки, яка виправлена, та всі данні окрім суми реєстраційного ліміту відновлені відповідачем самостійно до стану який існував до того. Наявність збитків та ризиків. Відсутність відновленої суми ?Накл позбавляє підприємство можливості реєструвати податкові накладні в СЕА ПДВ, що призводить до затримки відшкодування ПДВ та збитків у вигляді блокування обігових коштів. Позивач просить суд визнати бездіяльність відповідача протиправною та зобов`язати здійснити технічне відновлення показника ?Накл, що відповідає законодавчим вимогам і забезпечить відновлення податкових прав позивача.Позивач вказує, що порушення прав відбулося не з його вини, а внаслідок технічної похибки та недосконалості адміністративних процедур державного апарату.Принцип правової визначеності вимагає стабільності правового становища особи.Перешкоджання використанню сформованого ?Накл без належної правової підстави є непропорційним втручанням держави в господарську діяльність, що суперечить конституційним та міжнародно-правовим стандартам. Позивач, як стратегічне підприємство оборонно-промислового комплексу, виконує критичні контракти в інтересах національної безпеки, і обнулення ?Накл порушує не лише податкові права, а й державні інтереси., звернувся до суду для захивту своїх порушених прав.

Ухвалою Миколаївського окружного адміністративного суду від 14.07.2025 позовну заяву прийнято до розгляду, відкрито провадження у справі та вирішено проводити розгляд справи за правилами загального позовного провадження.

28.07.2025 до Миколаївського окружного адміністративного суду надійшов відзив представника ГУ ДПС у Миколаївській області.У відзиві представник відповідача зазначив, що 16.02.2024 року по Державному підприємству «Дослідно-проектний центр кораблебудування» надійшли відомості з ЄДР стосовно державної реєстрації юридичної особи шляхом перетворення з прикріпленою заявою про бажання добровільно зареєструватися платником ПДВ.Після обробки заяви на реєстрацію ПДВ по платнику сформувались два записи з дати реєстрації платником ПДВ 01.03.2024 року та датою реєстрації платником ПДВ з 25.05.1999 року. ДП «Дослідно-проектний центр кораблебудування» на момент обробки вже являлось платником ПДВ з 25.05.1999 року.

19.02.2024 року було сформовано рішення про анулювання реєстрації платника на додану вартість з 01.03.2024 року за формою ф. №6-РПДВ. Після обробки зазначеного рішення відбулось анулювання платника ПДВ ДП «Дослідно-проектний центр кораблебудування», я датою реєстрації платника ПДВ як з 01.03.2024 року так і з 25.05.1999 року. До ДПС України було надіслано листа від 20.02.2024 №885/8/14-29-12-01-01 з проханням приведення у відповідність даних реєстру платників ПДВ, тобто скасуванням дати анулювання реєстрації платника ПДВ 25.05.1999 року. 23.02.2024 року дані реєстру платників ПДВ по ДП «Дослідно-проектний центр кораблебудування» було приведено у відповідність.

За даними реєстру платників ПДВ ДП «Дослідно-проектний центр кораблебудування» було зареєстровано платником ПДВ з 25.05.1999, індивідуальний податковий номер платника ПДВ (далі - ІПН) 12.За даними відомостей з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань 19.02.2024 отримано відомості про державну реєстрацію припинення ДП «ДПЦК» та про державну реєстрацію ТОВ «Дослідно- проектний центр кораблебудування» (), утвореного шляхом перетворення, з датою державної реєстрації 03.11.1998 року.

Разом із відомостями про державну реєстрацію ТОВ «Дослідно-проектний центр кораблебудування» (далі - ТОВ «ДПЦК») отримано відомості із заяви у сфері держаної реєстрації із заявленим бажанням зареєструвати ТОВ «ДПЦК» платником ПДВ.

Після обробки заяви на реєстрацію платником ПДВ по платнику сформувались дві стрічки з датою реєстрації платником ПДВ з 01.03.2024 з ІПН 39 та датою реєстрації платником ПДВ з 25.05.1999 з ІПН 12.

В подальшому, ГУ ДПС у Миколаївській області (управління податкових сервісів) 19.02.2024 було сформовано рішення за формою № 6-РПДВ за № 7803 про анулювання повторної реєстрації платника ПДВ ДП «ДПЦК» з 01.03.2024 з ІПН 39. Після обробки зазначеного рішення відбулось анулювання реєстрації платника ПДВ ДП «ДПЦК» з датою реєстрації платника ПДВ як з 01.03.2024 так і з 25.05.1999 (ІПН 12).

22.02.2024 управлінням податкових сервісів ГУ ДПС у Миколаївській області до реєстру платників ПДВ внесено зміни, а саме скасовано запис щодо анулювання реєстрації платника ПДВ ДП «ДПЦК» з ІПН 12, та внесено запис про реєстрацію ДП «ДПЦК» платником ПДВ з датою реєстрації платником ПДВ 25.05.1999 (ІПН 12).

Відповідно до реєстраційних даних ТОВ «ДПЦК» відбулась зміна організаційно-правової форми підприємства з ДП на ТОВ та, відповідно, перереєстрація ТОВ «ДПЦК» у якості платника ПДВ без зміни ІПН 12) та дати реєстрації платником ПДВ (25.05.1999).

В результаті відміни помилково проведеної операції щодо анулювання реєстрації платника ПДВ на підставі рішення від 19.02.2024 № 7803 відбулось обнуління суми реєстраційного ліміту платника в СЕА ПДВ на суму 4234914,85 грн. (по платнику в СЕА ПДВ проведено операцію « 100 - повторна реєстрація платника ПДВ»).

Управління оподаткування юридичних осіб ГУ ДПС у Миколаївській області у зв`язку зі зверненням ТОВ «ДПЦК» (листи від 11.03.2024 № 06/193 (вх. ГУ ДПС від 11.03.2024 № 13685/6), від 17.10.2024 № 06/841 (вх. ГУ ДПС від 13.10.2024 № 61990/6) неодноразово зверталось до ДПС України (листи від 27.03.2024 №1526/8/14-29-04-03 01, від 30.04.2024 № 2206/8/14-29-04-03-01, від 03.07.2024 № 3428/8/14-29-04-03-01) щодо поновлення суми реєстраційного ліміту в СЕА ПДВ по ТОВ «ДПЦК» у зв`язку зі скасуванням анулювання реєстрації платника ПДВ, яке відбулось внаслідок дій, пов`язаних із перетворенням платника.

ДПС України листом від 19.06.2024 № 18550/6/99-00-04-02-04-06 (вх. ГУ ДПС від 26.06.2024 № 2043/8) на лист ТОВ «ДПЦК» (вх. ДПСУ № 20353/6 від 21.05.2024) повідомлено, що реєстраційний ліміт ТОВ «ДПЦК» обраховано з урахуванням вимог статті 200-1 розділу V Кодексу, Порядку № 569 та реєстраційних даних, внесених до Реєстру платників ПДВ про повторну реєстрацію ТОВ «ДПЦК» платником ПДВ, на підставі вищевказаного просить в задоволенні позову відмовити.

Суд, з`ясувавши фактичні обставини, оцінивши докази, що мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, встановив наступні обставини та відповідні правовідносини.

19 лютого 2024 року Державне підприємство «Дослідно-проектний центр кораблебудування» здійснило державну реєстрацію припинення шляхом реорганізації у порядку перетворення в Товариство з обмеженою відповідальністю «Дослідно-проектний центр кораблебудування» Перетворення відбувалося відповідно до Закону України 13 липня 2021 року № 1630-IX «Про особливості реформування підприємств оборонно-промислового комплексу державної форми власності» та Розпорядженням КМУ від 09.12.2021 №?1595?р «Про погодження перетворення державних підприємств в акціонерні товариства та товариства з обмеженою відповідальністю».У відповідності до ч.1. ст. 14 ЗУ «Про особливості реформування підприємств оборонно-промислового комплексу державної форми власності» Позивач є правонаступником усіх прав і обов`язків ДП «ДПЦК» з дня внесення відповідного запису до Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань. Залишається у державній власності, єдиний засновник- Держава в особі АТ «Українська оборонна промисловість». Через технічну помилку при державній реєстрації до реєстраційної картки було внесено недостовірну інформацію (позначку про нову ПДВ-реєстрацію), що призвело до: повторної реєстрації ДП «ДПЦК» платником ПДВ з 01.03.2024 року, з ІПН 39, без анулювання попередньої реєстрації платника ПДВ з ІПН 12. Товариство одразу подало документи, та подальші реєстраційні дії провадились реєстратором (приватний нотаріус Недвіга А.В.) за погодженням та консультуванням з фахівцями відповідача.

19.02.2024 року ГУ ДПС у Миколаївській області складено рішення за формою № 6-РПДВ за № 7803 про анулювання повторної реєстрації платника ПДВ ДП «ДПЦК» (з ІПН 39) з датою анулювання реєстрації платника ПДВ 01.03.2024 року, та одночасно анульовано реєстрації платника ПДВ ДП «ДПЦК» та ТОВ «ДІІЦК» (рішення Позивачем не отримувалось, про його існування та вказані дії відомо з листа ДПС України, що доданий до позовної заяви) - тобто відповідачем взагалі скасовано будь які записи про реєстрацію платником ПДВ як ДП «ДПЦК» так і позивача.

ГУ ДПС у Миколаївській області 22.02.2024 року внесено до реєстру платників ПДВ зміни, а саме скасовано запис щодо анулювання реєстрації платника ПДВ ДП «ДПЦК» з ІПН 12, та внесено запис про реєстрацію ДП «ДПЦК» платником ПДВ з датою реєстрації платником податку 25.05.1999 (ІПН 12) - відновлене становище яке існувало на 19.02.2024 року до початку здійснення реєстраційних дій. В подальшому 22.02.2024 року ГУ ДПС внесло відповідні зміни у відповідності до реєстраційних даних, щодо перетворення, шляхом зміни організаційно-правової форми з ДП на ТОВ та відповідно, перереєстрація ТОВ «ДПЦК» у якості платника ПДВ без зміни ІПН та дати реєстрації платником ПДВ 25.05.1999 року. Хоча ІПН і дата ПДВ-реєстрації були виправлені, ?Накл у системі СЕА ПДВ залишився обнуленим. Це створило штучну фінансову проблему, унеможлививши реєстрацію податкових накладних на суму 4 234 914, 85 грн., у зв`язку з чим позивач вернувся до суду для захисту своїх порушених прав.

Надаючи правову оцінку спірним правовідносинам та відповідним доводам сторін, суд дійшов таких висновків.

Спеціальним законом з питань оподаткування, який установлює порядок погашення зобов`язань юридичних або фізичних осіб перед бюджетами та державними цільовими фондами з податків і зборів (обов`язкових платежів), нарахування і сплату пені та штрафних санкцій, що застосовуються до платників податків і визначає заходи, які вживаються контролюючим органом з метою погашення платниками податків податкового боргу є Податковий кодекс України від 02.12.2010 № 2755-VI (далі - ПК України).

Згідно із пунктом 41.1 статті 41 ПКУ контролюючими органами є центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну податкову, державну митну політику, державну політику з адміністрування єдиного податку, державну політику у сфері боротьби з правопорушеннями під час застосування податкового та митного законодавства, законодавства з питань сплати єдиного внеску та іншого законодавства, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючий орган (далі - центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну податкову та митну політику), його територіальні органи.

У підпункті 14.1.242 пункту 14.1 статті 14 ПК України встановлено, що технічний адміністратор електронного кабінету це центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну податкову та митну політику, що здійснює заходи із розробки, створення, впровадження та супроводження програмного забезпечення електронного кабінету, відповідає за виконання всіх етапів життєвого циклу такого програмного забезпечення, за його технічне і технологічне забезпечення, впровадження, функціонування, оновлення, модифікацію, усунення помилок, забезпечення цілісності та автентичності вихідного програмного коду; здійснює технічні та технологічні заходи з надання, блокування та анулювання доступу до електронного кабінету, відповідає за збереження та захист даних цих електронних сервісів.

Згідно з пунктом 201.1 статті 201 ПК України система електронного адміністрування податку на додану вартість забезпечує автоматичний облік в розрізі платників податку: суми податку, що містяться у складених та отриманих податкових накладних та розрахунках коригування, зареєстрованих в Єдиному реєстрі податкових накладних; суми податку, сплачені платниками при ввезенні товару на митну територію України; суми поповнення та залишку коштів на рахунках в системі електронного адміністрування податку на додану вартість; суми податку, на яку платники мають право зареєструвати податкові накладні та розрахунки коригування до податкових накладних в Єдиному реєстрі податкових накладних; інші показники, які згідно з вимогами пункту 34 підрозділу 2 розділу XX «Перехідні положення» цього Кодексу враховуються під час обрахунку суми податку, обчисленої за формулою, визначеною пунктом 200-1.3 статті 200-1 цього Кодексу.

Порядок електронного адміністрування податку на додану вартість встановлюється Кабінетом Міністрів України.

Відповідно до пункту 200-1.2 статті 200-1 ПК України платникам податку автоматично відкриваються рахунки в системі електронного адміністрування податку на додану вартість.

Для відкриття рахунків у системі електронного адміністрування податку на додану вартість центральний орган виконавчої влади, що забезпечує реалізацію податкової та митної політики, надсилає центральному органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері казначейського обслуговування бюджетних коштів, в якому відкриваються рахунки платників у системі електронного адміністрування податку на додану вартість, реєстр платників, в якому зазначаються назва платника, податковий номер та індивідуальний податковий номер платника. 2001.3. Платник податку має право зареєструвати податкові накладні та/або розрахунки коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних на суму податку (SНакл), обчислену за такою формулою:

УНакл = УНаклОтр + УМитн + УПопРах + УОвердрафт УНаклВид УВідшкод УПеревищ, де: УНаклОтр загальна сума податку за отриманими платником податковими накладними, зареєстрованими в Єдиному реєстрі податкових накладних, податковими накладними, складеними платником податку відповідно до пункту 208.2 статті 208 цього Кодексу та зареєстрованими в Єдиному реєстрі податкових накладних, та розрахунками коригування до таких податкових накладних, зареєстрованими в Єдиному реєстрі податкових накладних; УМитн загальна сума податку, сплаченого платником при ввезенні товарів на митну територію України, крім сум податку, сплаченого (нарахованого) відповідно до підпункту 191.1.2 пункту 191.1 статті 191 цього Кодексу оператором поштового зв`язку, експрес-перевізником; УПопРах загальна сума поповнення з рахунку у банку / небанківському надавачу платіжних послуг платника податку рахунка в системі електронного адміністрування податку, в тому числі рахунків у системі електронного адміністрування податку платника сільськогосподарського підприємства, що обрало спеціальний режим оподаткування відповідно до статті 209 цього Кодексу, зазначених у підпунктах «а» «в» пункту 2001.2 цієї статті.

Під час розрахунку показника УПопРах враховується сума коштів:

а) вилучених та зарахованих контролюючим органом на рахунок платника податку у системі електронного адміністрування податку відповідно до пункту 95.5 статті 95 цього Кодексу в рахунок погашення податкового боргу з податку на додану вартість по задекларованих до сплати податкових зобов`язаннях за періоди починаючи з 1 липня 2015 року, визначених платником податків у податковій декларації з податку на додану вартість або уточнюючому розрахунку;

б) у разі проведення органом, що здійснює казначейське обслуговування бюджетних коштів, розрахунків платника податку з погашення заборгованості з різниці в тарифах на теплову енергію, опалення та постачання гарячої води, послуги з централізованого водопостачання, водовідведення, що вироблялися, транспортувалися та постачалися населенню та/або іншим підприємствам централізованого питного водопостачання та водовідведення, які надають населенню послуги з централізованого водопостачання та водовідведення, яка виникла у зв`язку з невідповідністю фактичної вартості теплової енергії та послуг з централізованого водопостачання, водовідведення, опалення та постачання гарячої води тарифам, що затверджувалися та/або погоджувалися органами державної влади чи органами місцевого самоврядування, за рахунок субвенції з державного бюджету місцевим бюджетам з подальшим спрямуванням коштів відповідно до Закону України про Державний бюджет України в рахунок погашення заборгованості з податку. При цьому для поповнення рахунка в системі електронного адміністрування податку враховується в межах проведених розрахунків з податку сума зменшення залишку узгоджених податкових зобов`язань такого платника податку, не сплачених до бюджету, строк сплати яких настав, що обліковується органом, що здійснює казначейське обслуговування бюджетних коштів, до виконання в повному обсязі за коригуючими реєстрами.

Порядок та строки врахування таких сум у системі електронного адміністрування податку встановлюються Кабінетом Міністрів України.

Не враховуються в обрахунку показника УПопРах суми, зараховані на рахунки платників у системі електронного адміністрування податку з:

а) рахунків у системі електронного адміністрування податку, відкритих для перерахування коштів до Державного бюджету України та на спеціальні рахунки, відкриті в установах банків та/або в органах, що здійснюють казначейське обслуговування бюджетних коштів, для здійснення операцій з постачання сільськогосподарських товарів/послуг (крім зернових та технічних культур та продукції тваринництва, визначених у пункті 209.19 статті 209 цього Кодексу);

б) рахунків у системі електронного адміністрування податку, відкритих для перерахування коштів до Державного бюджету України та на спеціальні рахунки, відкриті в установах банків та/або в органах, що здійснюють казначейське обслуговування бюджетних коштів, для здійснення операцій з постачання зернових та технічних культур, визначених у пункті 209.19 статті 209 цього Кодексу;

в) рахунків у системі електронного адміністрування податку, відкритих для перерахування коштів до Державного бюджету України та на спеціальні рахунки, відкриті в установах банків та/або в органах, що здійснюють казначейське обслуговування бюджетних коштів, для здійснення операцій з постачання продукції тваринництва, визначеної у пункті 209.19 статті 209 цього Кодексу.

УОвердрафт сума середньомісячного розміру сум податку, які за останніх 12 звітних (податкових) місяців були задекларовані платником до сплати до бюджету та погашені чи розстрочені або відстрочені, а також задекларовані платником сільськогосподарським підприємством, що обрав спеціальний режим оподаткування відповідно до статті 209 цього Кодексу.

Показник УОвердрафт щокварталу (протягом перших шести робочих днів такого кварталу) підлягає автоматичному перерахунку з урахуванням показника середньомісячного розміру сум податку, які за останніх 12 звітних (податкових) місяців станом на дату такого перерахунку, були задекларовані платником до сплати до бюджету та погашені чи розстрочені або відстрочені, а також задекларовані платником сільськогосподарським підприємством, що обрав спеціальний режим оподаткування відповідно до статті 209 цього Кодексу. Такий перерахунок здійснюється шляхом віднімання суми попереднього збільшення та додавання суми збільшення згідно з поточним перерахунком.

Платникам податку, які станом на 1 січня 2016 року зареєстровані платниками податку на додану вартість менш як 12 звітних (податкових) місяців, а також платникам, зареєстрованим платниками податку на додану вартість після 1 січня 2016 року, таке збільшення здійснюється протягом перших шести робочих днів кварталу, що настає за кварталом, в якому строк такої реєстрації досягає 12 звітних (податкових) місяців;

УНаклВид загальна сума податку за складеними платником податковими накладними, зареєстрованими в Єдиному реєстрі податкових накладних та розрахунками коригування до таких податкових накладних, зареєстрованими в Єдиному реєстрі податкових накладних;

УВідшкод загальна сума податку, заявлена платником до бюджетного відшкодування з урахуванням сум коригувань та результатів перевірок, що проводяться відповідно до цього Кодексу;

УПеревищ загальна сума перевищення податкових зобов`язань, зазначених платником у поданих податкових деклараціях з урахуванням поданих уточнюючих розрахунків до них, над сумою податку, що міститься в складених таким платником податкових накладних та розрахунках коригування до таких податкових накладних, зареєстрованих в Єдиному реєстрі податкових накладних.

Показники формули, визначеної цим пунктом, обраховуються з 1 липня 2015 року. Під час обрахунку показників УНаклОтр та УНаклВид також використовуються розрахунки коригування, складені починаючи з 1 липня 2015 року та зареєстровані в Єдиному реєстрі податкових накладних, до податкових накладних, складених до 1 липня 2015 року, що підлягали наданню покупцям платникам податку. Для обрахунку показників УНаклОтр, УНаклВид та УМитн використовуються документи (податкові накладні, розрахунки коригування, митні декларації, аркуші коригування та додаткові декларації), складені починаючи з 1 липня 2015 року.

Під час обрахунку суми УНакл також використовуються показники, визначені пунктами 34, 341 підрозділу 2 розділу XX «Перехідні положення» цього Кодексу.

Сума УНакл платника, реорганізованого шляхом приєднання, злиття, перетворення, сформована на момент державної реєстрації припинення юридичної особи, використовується під час обрахунку суми УНакл правонаступника такого платника податку.

Сума УНакл платника, реорганізованого шляхом поділу (з якого здійснюється виділ), сформована на момент державної реєстрації припинення юридичної особи такого платника (державної реєстрації створення юридичної особи правонаступника), використовується під час обрахунку суми УНакл правонаступника такого платника податку пропорційно до отриманої частки майна згідно з розподільчим балансом.

У разі внесення за рішенням контролюючого органу або рішенням суду, яке набрало законної сили, до реєстру платників податку на додану вартість змін щодо скасування (відміни) анулювання реєстрації платника податку на додану вартість, УНакл такого платника підлягає перерахунку за звітний (податковий) період, в якому відбулося анулювання реєстрації платника податку, яке скасоване (відмінене).

Такий перерахунок здійснюється контролюючим органом протягом трьох робочих днів, що настають за днем внесення контролюючим органом до реєстру платників податку на додану вартість змін щодо скасування анулювання реєстрації такого платника, крім випадків, коли на момент скасування рішення про анулювання реєстрації особа застосовує спрощену систему оподаткування, яка не передбачає сплату податку на додану вартість, або повторна реєстрація (наступна за відміненою) платником податку такої особи є анульованою з підстав, передбачених пунктом 184.1 статті 184 цього Кодексу.

Відповідно до п.2001.9. ПК України якщо у платника податку загальна сума податкових зобов`язань, зазначених ним у поданих податкових деклараціях з урахуванням уточнюючих розрахунків до них, перевищує суму податку, що міститься в складених таким платником податкових накладних та розрахунках коригування до таких податкових накладних, зареєстрованих в Єдиному реєстрі податкових накладних (УПеревищ), а сума, визначена пунктом 2001.3 статті 2001 цього Кодексу (УНакл), є недостатньою для реєстрації таким платником податкової накладної або розрахунку коригування до такої податкової накладної за звітні періоди виникнення такого перевищення, платник податку має право зареєструвати податкову накладну або розрахунок коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних на суму податку, що дорівнює значенню показника УПеревищ, зменшеного на суму задекларованих до сплати податкових зобов`язань за періоди починаючи з 1 липня 2015 року (включаючи податкові зобов`язання, які були сплачені платником податку, та податкові зобов`язання, які не були сплачені платником податку) та збільшеного на значення показника УПопРах незалежно від значення показника УНакл, визначеного відповідно до пункту 2001.3 цієї статті.

Платник податку має право зареєструвати в порядку, визначеному абзацом першим цього пункту, тільки податкові накладні / розрахунки коригування до таких податкових накладних за звітні періоди, в яких виникло перевищення податкових зобов`язань, зазначених платником у поданих податкових деклараціях з урахуванням уточнюючих розрахунків до них, над сумою податку, що міститься в складених таким платником податкових накладних та розрахунках коригування до таких податкових накладних, зареєстрованих в Єдиному реєстрі податкових накладних (УПеревищ).

Постановою КМУ №569 від 16.10.2014 року затверджений Порядок електронного адміністрування податку на додану вартість, який визначає механізм відкриття та закриття рахунків у системі електронного адміністрування податку на додану вартість, особливості складення податкових накладних та розрахунків коригування кількісних і вартісних показників до податкових накладних (далі - розрахунки коригування) у такій системі, а також механізм проведення розрахунків з бюджетом з використанням зазначених рахунків (далі Порядок №569).

Згідно із пунктом 2 Порядку № 569 електронного адміністрування податку на додану вартість, рахунок у системі електронного адміністрування податку - рахунок, відкритий платнику податку в Казначействі, на який таким платником перераховуються кошти з власного поточного рахунка у сумі, необхідній для досягнення розміру суми, на яку платник податку має право зареєструвати податкові накладні та/або розрахунки коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних (далі - Реєстр), а також у сумі, необхідній для сплати до бюджету узгоджених податкових зобов`язань. Кошти з такого рахунка підлягають перерахуванню до бюджету та/або на спеціальний рахунок.

Пунктом 7-1 Порядку № 569 встановлено, що ДПС протягом трьох робочих днів, що настають за днем внесення контролюючим органом до реєстру платників податку змін щодо скасування (відміни) анулювання реєстрації платника податку за рішенням контролюючого органу або рішенням суду, яке набрало законної сили, здійснює перерахунок суми (УНакл) такого платника за звітний (податковий) період, у якому відбулося анулювання реє трації платника податку, яке скасоване (відмінене). Такий перерахунок здійснюється ДПС шляхом перерахунку суми (УНакл) окремо за кожним її показником. При цьому перерахунок суми (УНакл) такого платника не здійснюється контролюючим органом у разі, коли: на момент скасування рішення про анулювання реєстрації особа застосовує спрощену систему оподаткування, яка не передбачає сплату податку; або повторна реєстрація (наступна за відміненою) платником податку такої особи є анульованою з підстав, передбачених пунктом 184.1 статті 184 Кодексу

Відповідно до п.13 Порядку № 569, встановлено що ДПС автоматично обчислює суму податку, на яку платник податку має право зареєструвати податкові накладні та/або розрахунки коригування в Реєстрі. Платник податку має право отримувати у ДПС інформацію про стан свого електронного рахунка, а також суму податку, на яку він має право зареєструвати податкові накладні та/ або розрахунки коригування в Реєстрі. Реєстрація в ЄРПН податкових накладних та розрахунків коригування до податкових накладних здійснюється виключно у межах реєстраційної суми, яка обчислюється за формулою, встановленою пунктом 200-1.3 статті 200-1 ПК України та пунктом 9 Порядку № 569.

ГУ ДПС у Миколаївській області 22.02.2024 року внесено до реєстру платників ПДВ зміни, а саме скасовано запис щодо анулювання реєстрації платника ПДВ ДП «ДПЦК» з ІПН 12, та внесено запис про реєстрацію ДП «ДПЦК» платником ПДВ з датою реєстрації платником податку 25.05.1999 (ІПН 12) - відновлене становище яке існувало на 19.02.2024 року до початку здійснення реєстраційних дій.

22.02.2024 року ГУ ДПС внесло відповідні зміни у відповідності до реєстраційних даних, щодо перетворення, шляхом зміни організаційно-правової форми з ДП на ТОВ та відповідно, перереєстрація ТОВ «ДПЦК» у якості платника ПДВ без зміни ІПН та дати реєстрації платником ПДВ 25.05.1999 року. Хоча ІПН і дата ПДВ-реєстрації були виправлені, ?Накл у системі СЕА ПДВ залишився обнуленим, вказане унеможливлює в подальшому реєстрацію податкових накладних позивачем на суму 4 234 914, 85 грн.

Суд зазначає, що позивач використовує вказані кошти в розрахунках під час підготовки та подання декларації ПДВ, однак вимушений поповнювати електронний рахунок ПДВ обіговими коштами для можливості реєстрації податкових накладних.

Відповідач не заперечує, що відсутні підстави для стягнення вказаних коштів на користь Держави однак зазначає, що відсутні технічні можливості для відновлення суми ?Накл так як вказані дії не передбачені алгоритмами роботи СЕО ПДВ, який працює виключно в автоматичному режимі.

Позивач звертався за допомогою до Ради бізнес-омбудсмена - постійно діючого консультативно-дорадчого органу Кабінету Міністрів України.

З отриманої відповіді Ради-бізнес омбудсменам «Про завершення розгляду», вбачається, що через допущену помилку під час проведення реєстраційних дій система СЕА ПДВ автоматично здійснили обнуління показника ?Накл, та наразі технічно неможливо повернути суму реєстраційного ліміту наявну до подання документів державному реєстратору.

Позивач, з урахуванням принципу правової визначеності, має легітимні очікування на коректне відображення контролюючим органам сум в СЕА ПДВ на, які позивач має право зареєструвати в ЄРПН податкові накладні.

Відповідно до статті 13 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод кожен, чиї права та свободи, визнані в цій Конвенції, було порушено, має право на ефективний засіб юридичного захисту в національному органі, навіть якщо таке порушення було вчинене особами, які здійснювали свої офіційні повноваження.

Отже, обираючи спосіб захисту порушеного права, слід зважати й на його ефективність з точки зору статті 13 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.

У пункті 145 рішення від 15 листопада 1996 року у справі Чахал проти Об`єднаного Королівства (Chahal v. The United Kingdom, (22414/93) [1996] ECHR 54) Європейський суд з прав людини зазначив, що згадана норма гарантує на національному рівні ефективні правові засоби для здійснення прав і свобод, що передбачаються Конвенцією, незалежно від того, яким чином вони виражені в правовій системі тієї чи іншої країни.

Таким чином, суть цієї статті зводиться до вимоги надати заявникові такі міри правового захисту на національному рівні, що дозволили б компетентному державному органові розглядати по суті скарги на порушення положень Конвенції й надавати відповідний судовий захист, хоча держави - учасники Конвенції мають деяку свободу розсуду щодо того, яким чином вони забезпечують при цьому виконання своїх зобов`язань. Крім того, Суд указав на те, що за деяких обставин вимоги статті 13 Конвенції можуть забезпечуватися всією сукупністю засобів, що передбачаються національним правом.

Стаття 13 вимагає, щоб норми національного правового засобу стосувалися сутності небезпідставної заяви за Конвенцією та надавали відповідне відшкодування. Зміст зобов`язань за статтею 13 також залежить від характеру скарги заявника за Конвенцією. Тим не менше, засіб захисту, що вимагається згаданою статтею повинен бути ефективним як у законі, так і на практиці, зокрема, у тому сенсі, щоб його використання не було ускладнене діями або недоглядом органів влади відповідної держави (п. 75 рішення Європейського суду з прав людини у справі Афанасьєв проти України від 5 квітня 2005 року (заява № 38722/02)).

Отже, ефективний засіб правового захисту у розумінні статті 13 Конвенції повинен забезпечити поновлення порушеного права і одержання особою бажаного результату; винесення рішень, які не призводять безпосередньо до змін в обсязі прав та забезпечення їх примусової реалізації, не відповідає розглядуваній міжнародній нормі.

Європейський суд з прав людини у рішенні від 13.01.2011 (остаточне) по справі "ЧУЙКІНА ПРОТИ УКРАЇНИ" (CASE OF CHUYKINA v. UKRAINE) (Заява N 28924/04) констатував: "50. Суд нагадує, що процесуальні гарантії, викладені у статті 6 Конвенції, забезпечують кожному право звертатися до суду з позовом щодо своїх цивільних прав та обов`язків. Таким чином стаття 6 Конвенції втілює "право на суд", в якому право на доступ до суду, тобто право ініціювати в судах провадження з цивільних питань становить один з його аспектів (див. рішення від 21 лютого 1975 року у справі "Голдер проти Сполученого Королівства" (Golder v. The United Kingdom), пп. 28 - 36, Series A N 18). Крім того, порушення судового провадження саме по собі не задовольняє усіх вимог пункту 1 статті 6 Конвенції. Ціль Конвенції гарантувати права, які є практичними та ефективними, а не теоретичними або ілюзорними. Право на доступ до суду включає в себе не лише право ініціювати провадження, а й право отримати "вирішення" спору судом. Воно було б ілюзорним, якби національна правова система Договірної держави дозволяла особі подати до суду цивільний позов без гарантії того, що справу буде вирішено остаточним рішенням в судовому провадженні. Для пункту 1 статті 6 Конвенції було б неможливо детально описувати процесуальні гарантії, які надаються сторонам у судовому провадженні, яке є справедливим, публічним та швидким, не гарантувавши сторонам того, що їхні цивільні спори будуть остаточно вирішені (див. рішення у справах "Мултіплекс проти Хорватії" (Multiplex v. Croatia), заява N 58112/00, п. 45, від 10 липня 2003 року, та "Кутіч проти Хорватії" (Kutic v. Croatia), заява N 48778/99, п. 25, ECHR 2002-II)".

Відповідно до частини другої статті 9 Кодексу адміністративного судочинства України суд розглядає адміністративні справи не інакше як за позовною заявою, поданою відповідно до цього Кодексу, в межах позовних вимог. Суд може вийти за межі позовних вимог, якщо це необхідно для ефективного захисту прав, свобод, інтересів людини і громадянина, інших суб`єктів у сфері публічно-правових відносин від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.

За викладених обставин суд, з метою ефективного захисту прав та інтересів позивача вважає за необхідне визнати протиправною бездіяльність ГУ ДПС у Миколаївській області щодо невідновлення суми ?Накл ТОВ «Дослідно-проектний центр кораблебудування» у СЕА ПДВ. Зобов`язати ГУ ДПС у Миколаївській області відновити суму реєстраційного ліміту (?Накл) у розмірі 4 234 914, 85 грн., що існував до моменту порушення права позивача

Отже, адміністративний позов підлягає задоволенню.

Відповідно до частини першої статті 139 Кодексу адміністративного судочинства України при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.

Керуючись ст. 2, 19, 139, 241, 244, 242 - 246 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

ВИРІШИВ:

1.Позов Товариства з обмеженою відповідальністю "Дослідно-проектний центр кораблебудування" (просп. Героїв України, 1 Е, м. Миколаїв, 54025 ) до Головного управління ДПС у Миколаївській області (вул. Героїв Рятувальників, 6,м. Миколаїв,54005 ) про визнання бездіяльності протиправною та зобов`язання вчинити певні дії - задовольнити.

2. Визнати протиправною бездіяльність ГУ ДПС у Миколаївській області щодо невідновлення суми ?Накл ТОВ «Дослідно-проектний центр кораблебудування» у СЕА ПДВ.

3.Зобов`язати ГУ ДПС у Миколаївській області відновити суму реєстраційного ліміту (?Накл) у розмірі 4 234 914, 85 грн., що існував до моменту порушення права ТОВ «Дослідно-проектний центр кораблебудування».

4. Стягнути за рахунок бюджетних асигнувань Головного управління ДПС у Миколаївській області (вул. Героїв Рятувальників, 6, м. Миколаїв, 54005 ) на користь Товариства з обмеженою відповідальністю "Дослідно-проектний центр кораблебудування" (просп. Героїв України, 1 Е, м. Миколаїв, 54025 ) судові витрати в розмірі 3028,00 грн.

5. Апеляційна скарга може бути подана до П`ятого апеляційного адміністративного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Суддя А.В. Величко