Справа № 577/4881/25
Суддя: Рідзевська І. О.
Дата ухвалення: 2025-11-17 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

Справа № 577/4881/25
Провадження № 2-а/577/105/25

Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

17 листопада 2025 року Конотопський міськрайонний суд Сумської області

Суддя Конотопського міськрайонного суду Сумської області Рідзевська І.О.,розглянувши у спрощеному провадженні без виклику сторін справу за адміністративним позовом ОСОБА_1 в особі представника ОСОБА_2 до ІНФОРМАЦІЯ_1 про визнання протиправною та скасування постанови про адміністративне правопорушення,-

ВСТАНОВИВ:

Позивач звернувся до суду з даним позовом, в якому просить визнати протиправною та скасувати постанову серії АП №1659 від 08.08.2025 року про накладення відносно нього адміністративного стягнення за ч. 3 ст. 210-1 КУпАП та закрити провадження у справі про адміністративне правопорушення.

Вимоги обґрунтовує тим, що постановою серії АП №1659 від 08.08.2025 року по справі про накладення адміністративне правопорушення за ч. 3 ст. 210-1 КУпАП начальником ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_3 його було притягнуто до адміністративної відповідальності та накладено адміністративне стягнення у види штрафу в розмірі 17000,00 грн. Згідно вказаної постанови було встановлено факт адміністративного правопорушення передбаченого ч. 3 ст. 210-1 КУпАП, оскільки він в особливий період під час мобілізації, відповідно до Закону України від 30.05.2023 № 3127-ІХ "Про внесення змін до Закону України "Про військовий обов`язок і військову службу", пп. 2 п. 1 Додатку 2 "Правила військового обліку призовників, військовозобов`язаних та резервістів до Порядку організації та ведення військового обліку призовників, військовозобов`язаних та резервістів, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 30.12.2022 № 1487, на підставі Розпорядження начальника ІНФОРМАЦІЯ_2 був зобов`язаний стати на військовий облік військовозобов`язаних та оформити відповідний військово- обліковий документ у ІНФОРМАЦІЯ_2 (за місцем мешкання), проте станом на 13.06.2025 цього не зробив. Вважає, що оскаржувана постанова була винесена суб`єктом владних повноважень з процесуальними порушеннями. За наведених обставин, просить задовольнити позов та скасувати постанову про накладення на нього адміністративного стягнення серії АП№ 1659 винесену 08.08.2025 року.

Ухвалою Конотопського міськрайонного суду Сумської області від 19.08.2025 року відкрито провадження по справі та призначено її до розгляду за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами та запропоновано відповідачу надати відзив протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому ухвали про відкриття провадження у справі.

27.08.2025 за вх.№11248 від відповідача надійшов відзив на позов, в якому зазначено, що вимоги позивача є необґрунтованими, позов не визнає та заперечує проти його задоволення .

Дослідивши матеріали справи та надаючи правову оцінку спірним правовідносинам, суд враховує наступне.

З досліджених судом доказів вбачається, що позивач ОСОБА_1 є громадянином України та перебуває на військовому обліку в ІНФОРМАЦІЯ_3 , проживає та зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 .

Відносно позивача, як військовозобов`язаного, було складено протокол про адміністративне правопорушення № 1659 від 08.07.2025 року .

Зі змісту протоколу слідує, що ОСОБА_1 був зобов`язаний стати на військовий облік військовозобов`язаних та оформити відповідний військово- обліковий документ у ІНФОРМАЦІЯ_2 (за місцем мешкання), проте станом на 13.06.2025 цього не зробив, чим вчинив правопорушення передбачене ч. 3 ст. 210 КУпАП.

Зі змісту постанови АП№ 1659 по справі про адміністративне правопорушення від 08.08.2025 накладено на ОСОБА_1 штраф у розмірі 17000 грн. Постанову складено начальником ОСОБА_3 та мотивована тим, що ОСОБА_1 порушив законодавство про мобілізаційну підготовку та мобілізацію, був зобов`язаний стати на військовий облік військовозобов`язаних та оформити відповідний військово- обліковий документ у ІНФОРМАЦІЯ_2 (за місцем мешкання), проте станом на 13.06.2025 цього не зробив.

Позивача визнано винним у вчинені адміністративного правопорушення та накладено адміністративне стягнення у вигляді штрафу у розмірі 17 000 гривень.

У постанові опис правопорушення наведено з посиланням на ч. 3 ст. 210 КУпАП, однак у резолютивній частині постанови зазначено зовсім іншу норму ч.3 ст. 210-1 КУпАП. Така невідповідність і внутрішня суперечливість є істотним порушенням, що позбавляє постанову правової визначеності та порушує вимоги ст. 283 КУпАП.

Так, згідно з Законом України «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України одо окремих питань проходження військової служби, мобілізації та військового обліку», який набрав чинності 18 травня 2024 року, внесені редакційні зміни до статті 22 Закону України «Про мобілізаційну підготовку та мобілізацію» та встановлено обов`язок військовозобов`язаним протягом 60 днів з дня набрання чинності указом Президента України про оголошення мобілізації, затвердженим Верховною Радою України, зобов`язані уточнити свої облікові дані через центри надання адміністративних послуг або електронний кабінет призовника, військовозобов`язаного, резервіста, або у територіальному центрі комплектування та соціальної підтримки за місцем свого перебування або знаходження.

Аналогічні редакційні зміни внесені в статтю 1 Закону України «Про військовий обов`язок та військову службу».

Указом Президента України від 24.02.2022 № 69/2022 оголошено загальну мобілізацію, яка проводиться на всій території України протягом 90 діб із дня набрання чинності цим Указом.

Цей Указ прийнятий до дати набрання чинності Законом України № 3633-ІХ від 11.04.2024 року.

Відповідно, 60-денний строк для уточнення військовозобов`язаними своїх облікових даних починає свій відлік з дати набрання чинності цим законом, тобто з 18 травня 2024 року.

Згідно приписів частини 1 статті 9 КУпАП, адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Отже, обов`язковою ознакою адміністративного правопорушення є протиправність діяння та вина особи, що його вчинила.

Згідно приписів частини 1 статті 210 КУпАП, відповідальність передбачена за порушення призовниками, військовозобов`язаними, резервістами правил військового обліку.

Згідно приписів частини 3 статті 210-1 КУпАП, передбачена адміністративна відповідальність за порушення законодавства про оборону, мобілізаційну підготовку та мобілізацію.

Диспозиції цих норм є відсильними та передбачають можливість притягнення до відповідальності за порушення необмеженого переліку профільних законодавчих норм, як законів, так і підзаконних нормативно-правових актів. В даному випадку термін «законодавство», на думку суду, повинен вживатися у значенні, наведеному в рішенні КСУ від 09 липня 1998 року по справі № 17/81-97 (справа про тлумачення терміну «законодавство»).

Далі, використаний в статті 210 та 210-1КУпАП термін «порушення», на думку суду, включає, як активну протиправну поведінку, так і бездіяльність, тобто утримання від виконання обов`язкових дій, що характеризується протиправністю.

Далі, у відповідності до примітки до статті 210 КУпАП, статті 210, 210-1 цього Кодексу не застосовуються у разі можливості отримання держателем Єдиного державного реєстру призовників, військовозобов`язаних та резервістів персональних даних призовника, військовозобов`язаного, резервіста шляхом електронної інформаційної взаємодії з іншими інформаційно-комунікаційними системами, реєстрами (у тому числі публічними), базами (банками) даних, держателями (розпорядниками, адміністраторами) яких є державні органи.

У відповідності до статті 245 КУпАП, завданнями провадження в справах про адміністративні правопорушення є: своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом, забезпечення виконання винесеної постанови, а також виявлення причин та умов, що сприяють вчиненню адміністративних правопорушень, запобігання правопорушенням, виховання громадян у дусі додержання законів, зміцнення законності.

За змістом п. 1 частини 1 ст. 247 КУпАП умовою притягнення особи до адміністративної відповідальності є наявність події і складу адміністративного правопорушення.

Стаття 280 КУпАП встановлює, що орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, чи є підстави для передачі матеріалів про адміністративне правопорушення на розгляд громадської організації, трудового колективу, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Відповідно до ст.251КУпАП доказами в справі про адміністративне правопорушення, є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, висновком експерта, речовими доказами, показаннями технічних приладів та технічних засобів, що мають функції фото- і кінозйомки, відеозапису, у тому числі тими, що використовуються особою, яка притягається до адміністративної відповідальності, або свідками, а також працюючими в автоматичному режимі, чи засобів фото- і кінозйомки, відеозапису, у тому числі тими, що використовуються особою, яка притягається до адміністративної відповідальності, або свідками, а також працюючими в автоматичному режимі, які використовуються при нагляді за виконанням правил, норм і стандартів, що стосуються забезпечення безпеки дорожнього руху, протоколом про вилучення речей і документів, а також іншими документами.

Відповідно до ст.252КУпАП посадова особа оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю.

Зі змісту зазначених норм вбачається, що при розгляді справи про адміністративне правопорушення, виходячи з його правової природи та завдання, уповноважена особа має всебічно, повно і об`єктивно з`ясувати обставини справи, зокрема на підставі належних доказів, які підтверджують факт вчинення адміністративного правопорушення, зокрема, на підставі належних та допустимих доказів поза розумним сумнівом встановити, що особою вчинено протиправне та винне діяння, що містить всі ознаки конкретного складу адміністративного правопорушення.

В контексті наведених правових норм та встановлених обставин справи, суд повинен з`ясувати, чи є в діях ОСОБА_1 , як особи, що притягується до адміністративної відповідальності склад адміністративного правопорушення, передбаченого частиною 3 статті 210-1 КУпАП, так як саме така кваліфікація діяння зазначена в оскаржуваній постанові.

Відповідаючи на зазначене питання, суд констатує, що як прості (основні), так і кваліфіковані склади адміністративних правопорушень, передбачені статтями 210 і 210-1КУпАП стосуються схожої сфери суспільних правовідносин і об`єктом цих правопорушень є суспільні відносини у сфері оборони, мобілізаційної підготовки та мобілізації.

На думку суду, суспільні відносини у сфері військового обліку є складовою суспільних правовідносин у сфері оборони, мобілізаційної підготовки та мобілізації.

Отже, якщо особі інкримінується не вчинення (чи несвоєчасне вчинення) дій щодо оновлення своїх військово-облікових даних, то суспільно-шкідливі наслідки настають у сфері саме військового обліку, а отже, такі дії повинні бути кваліфіковані за статтею 210 КУпАП, як спеціальною правовою нормою відносно статті 210-1 КУпАП.

При цьому, в межах повноважень суду, визначених статтею 286 КАС України, суд, у випадку неправильної кваліфікації діяння особи, позбавлений можливості самостійно здійснити перекваліфікацію діяння і визнати особу винною за іншою статтею КУпАП.

Отже, неправильна кваліфікація дій особи за статтею КУпАП свідчитиме про відсутність в її діях інкримінованого складу адміністративного правопорушення та, як наслідок, про необхідність скасування постанови про накладення адміністративного стягнення та подальшого закриття провадження у справі про адміністративне правопорушення.

Встановивши, що дії позивача щодо не оновлення військово-облікових даних кваліфіковані за частиною 3 статті 210-1 КУпАП, а не частиною 3 статті 210 КУпАП, суд зазначає, що відповідна кваліфікація є невірною, а бездіяльність позивача, про яку зазначено в оскаржуваній постанові, не утворює складу інкримінованого правопорушення.

Крім того, як зазначалося вище, згідно з приміткою до статті 210 КУпАП, статті 210, 210-1 цього Кодексу не застосовуються у разі можливості отримання держателем Єдиного державного реєстру призовників, військовозобов`язаних та резервістів персональних даних призовника, військовозобов`язаного, резервіста шляхом електронної інформаційної взаємодії з іншими інформаційно-комунікаційними системами, реєстрами (у тому числі публічними), базами (банками) даних, держателями (розпорядниками, адміністраторами) яких є державні органи.

В даному випадку суд звертає увагу на те, що в оскаржуваній постанові у справі про адміністративне правопорушення не вказано, яку саме інформацію, необхідну для уточнення та актуалізації військово-облікових даних про позивача, як військовозобов`язаного, не можливо було отримати службовими особами самостійно та які заходи вживались для отримання цієї інформації.

Відповідно до ст. 1 Закону України «Про оборону України» особливий період - це період, що настає з моменту оголошення рішення про мобілізацію (крім цільової) або доведення його до виконавців стосовно прихованої мобілізації чи з моменту введення воєнного стану в Україні або в окремих її місцевостях та охоплює час мобілізації, воєнний час і частково відбудовний період після закінчення воєнних дій.

Відповідно до ст. 1 Закону України «Про правовий режим воєнного стану» воєнний стан - це особливий правовий режим, що вводиться в Україні або в окремих її місцевостях у разі збройної агресії чи загрози нападу, небезпеки державній незалежності України, її територіальній цілісності та передбачає надання відповідним органам державної влади, військовому командуванню, військовим адміністраціям та органам місцевого самоврядування повноважень, необхідних для відвернення загрози, відсічі збройної агресії та забезпечення національної безпеки, усунення загрози небезпеки державній незалежності України, її територіальній цілісності, а також тимчасове, зумовлене загрозою, обмеження конституційних прав і свобод людини і громадянина та прав і законних інтересів юридичних осіб із зазначенням строку дії цих обмежень.

Указом Президента України від 24.02.2022 № 64/2022, затвердженим Законом України від 24.02.2022 № 2102-ІХ, у зв`язку із військовою агресією Російської Федерації проти України на підставі пропозиції Ради національної безпеки і оборони України введений воєнний стан з 05 год. 30 хв. 24.02.2022 строком на 30 діб, який в подальшому неодноразово продовжувався та діє на час розгляду справи.

18.05.2024 набрав чинності Закон України «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо окремих питань проходження військової служби, мобілізації та військового обліку» № 3633-ІХ від 11.04.2024 (далі Закон № 3633-ІХ).

Цим Законом положення ч. 10 ст. 1 Закону України «Про військовий обов`язок і військову службу» викладено в новій редакції, згідно якої, зокрема встановлено, що громадяни України, які підлягають взяттю на військовий облік, перебувають на військовому обліку призовників або у запасі Збройних Сил України, у запасі Служби безпеки України, розвідувальних органів України чи проходять службу у військовому резерві, зобов`язані, зокрема: уточнити протягом 60 днів з дня набрання чинності указом Президента України про оголошення мобілізації, затвердженим Верховною Радою України, свої персональні дані через центр надання адміністративних послуг або через електронний кабінет призовника, військовозобов`язаного, резервіста, або у територіальному центрі комплектування та соціальної підтримки; прибувати за викликом районного (об`єднаного районного), міського (районного у місті, об`єднаного міського) територіального центру комплектування та соціальної підтримки (далі - відповідні районні (міські) територіальні центри комплектування та соціальної підтримки), Центрального управління або регіонального органу Служби безпеки України, відповідного підрозділу розвідувальних органів України для оформлення військово-облікових документів, взяття на військовий облік, проходження медичного огляду, направлення на підготовку з метою здобуття або вдосконалення військово-облікової спеціальності, призову на військову службу або на збори військовозобов`язаних та резервістів; виконувати правила військового обліку, встановлені законодавством.

Відповідно до абз. 4 п.п. 1 п. 2 «Прикінцевих та перехідних положень» Закону № 3633-ІХ громадяни України, які перебувають на військовому обліку, зобов`язані протягом 60 днів з дня набрання чинності цим Законом уточнити адресу проживання номери засобів зв`язку, адреси електронної пошти (за наявності електронної пошти) та інші персональні дані: у разі перебування на території України - шляхом прибуття самостійно до територіального центру комплектування та соціальної підтримки за місцем перебування на військовому обліку чи за своїм місцем проживання, або до центру надання адміністративних послуг, або через електронний кабінет призовника, військовозобов`язаного, резервіста (за наявності).

Судом встановлено, що позивача притягнуто до адміністративної відповідальності за те, що він в умовах особливого періоду, будучи військовозобов`язаним, не уточнив протягом 60 днів свої персональні дані через центр надання адміністративних послуг або через електронний кабінет призовника, військовозобов`язаного, резервіста, або у територіальному центрі комплектування та соціальної підтримки відповідно до підпункту 2 пункту 1 Розділу ІІ Прикінцевих та перехідних положень Закону.

Суд погоджується щодо наявності у позивача обов`язку оновити персональні дані протягом 60 днів з дня набрання чинності Законом № 3633-ІХ.

Разом з тим, згідно примітки до ст. 210 КУпАП, положення, зокрема, ст. 210-1 КУпАП не застосовуються у разі можливості отримання держателем Єдиного державного реєстру призовників, військовозобов`язаних та резервістів персональних даних призовника, військовозобов`язаного, резервіста шляхом електронної інформаційної взаємодії з іншими інформаційно-комунікаційними системами, реєстрами (у тому числі публічними), базами (банками) даних, держателями (розпорядниками, адміністраторами) яких є державні органи.

У контексті зазначеного, суд акцентує увагу на тому, що відповідно до ч.2 ст.77 КАС України, в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень саме на відповідача у справі покладено обов`язок в обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності.

Втім, доказів, які підтверджують неможливість отримання відповідачем відомостей щодо персональних даних ОСОБА_1 у спосіб, встановлений у примітці до ст. 210 КУпАП, відповідачем надано не було.

Таким чином, доказів в підтвердження правомірності спірної постанови, враховуючи примітку до ст. 210 КУпАП, відповідачем не надано.

Суд зазначає, що притягнення особи до адміністративної відповідальності можливе лише за умови наявності юридичного складу адміністративного правопорушення, в тому числі, встановлення вини особи у його вчиненні, яка підтверджена належними та допустимими доказами.

З урахуванням наведеного, суд доходить висновку, що відповідачем не доведено правомірність прийнятої ним постанови у справі про адміністративне правопорушення за ч. 3 ст. 210-1 КУпАП від 08.08.2025 щодо ОСОБА_1 , а тому постанова по справі про адміністративне правопорушення підлягає скасуванню із закриттям провадження у справі.

Згідно приписів пункту 3 частини 3 статті 286 КАС України, за наслідками розгляду цієї справи суд має право скасувати рішення суб`єкта владних повноважень та закрити провадження у справі про адміністративне правопорушення.

При цьому, за змістом Рішення ЄСПЛ у справі «Проніна проти України», суд не зобов`язаний розглядати кожен аргумент, викладений в заявах чи пояснення учасників судового розгляду.

Отже, встановивши наявність достатніх підстав для скасування оскаржуваної постанови, суд не надає подальшої детальної правової оцінки доводам позивача про порушення процедури притягнення до адміністративної відповідальності.

Відповідно до ч. 1 ст.139 КАС України при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.

З урахуванням викладеного, понесені позивачем судові витрати по сплаті судового збору у сумі 605,60 гривень підлягають стягненню за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі.

Керуючись статті 3, 8, 19, 41, 55, 124 Конституції України, ст. ст. 255, 265, 258, 288, 289 КУпАП, статті 4, 12, 46, 72, 77, 229, 241-256, 257, 286 КАС України,-

УХВАЛИВ:

Адміністративний позов задовольнити.

Скасувати постанову серії АП № 1659 від 08.08.2025 року у справі про адміністративне правопорушення, передбачене ч.3 статті 210-1 Кодексу України про адміністративні правопорушення, якою на ОСОБА_1 накладено адміністративне стягнення у вигляді штрафу в розмірі 17000,00 грн.

Провадження у справі про адміністративне правопорушення, передбачене ч. 3 ст. 210-1 КУпАП, відносно ОСОБА_1 закрити.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Рішення суду може бути оскаржене в апеляційному порядку повністю або частково шляхом подання апеляційної скарги до Другого апеляційного адміністративного суду через Конотопський міськрайонний суд Сумської області протягом десяти днів з дня його проголошення, відповідно до частини четвертої статті 286 КАС України.

Суддя Рідзевська І. О.