Справа № 520/24230/25
Суддя: Біленський О.О.
Дата ухвалення: 2025-11-20 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

м. Харків

20 листопада 2025 р. справа №520/24230/25

Суддя Харківського окружного адміністративного суду Біленський О.О., розглянувши адміністративну справу за позовом фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 ) до Державної податкової служби України (Львівська площа, буд. 8, м. Київ, 04053, ) про визнання протиправною та скасування індивідуальної податкової консультації, -

ВСТАНОВИВ:

Фізична особа-підприємець ОСОБА_1 звернулась до Харківського окружного адміністративного суду з позовом до Державної податкової служби України, в якому просить суд:

- визнати протиправною та скасувати індивідуальну податкову консультацію Державної податкової служби України №4552/ІПК/99-00-24-03-03 ІПК від 26.08.2025, надану фізичній особі-підприємцю ОСОБА_1 .

Ухвалою Харківського окружного адміністративного суду у вказаній адміністративній справі відкрито спрощене позовне провадження без повідомлення учасників справи у відповідності до п. 10 ч. 6 ст. 12, ч. 1 ст. 257 КАС України.

Згідно з ч. 4 ст. 229 КАС України, у разі неявки у судове засідання всіх учасників справи або якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється за відсутності учасників справи (у тому числі, при розгляді справи в порядку письмового провадження), фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Відповідно до положень ст. 258 КАС України, суд розглядає справи за правилами спрощеного позовного провадження протягом розумного строку, але не більше шістдесяти днів із дня відкриття провадження у справі.

Згідно з положеннями ч. 2, 3, 4, 5 ст. 262 КАС України, розгляд справи по суті за правилами спрощеного позовного провадження починається з відкриття першого судового засідання. Якщо судове засідання не проводиться, розгляд справи по суті розпочинається через тридцять днів, а у випадках, визначених статтею 263 цього Кодексу, - через п`ятнадцять днів з дня відкриття провадження у справі. Підготовче засідання при розгляді справи за правилами спрощеного позовного провадження не проводиться. Якщо для розгляду справи у порядку спрощеного позовного провадження відповідно до цього Кодексу судове засідання не проводиться, процесуальні дії, строк вчинення яких відповідно до цього Кодексу обмежений першим судовим засіданням у справі, можуть вчинятися протягом тридцяти днів, а у випадках, визначених статтею 263 цього Кодексу, - протягом п`ятнадцяти днів з дня відкриття провадження у справі. Перше судове засідання у справі проводиться не пізніше тридцяти днів із дня відкриття провадження у справі. За клопотанням сторони суд може відкласти розгляд справи з метою надання додаткового часу для подання відповіді на відзив та (або) заперечення, якщо вони не подані до першого судового засідання з поважних причин. Суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами, за відсутності клопотання будь-якої зі сторін про інше. За клопотанням однієї із сторін або з власної ініціативи суду розгляд справи проводиться в судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін.

В обґрунтування позовних вимог зазначено, що позивач є фізичною особою-підприємцем, податкова адреса знаходиться на території Дергачівської міської територіальної громади у місті Дергачі. З 01.04.2022 позивач є платником єдиного податку першої групи. З 01.08.2023 позивач була звільнена від сплати єдиного податку та військового збору на підставі пункту 11 підрозділу 8 підпунктом та підпункт 1.12 пункту 16-1 підрозділу 10 розділу ХХ Перехідних положень Податкового кодексу України. 27.06.2025 після виявлення у кабінеті платника податків податкового боргу зі сплати єдиного податку та військового збору позивач звернулась до ГУ ДПС у Харківський області із заявою про скасування нарахувань. 09.07.2025 на заяву позивача ГУ ДПС у Харківський області надало відповідь зі змісту якої випливає, що контролюючий орган не вбачає у позивачки право не сплачувати військовий збір та єдиний податок. Після отримання відповіді ГУ ДПС у Харківський області з відмовою скасувати нарахування єдиного податку та військового збору позивач сплатила всі нараховані їй суми попри стійке переконання, що вона має право їх не сплачувати. 17.07.2025 позивач звернулась до Державної податкової служби України з запитом про надання індивідуальної податкової консультації, в якій поставила два питання щодо необхідності сплати нею єдиного податку та військового збору. 03.09.2025 позивач отримала поштою індивідуальну податкову консультацію №4552/ІПК/99-00-24-03-03 ІПК від 26.08.2025. Позивач не погоджується з наданою індивідуальною податковою консультацією відповідача, вважає її протиправною з огляду на те, що відповідач надав необґрунтовану, досить нечітку та неповну відповідь на поставлене позивачкою перше питання, а також не врахував фактичні обставини при наданні відповіді на друге питання, тому, на думку позивача, оскаржувана індивідуальна податкова консультація порушує право позивача як платника податків на отримання інформації про практичне застосування норм законодавства та підлягає скасуванню як протиправна.

Від Державної податкової служби України надійшов відзив на позовну заяву, в якому представник відповідача просить відмовити у задоволенні позовних вимог, посилаючись на те, що податкова консультація не суперечить нормам ПК України та не порушує право платника податків, таким чином, не є протиправно, та не може бути скасованою. У спірних правовідносинах відповідач виконав вимоги статті 52 ПК України та надав позивачу податкову консультацію, яка містить необхідну інформацію і надає відповіді на зазначені у зверненні питання. Відтак, висновки спірної ІПК з порушеного позивачем питання цілком узгоджуються із закріпленим статтею 19 Основного Закону принципу імперативності права «дозволено все, що закріплено в законі» та дотриманням приписів частини 2 статті 2 КАС України.

Дослідивши матеріали справи, оцінивши належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок наявних у справі доказів у їх сукупності, суд зазначає наступне.

ОСОБА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 , зареєстрована як фізична особа-підприємець з 09.09.2013, номер запису: 0151914, місцезнаходження: АДРЕСА_1 , взятана облік як платника податків у ГУ ДПС у Харківській області (Харківська ДПІ), що підтверджується інформацією з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань.

ФОП ОСОБА_1 здійснює наступні види діяльності: 96.01 Прання та хімічне чищення текстильних і хутряних виробів (основний); 96.09 Надання інших індивідуальних послуг, н.в.і.у.; 47.82 Роздрібна торгівля з лотків і на ринках текстильними виробами, одягом і взуттям.

З 01.04.2022 позивач перебуває на спрощеній системі оподаткування, єдиний податок, перша група, ставка 10% згідно із заявою від 13.03.2022 №13106938.

27.06.2025 позивач звернулась до ГУ ДПС у Харківський області із заявою щодо скасування нарахувань єдиного податку та військового збору.

Листом від 09.07.2025 №39967/6/20-40-24-17-22 ГУ ДПС у Харківський області повідомило позивача, що оскільки ФОП ОСОБА_1 зареєстрована платником податку першої групи з 01.04.2022, тобто після 24.02.2022 - дати виникнення початку бойових дій/можливих бойових дій на території Дергачівської міської територіальної громади згідно з Переліком №376, то сплата нарахованих контролюючим органом авансові внески по єдиному податку та військового збору відбувається на загальних підставах.

17.07.2025 позивач звернулась до Державної податкової служби України з запитом про надання індивідуальної податкової консультації з наступних питань:

1. Чи є дата початку можливих бойових дій на території Дергачівської міської територіальної громади, де знаходилась та зараз знаходиться податкова адреса ОСОБА_1 , а саме 13.09.2022, датою до якої вона мала набути статус платника єдиного податку першої групи, щоб зараз мати можливість не сплачувати єдиний податок та військовий збір?

2. Чи має право ОСОБА_1 не сплачувати єдиний податок та військовий збір як фізична особа-підприємець на спрощеній системі оподаткування першої групи єдиного податку, податкова адреса якої знаходиться на території можливих бойових дій та станом на дату початку можливих бойових дій податкова адреса знаходилась на території можливих бойових та вона була платником єдиного податку першої групи?

26.08.2025 Державна податкова служба України надала ФОП ОСОБА_1 наступну індивідуальну податкову консультацію:

"Щодо питань 1-2

Правові засади застосування спрощеної системи оподаткування, обліку та звітності, а також справляння єдиного податку визначено главою 1 розділу ХІV Кодексу.

Згідно з п.п. 1 п. 291.4 ст. 291 ПКУ до платників єдиного податку, що відносяться до першої групи, належать фізичні особи підприємці, які не використовують працю найманих осіб, здійснюють виключно роздрібний продаж товарів з торговельних місць на ринках та/або провадять господарську діяльність з надання побутових послуг населенню і обсяг доходу яких протягом календарного року не перевищує 167 розмірів мінімальної заробітної плати, встановленої законом на 1 січня податкового (звітного) року.

Згідно з п. 295.1 ст. 295 ПКУ платники єдиного податку першої і другої груп сплачують єдиний податок шляхом здійснення авансового внеску не пізніше 20 числа (включно) поточного місяця.

Такі платники єдиного податку можуть здійснити сплату єдиного податку авансовим внеском за весь податковий (звітний) період (квартал, рік), але не більш як до кінця поточного звітного року.

Разом з тим Законом України від 30 червня 2023 року №3219-ІХ «Про внесення змін до Податкового кодексу України та інших законів України щодо особливостей оподаткування у період дії воєнного стану» (далі Закон №3219) внесено зміни з 01.08.2023, зокрема, положення підрозділу 8 розділу ХХ «Перехідні положення» ПКУ доповнено пунктами 11.

Так, відповідно до п. 11 підрозділу 8 розділу ХХ «Перехідні положення» ПКУ установлено, що з 01 серпня 2023 року фізичні особи-підприємці платники єдиного податку першої та другої групи, податкова адреса яких знаходиться на територіях бойових дій або на тимчасово окупованих Російською Федерацією територіях України станом на дату початку бойових дій або тимчасової окупації, мають право не сплачувати єдиний податок за період з першого числа місяця, в якому почалися бойові дії на відповідній території, виникла можливість бойових дій або почалася тимчасова окупація такої території, до останнього числа місяця, в якому було завершено такі активні бойові дії, припинено можливість бойових дій або завершено тимчасову окупацію.

Згідно з абзацом першим п.п. 1.12 п. 161 підрозділу 10 розділу XX «Перехідні положення» ПКУ платники єдиного податку першої та другої групи мають право не сплачувати військовий збір за умови знаходження їх податкової адреси на територіях бойових дій або на тимчасово окупованих Російською Федерацією територіях України станом на дату початку бойових дій або тимчасової окупації.

Разом з тим, відповідно до Переліку №376 Дергачівська міська територіальна громада визначена як територія активних бойових дій з 24.02.2022 по 13.09.202, з 13.09.2022 як територія можливих бойових дій.

Отже, не сплачувати єдиний податок згідно з абзацом першим п. 11 підрозділу 8 розділу ХХ «Перехідні положення» ПКУ та військовий збір згідно з абзацом першим п.п. 1.12 п. 161 підрозділу 10 розділу XX «Перехідні положення» ПКУ мають право фізичні особи підприємці платники єдиного податку першої та другої групи, податкова адреса яких станом на дату реєстрації платником єдиного податку (відомості про яку внесені до реєстру платників єдиного податку) відповідає переліку територій, визначених Переліком №376, з урахуванням визначених цим же Переліком дат початку бойових дій або тимчасової окупації.

Право не сплачувати єдиний податок та військовий збір не розповсюджується на фізичних осіб-підприємців платників єдиного податку першої та другої групи, зареєстрованих як платники єдиного податку на території, визначеній Переліком №376, вже після визначених цим Переліком дат виникнення можливості бойових дій / початку бойових дій / тимчасової окупації. Такі фізичні особи сплачують єдиний податок та військовий збір на загальних підставах.

Враховуючи викладене, оскільки Ви зареєструвалися як фізична особа-підприємець платник єдиного податку першої групи після визначеної Переліком №376 дати виникнення можливості бойових дій, а саме 01.04.2022, то Ви сплачуєте єдиний податок та військовий збір у відповідних періодах та відображаєте таку сплату у податковій декларації.".

Позивач не погоджується з наданою індивідуальною податковою консультацією відповідача, вважає її протиправною, у зв`язку з чим звернулась до суду з даним адміністративним позовом.

Надаючи правову оцінку спірним правовідносинам, суд керується наступними приписами норм чинного законодавства.

Надаючи оцінку обґрунтованості та правомірності оскаржуваної податкової консультації, суд зазначає, що відповідно до пп. 14.1.172-1 п. 14.1 ст. 14 Податкового кодексу України (далі - ПК України) індивідуальна податкова консультація - роз`яснення контролюючого органу, надане платнику податків щодо практичного використання окремих норм податкового та іншого законодавства, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючий орган, та зареєстроване в єдиному реєстрі індивідуальних податкових консультацій.

Підпунктами 14.1.172, 14.1.172-1 пункту 14.1 статті 14 ПК України визначено, що податкова консультація - індивідуальна податкова консультація та узагальнююча податкова консультація, що надаються в порядку, передбаченому цим Кодексом; індивідуальна податкова консультація - роз`яснення контролюючого органу, надане платнику податків щодо практичного використання окремих норм податкового та іншого законодавства, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючий орган, та зареєстроване в єдиному реєстрі індивідуальних податкових консультацій.

Відповідно до пунктів 52.1 - 52.3 статті 52 ПК України за зверненням платників податків контролюючі органи надають їм безоплатно консультації з питань практичного використання окремих норм податкового законодавства протягом 30 календарних днів, що настають за днем отримання такого звернення даним контролюючим органом. Податкова консультація має індивідуальний характер і може використовуватися виключно платником податків, якому надано таку консультацію. За вибором платника податків консультація надається в усній, письмовій або електронній формі. Консультація, надана в письмовій або електронній формі, обов`язково повинна містити опис питань, що порушуються платником податків, з урахуванням фактичних обставин, вказаних у зверненні платника податків, обґрунтування застосування норм законодавства та висновок з питань практичного використання окремих норм податкового законодавства.

Пунктами 53.1, 53.3 статті 53 ПК України передбачено, що не може бути притягнуто до відповідальності платника податків, який діяв відповідно до податкової консультації, наданої йому у письмовій або електронній формі, а також узагальнюючої податкової консультації, зокрема, на підставі того, що у майбутньому така податкова консультація або узагальнююча податкова консультація була змінена або скасована. Платник податків може оскаржити до суду наказ про затвердження узагальнюючої податкової консультації або надану йому індивідуальну податкову консультацію як правовий акт індивідуальної дії, викладені в письмовій або електронній формі, які, на думку такого платника податків, суперечать нормам або змісту відповідного податку чи збору. Протягом 30 календарних днів із дня набрання законної сили рішенням суду про скасування наказу про затвердження узагальнюючої податкової консультації або індивідуальної податкової консультації центральний орган виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну фінансову політику, або контролюючий орган з урахуванням висновків суду зобов`язані опублікувати узагальнюючу податкову консультацію або надати платнику податків індивідуальну податкову консультацію.

Зміст наведених законодавчих норм дає підстави для висновку, що податкова консультація за своєю правовою природою є фактично відповіддю контролюючого органу платнику податків на його питання й повинна містити конкретні роз`яснення такому платнику практичної форми та/або моделі його поведінки у визначеному колі податкових правовідносин.

Отже податкова консультація (індивідуальна), як методична й практична допомога платнику податків при виконанні ним податкового обов`язку, фактично, за всіма процедурами (нарахування та сплата платежів, пені, штрафних санкцій, оскарження дій контролюючих органів тощо): 1) надається платнику податків для правильності практичного застосування конкретної норми закону або нормативно-правового акту з питань адміністрування, нарахування та сплати податків чи зборів безпосередньо у його податковому обліку при здійсненні ним господарської діяльності; 2) має індивідуальний характер і може використовуватися лише платником податків, якому така консультація надана; 3) не може встановлювати (змінювати чи припиняти) відповідну норму законодавства, а лише надає роз`яснення щодо практичного її застосування; 4) має мету - викладення (роз`яснення) платнику податків офіційного розуміння контролюючим органом змісту конкретної правової норми з питань оподаткування для забезпечення правильного її застосування.

При цьому платнику податків надано право оскаржити до суду, як правовий акт індивідуальної дії, податкову консультацію контролюючого органу у випадку, якщо вона, на його думку, суперечить нормам або змісту відповідного податку чи збору, й визнання судом такої податкової консультації недійсною є підставою для надання нової податкової консультації з урахуванням висновків суду.

При наданні неякісної та/або незаконної податкової консультації, контролюючий орган порушує право платника податків на отримання інформації про практичне застосування норм законодавства та позбавляє права у вигляді отримання консультації, яка могла б дозволити платнику податків застосовувати норму податкового законодавства певним чином без ризику притягнення до відповідальності.

Тобто, надана податкова консультація, яка містить цитати нормативно-правових актів, але не містить висновків або рекомендацій щодо їх застосування для конкретного платника, який звернувся за таким роз`ясненням, підлягає скасуванню.

Виходячи із змісту положень наведених вище норм ПК України, обов`язковими складовими письмової податкової консультації є:

- опис питань, що порушуються платником податків;

- обґрунтування застосування норм законодавства з урахуванням фактичних обставин, вказаних у зверненні платника податків;

- висновок з питань практичного використання окремих норм податкового законодавства.

Аналогічна позиція висловлена у постановах Верховного Суду від 17.04.2018 у справі №826/2032/16, від 22.10.2019 у справі №520/10111/18, від 28.01.2020 у справі №804/8131/16.

Крім того, з метою виконання вимог Закону України "Про внесення змін до Податкового кодексу України щодо зменшення податкового тиску на платників податків" від 17.07.2015 №655-VIII, забезпечення якісного надання платникам податків індивідуальних податкових консультацій ДФС України у листі "Щодо порядку надання узагальнюючих письмових податкових консультацій та індивідуальних податкових консультацій" від 11.09.2015 №33705/7/99-99-19-03-02-17 ще раз наголосила на тому, що консультація, надана в письмовій або електронній формі, обов`язково повинна містити: опис питань, що порушуються платником податків, з урахуванням фактичних обставин, зазначених у зверненні платника податків; обґрунтування застосування норм законодавства; висновок з питань практичного використання окремих норм податкового законодавства.

З вищенаведеного можна дійти висновку, що встановленню в справах про визнання протиправною та скасування податкової консультації підлягають обставини щодо:

1) поставлених у зверненні платника податків про надання податкової консультації питань;

2) викладених у податковій консультації відповідей;

3) відповідності зазначених у податковій консультації висновків нормам або змісту відповідного податку чи збору.

Судом встановлено, що позивач у зверненні про надання індивідуальної консультації просила надати конкретну відповідь на поставлені питання:

1. Чи є дата початку можливих бойових дій на території Дергачівської міської територіальної громади, де знаходилась та зараз знаходиться податкова адреса ОСОБА_1 , а саме 13.09.2022, датою до якої вона мала набути статус платника єдиного податку першої групи, щоб зараз мати можливість не сплачувати єдиний податок та військовий збір?

2. Чи має право ОСОБА_1 не сплачувати єдиний податок та військовий збір як фізична особа-підприємець на спрощеній системі оподаткування першої групи єдиного податку, податкова адреса якої знаходиться на території можливих бойових дій та станом на дату початку можливих бойових дій податкова адреса знаходилась на території можливих бойових та вона була платником єдиного податку першої групи?

Водночас, зі змісту вказаної податкової консультації не вбачається відповіді на питання щодо того чи є дата початку можливих бойових дій на території Дергачівської міської територіальної громади, де знаходилась та зараз знаходиться податкова адреса ОСОБА_1 , а саме 13.09.2022, датою до якої позивач мала набути статус платника єдиного податку першої групи, щоб зараз мати можливість не сплачувати єдиний податок та військовий збір.

Крім того, аналізуючи пояснення відповідача щодо наявності у позивача права не сплачувати єдиний податок та військовий збір, слід прийти до висновку, що для звільнення від сплати єдиного податку та військового збору позивач має бути платником єдиного податку першої групи станом на дату початку можливих бойових дій та мати податкову адресу на цій території можливих бойових дій.

Проте, відповідач надав відповідь на поставлене питання, без врахування фактичних обставин, вказаних у зверненні позивача.

Так, Перелік територій, на яких ведуться (велися) бойові дії або тимчасово окупованих Російською Федерацією затверджений наказом Міністерства розвитку громад та територій України від 28.02.2025 №376 (далі Перелік №376).

Переліком №376 визначені наступні території у відповідних розділах: 1 території можливих бойових дій; 2 - території активних бойових дій; 3 - території активних бойових дій, на яких функціонують державні електронні інформаційні ресурси; 4 - тимчасово окуповані території.

Відповідно до Переліку №376 (код громади UA0018741) Дергачівська міська територіальна громада з 24.02.2022 до 13.09.2022 відносилась до території активних бойових дій, а з 13.09.2022 і до теперішнього часу є територією можливих бойових дій.

Як встановлено судом, ФОП ОСОБА_1 зареєстрована платником єдиного податку першої групи з 01.04.2022, тобто до дати віднесення Дергачівської міської територіальної громади до території можливих бойових дій (з 13.09.2022).

Тобто, у спірній індивідуальній податковій консультації відповідач робить висновок про відсутність у позивача права не сплачувати єдиний податок та військовий збір, без врахувавши вищевказаних фактичних обставин.

Крім того, в ході судового розгляду даної справи не вдалось з`ясувати, на яких підставах контролюючий орган дійшов висновку, що ФОП ОСОБА_1 , як платник єдиного податку першої групи з 01.04.2022, будучи зареєстрованою на території можливих бойових дій на дату виникнення можливих бойових дій 13.09.2022, має сплачувати єдиний податок та військовий збір у відповідних періодах та відображати таку сплату у податковій декларації.

Згідно з пунктом 11 підрозділу 8 розділу XX Перехідні положення Податкового кодексу України установлено що з 1 серпня 2023 року фізичні особи - підприємці - платники єдиного податку першої та другої групи, територіях бойових дій податкова адреса яких знаходиться на або на тимчасово окупованих Російською Федерацією територіях України станом на дату початку бойових дій або тимчасової окупації, мають право не сплачувати єдиний податок за період з першого числа місяця, в якому почалися бойові дії на відповідній території, виникла можливість бойових дій або почалася тимчасова окупація такої території, до останнього числа місяця, в якому було завершено такі активні бойові дії, припинено можливість бойових дій або завершено тимчасову окупацію.

При цьому такі особи не заповнюють декларацію платника єдиного податку - фізичної особи - підприємця за період, в якому відповідно до абзацу першого цього пункту єдиний податок не сплачувався.

Для таких платників єдиного податку, які скористалися правом не сплачувати єдиний податок, контролюючий орган не проводить нарахування авансових внесків з єдиного податку, визначене пунктом 295.2 статті 295 цього Кодексу.

Податкові зобов`язання із сплати єдиного податку нараховуються таким платникам єдиного податку за періоди, за які був сплачений єдиний податок, що відображені в декларації платника єдиного податку.

Штрафні санкції та пеня за несплату (неперерахування) або сплату (перерахування) не в повному обсязі авансових внесків з єдиного податку у порядку та строки, визначені цим Кодексом, до таких платників не застосовуються.

Дати початку та завершення активних бойових дій, виникнення та припинення можливості бойових дій або початку та завершення тимчасової окупації визначаються відповідно до даних Переліку територій, на яких ведуться (велися) бойові дії або тимчасово окупованих Російською Федерацією.

Перелік територій, на яких ведуться (велися) бойові дії або тимчасово окупованих Російською Федерацією, визначається у встановленому Кабінетом Міністрів України порядку.

Норми цього пункту не застосовуються з першого числа місяця, наступного за місяцем, в якому було проведено державну реєстрацію зміни місцезнаходження фізичної особи - підприємця на іншу, ніж зазначена в абзаці першому цього пункту, територію України.

Законом №4113-IX від 04.12.2024 доповнено пункт 16-1 підрозділу 10 розділу ХХ Перехідні положення Податкового кодексу України підпунктом 1.12 наступного змісту, яким встановлено, що платники збору - фізичні особи - підприємці - платники єдиного податку першої та другої груп, податкова адреса яких знаходиться на територіях бойових дій або на тимчасово окупованих Російською Федерацією територіях України станом на дату початку бойових дій або тимчасової окупації, мають право не сплачувати військовий збір за період з першого числа місяця, в якому бойові дії на відповідній території, виникла можливість бойових дій почалися або почалася тимчасова окупація такої території, до останнього числа місяця, в якому було завершено такі активні бойові дії, припинено можливість бойових дій або завершено тимчасову окупацію.

При цьому, якщо платники збору - фізичні особи-підприємці - платники єдиного податку першої та другої груп не сплачують єдиний податок та військовий збір, такі особи не заповнюють декларацію платника єдиного податку - фізичної особи-підприємця за період, в якому єдиний податок та військовий збір не сплачувався.

Для таких платників збору, які скористалися правом не сплачувати військовий збір, контролюючий орган не проводить нарахування авансових внесків з військового збору, визначене абзацом першим підпункту 1.11 цього пункту.

Податкові зобов`язання із сплати військового збору нараховуються таким платникам збору за періоди, за які був сплачений військовий збір, що відображені в декларації платника єдиного податку.

Штрафні санкції та пеня за несплату (неперерахування) або сплату (перерахування) не в повному обсязі авансових внесків з військового збору у порядку та строки, визначені цим Кодексом, до таких платників не застосовуються.

Дати початку та завершення активних бойових дій, виникнення та припинення можливості бойових дій або початку та завершення тимчасової окупації території України визначаються відповідно до даних Переліку територій, на яких ведуться (велися) бойові дії або тимчасово окупованих Російською Федерацією.

Перелік територій, на яких ведуться (велися) бойові дії або тимчасово окупованих Російською Федерацією, визначається у встановленому Кабінетом Міністрів України порядку.

Норми цього пункту не застосовуються з першого числа місяця, наступного за місяцем, в якому проведено державну реєстрацію зміни місцезнаходження фізичної особи - підприємця на іншу, ніж зазначена в абзаці першому цього підпункту, територію України».

Відповідно до підпункту 69.40 пункту 69 підрозділу 10 розділу ХХ Перехідні положення Податкового кодексу України тимчасово з 1 серпня 2023 року контролюючі органи не здійснюють передбачені статтями 59-60, 87-101 цього Кодексу заходи з погашення податкового боргу, що виник до 24 лютого 2022 року: 3) щодо платників податків - суб`єктів господарювання, податкова адреса яких станом на дату початку можливих бойових дій є території можливих бойових дій, - до останнього числа місяця, в якому була припинена можливість бойових дій на відповідних територіях, а у випадку зміни платником податків місцезнаходження на іншу територію України до дати проведення державної реєстрації зміни місцезнаходження.

Комплексний аналіз норм Податкового кодексу України дозволяє дійти висновку, що законодавець пов`язує виникнення певних прав та обов`язків платника податків, якщо податкова адреса платника податків зареєстрована на території можливих бойових дій на дату початку можливих бойових дій.

Судом встановлено, що податкова адреса позивача з 09.03.2017 до теперішнього часу зареєстрована у м. Дергачі Дергачівської міської територіальної громади та з 01.04.2022 позивач набула статусу платника єдиного податку першої групи, тобто до дати визначення цієї території як території можливих бойових дій, що відбулось 13.09.2022.

Суд звертає увагу, що у процесі нормативного регулювання оподаткування важливим є забезпечення справедливого балансу інтересів держави та платника податків, адже можливість платника податків чітко розуміти та передбачати правові наслідки вчинюваних ним дій має фундаментальне значення для правильності його застосування, а у випадку неоднозначності нормативних приписів підлягає застосуванню підхід, відповідно до якого істотні правові сумніви мають тлумачитися на користь платника.

Таким чином, отримання податкової консультації з чіткою відповіддю на поставлене питання сприяє уникненню в подальшому податкових спорів щодо поставленого питання та стабільності суспільних відносин, а відповідач як контролюючий орган зобов`язаний вживати заходів до уникнення можливих податкових спорів, в тому числі, шляхом надання податкових консультацій з конкретних питань з правильним застосуванням норм податкового законодавства, що ним в даному випадку зроблено не було.

Зазначене свідчить про те, що надана позивачу індивідуальна податкова консультація не відповідає вимогам, встановленим положеннями пункту 52.4 статті 52 Податкового кодексу України, оскільки не містить обов`язкових вимог, а саме: обґрунтування застосування норм законодавства та висновку з питань практичного використання окремих норм податкового законодавства.

Враховуючи викладене, суд вважає, відповідач не виконав свій обов`язок щодо надання податкової консультації, що передбачений ст. 52 ПК України.

Таким чином, суд прийшов до висновку про недотримання відповідачем вимог податкового законодавства, що є підставою для скасування необґрунтованої індивідуальної податкової консультації.

Судом враховується, що згідно п. 41 висновку №11 (2008) Консультативної ради європейських суддів до уваги Комітету Міністрів Ради Європи щодо якості судових рішень обов`язок суддів наводити підстави для своїх рішень не означає необхідності відповідати на кожен аргумент захисту на підтримку кожної підстави захисту. Обсяг цього обов`язку може змінюватися залежно від характеру рішення. Згідно з практикою Європейського суду з прав людини очікуваний обсяг обґрунтування залежить від різних доводів, що їх може наводити кожна зі сторін, а також від різних правових положень, звичаїв та доктринальних принципів, а крім того, ще й від різних практик підготовки та представлення рішень у різних країнах. З тим, щоб дотриматися принципу справедливого суду, обґрунтування рішення повинно засвідчити, що суддя справді дослідив усі основні питання, винесені на його розгляд.

Статтею 19 Конституції України передбачено, що правовий порядок в Україні ґрунтується на засадах, відповідно до яких ніхто не може бути примушений робити те, що не передбачено законодавством. Органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Відповідно до ч. 2 ст. 2 Кодексу адміністративного судочинства України у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); безсторонньо (неупереджено); добросовісно; розсудливо; з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; своєчасно, тобто протягом розумного строку.

За приписами ч. 1 ст. 77 Кодексу адміністративного судочинства України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

Розглянувши подані учасниками справи документи і матеріали, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги, оцінивши докази, які мають значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд приходить до висновку про задоволення позовних вимог.

Розподіл судових витрат здійснити у відповідності до ст. 139 КАС України пропорційно задоволених позовних вимог.

Керуючись ст.ст. 19, 139, 241-247, 250, 255, 293, 295, 297 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

В И Р І Ш И В:

Адміністративний позов фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 ) до Державної податкової служби України (Львівська площа, буд. 8, м. Київ, 04053, ) про визнання протиправною та скасування індивідуальної податкової консультації задовольнити.

Визнати протиправною та скасувати індивідуальну податкову консультацію Державної податкової служби України від 26.08.2025 №4552/ІПК/99-00-24-03-03 ІПК, надану фізичній особі-підприємцю ОСОБА_1 .

Стягнути за рахунок бюджетних асигнувань Державної податкової служби України (Львівська площа, буд. 8, м. Київ, 04053, ) на користь фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 ) судовий збір у розмірі 3028 (три тисячі двадцять вісім) грн. 00 коп.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення (ухвали) суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Суддя Біленський О.О.