Справа № 320/43989/23
Суддя: Епель Оксана Володимирівна
Дата ухвалення: 2025-11-18 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ШОСТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
УХВАЛА

ПРО ВІДМОВУ У ВІДКРИТТІ АПЕЛЯЦІЙНОГО ПРОВАДЖЕННЯ

18 листопада 2025 року Справа № 320/43989/23

Шостий апеляційний адміністративний суд у складі судді-доповідача Епель О.В., суддів: Карпушової О.В., Мєзєнцева Є.І., перевіривши клопотання Головного управління ДПС у м. Києві про продовження строку на усунення недоліків апеляційної скарги на рішення Київського окружного адміністративного суду від 26.06.2025 у справі за адміністративним позовом товариства з обмеженою відповідальністю «Кепітал Естейт Менеджмент» до Головного управління Державної податкової служби у м. Києві, Державної податкової служби України про визнання протиправним та скасування рішення, зобов`язання вчинити певні дії,

В С Т А Н О В И В :

До Шостого апеляційного адміністративного суду надійшла апеляційна скарга Головного управління Державної податкової служби у м. Києві на рішення Київського окружного адміністративного суду від 26.06.2025 у справі за адміністративним позовом товариства з обмеженою відповідальністю «Кепітал Естейт Менеджмент» до Головного управління Державної податкової служби у м. Києві, Державної податкової служби України про визнання протиправним та скасування рішення, зобов`язання вчинити певні дії.

Ухвалами Шостого апеляційного адміністративного суду від 27.10.2025 апелянту було відмовлено в задоволенні його клопотання про поновлення строку звернення з цією апеляційною скаргою та залишено його скаргу без руху внаслідок несплати судового збору та пропуску строку звернення з такою скаргою. Апелянту було надано десятиденний строк з дня отримання копії цієї ухвали суду на усунення недоліків апеляційної скарги.

Копії зазначених ухвал суду апелянтом отримано 28.10.2025 в електронному кабінеті системи «Електронний суд».

Від апелянта надійшло клопотання про продовження строку на усунення недоліків, яке мотивоване тим, що органи ДПС не є розпорядниками коштів, а також тим, що апелянт здійснює активні дії щодо усунення недоліків.

Також контролюючий орган посилається на правові висновки ВПВС, викладені у постанові від 14.01.2021 у справі № 0940/2276/18.

Аналізуючи доводи Апелянта, апеляційний суд вважає за доцільне звернути увагу, що ця апеляційна скарга ГУ ДПС у м. Києві подана втретє. Ухвалами ШААС від 28.08.2025 та від 06.10.2025 попередні скарги контролюючого органу було повернуто у зв`язку з неусуненням недоліків зі сплати судового збору.

При цьому, колегія суддів зазначає, що вчасна первинна подача апеляційної скарги не означає, що після її повернення повторне звернення до суду можливе у будь-який довільний строк, без дотримання часових рамок, встановлених процесуальним законом, оскільки в такому разі порушуватиметься принцип юридичної визначеності.

Водночас апелянт не зазначає жодних доводів та не надає жодних належних та допустимих, у контексті ст. 73-74 КАС України, доказів існування непереборних обставин, які перешкоджали йому скористатись правом на звернення з апеляційною скаргою з дотримання встановлених КАС України строків.

При цьому, суд зазначає, що законодавче обмеження строку оскарження судового рішення, насамперед, обумовлено специфікою спорів, які розглядаються в порядку адміністративного судочинства, а запровадження таких строків обумовлене досягненням юридичної визначеності у публічно-правових відносинах.

Також апеляційний суд враховує усталену правову позицію Касаційного адміністративного суду у складі Верховного Суду, викладеною зокрема у постанові від 24 липня 2023 року у справі № 200/3692/21, згідно з якою строк на апеляційне оскарження в разі повторного подання апеляційної скарги, може бути поновлено у випадку дотримання одночасно таких умов:

- первісне звернення до суду апеляційної інстанції з апеляційною скаргою відбулось у межах передбаченого процесуальним законом строку на апеляційне оскарження;

- повторне подання апеляційної скарги відбулось у межах строку апеляційного оскарження, встановленого процесуальним законом, або впродовж розумного строку після отримання копії відповідної ухвали суду про повернення первісної скарги, без невиправданих затримок і зайвих зволікань;

- скаржник продемонстрував добросовісне ставлення до реалізації ним права на апеляційне оскарження і вжив усіх можливих та залежних від нього заходів з метою усунення недоліків апеляційної скарги, які стали підставою для повернення вперше поданої апеляційної скарги, і такі недоліки фактично усунуті станом на момент повторного звернення з апеляційною скаргою;

- доведено, що повернення попередньо поданих апеляційних скарг відбулося з причин, які не залежали від особи, яка оскаржує судові рішення, і які обумовлені наявністю об`єктивних і непереборних обставин, що унеможливили або значно утруднили можливість своєчасного звернення до суду апеляційної інстанції та не могли бути усунуті скаржником;

- наявність таких обставин підтверджено належними і допустимими доказами.

Втім, апелянтом так і не було зазначено жодних доводів та доказів, які дозволяли б колегії суддів стверджувати, що повернення попередньо поданої апеляційної скарги відбулося з причин, які не залежали від ГУ ДПС у м. Києві і які обумовлені наявністю об`єктивних і непереборних обставин, що унеможливили або значно утруднили можливість своєчасного звернення до суду апеляційної інстанції та не могли бути усунуті скаржником.

Крім того, апелянтом не усунуто недоліки його апеляційної скарги і станом на момент повторної подачі скарги та станом на 17.11.2025.

Водночас, дотримання строків оскарження судового рішення є однією з гарантій додержання у суспільних відносинах принципу правової визначеності як складової принципу верховенства права.

Зазначені процесуальні строки обмежують час, протягом якого такі правовідносини можуть вважатися спірними та після завершення таких строків, якщо ніхто не звернувся із скаргою до суду вищої інстанції, відносини стають стабільними.

У свою чергу, статтею 44 КАС України регламентовано обов`язок осіб, які беруть участь у справі (учасників справи), добросовісно користуватися належними їм процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

Таким чином, виконання обов`язку дотримання вимог процесуального закону стосовно, зокрема строку подання апеляційної скарги, покладається на особу, яка має намір її подати, а тому остання повинна вчиняти усі необхідні для цього дії.

Окрім цього, пунктом другим частини третьої статті 2 КАС України рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом віднесено до основних засад (принципів) адміністративного судочинства, зміст якого розкриває стаття 8 цього Кодексу, й визначає, що усі учасники судового процесу є рівними перед законом і судом.

Такі положення наведених правових норм процесуального права знайшли своє відображення і у статті 44 КАС України, частина перша якої вказує, що учасники справи мають рівні процесуальні права та обов`язки.

Отже, органи державної влади, маючи однаковий обсяг процесуальних прав та обов`язків поряд з іншими учасниками справи, мають діяти вчасно та в належний спосіб, дотримуватися своїх власних внутрішніх правил та процедур, встановлених в тому числі нормами процесуального закону, не можуть і не повинні отримувати вигоду від їх порушення, уникати або шляхом допущення зайвих затримок та невиправданих зволікань відтерміновувати виконання своїх процесуальних обов`язків.

Законодавче обмеження строку оскарження судового рішення, насамперед, обумовлено специфікою спорів, які розглядаються в порядку адміністративного судочинства, а запровадження таких строків обумовлене досягненням юридичної визначеності у публічно-правових відносинах. Установлення процесуальних строків законом передбачено з метою дисциплінування учасників адміністративного судочинства та своєчасного виконання ними передбачених Кодексом адміністративного судочинства України певних процесуальних дій.

Відтак, станом на 18.11.2025 недоліки апеляційної скарги, зокрема в частині щодо подання клопотання про поновлення строку на апеляційне оскарження, зазначення поважних причин пропуску строку звернення з цією скаргою не наведено, судовий збір не сплачено.

Підстави для продовження процесуального строку на усунення недоліків відсутні, оскільки апелянту був наданий максимальний десятиденний строк, встановений КАС України, на їх усунення. Відтак, апелянту було надано достатньо часу, упродовж якого він мав реальну можливість усунути недоліки його апеляційної скарги, але своїм правом не скористався.

Крім того, колегія суддів відзначає, що відповідно до частини першої статті 133 КАС України суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою зменшити розмір належних до оплати судових витрат чи звільнити від їх оплати повністю або частково, чи відстрочити або розстрочити сплату судових витрат на визначений строк.

Отже, законодавством чітко регламентовано право суду на звільнення сторони від сплати судового збору, зменшення його розміру, розстрочення або відстрочення його сплати і єдиною визначальною підставою для правильного вирішення цього питання є майновий стан сторони.

Водночас, важкий майновий стан сторони входить до предмета доказування і, відповідно, має бути підтверджений належними і допустимими, у розумінні ст.ст. 73, 74 КАС України, доказами.

Втім, апелянт не надає жодних належних та допустимих доказів відсутності у нього можливості сплатити судовий збір станом на момент звернення з цією апеляційною скаргою втретє.

Окрім того, колегія суддів зазначає, що обмежене фінансування бюджетної установи, суб`єкта владних повноважень, незабезпечення державою достатнього фінансування органу державної влади, що діє в її інтересах не може бути підставою для відстрочення та розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від сплати.

Враховуючи вищезазначене, підстави для відстрочення сплати судового збору відсутні.

Відповідно до пункту 4 частини першої статті 299 КАС України суд апеляційної інстанції відмовляє у відкритті апеляційного провадження у справі, якщо скаржником у строк, визначений судом, не подано заяву про поновлення строку на апеляційне оскарження або наведені підстави для поновлення строку на апеляційне оскарження визнані судом неповажними.

Враховуючи вищевикладене, колегія суддів приходить до висновку, що у відкритті апеляційного провадження слід відмовити.

Керуючись ст. ст. 299, ч. 2 ст. 321, ст. 325, ст.ст. 328-331 КАС України, суд,

УХВАЛИВ:

Відмовити у задоволенні клопотання Головного управління ДПС у м. Києві про відстрочення сплати судового збору та про поновлення строку на апеляційне оскарження.

Відмовити у відкритті апеляційного провадження за апеляційною скаргою Головного управління Державної податкової служби у м. Києві на рішення Київського окружного адміністративного суду від 26.06.2025 у справі за адміністративним позовом товариства з обмеженою відповідальністю «Кепітал Естейт Менеджмент» до Головного управління Державної податкової служби у м. Києві, Державної податкової служби України про визнання протиправним та скасування рішення, зобов`язання вчинити певні дії.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддями та може бути оскаржена шляхом подання касаційної скарги безпосередньо до Верховного Суду у порядку та строки, визначені ст.ст. 328-331 КАС України.

Суддя-доповідач О.В. Епель

Судді: О.В. Карпушова

Є.І. Мєзєнцев