Справа № 440/10931/25
Суддя: Макаренко Я.М.
Дата ухвалення: 2025-11-19 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

УХВАЛА

19 листопада 2025 р.Справа № 440/10931/25
Другий апеляційний адміністративний суд у складі колегії:

Головуючого судді: Макаренко Я.М.,

Суддів: Перцової Т.С. , Жигилія С.П. ,

розглянувши клопотання про поновлення строку на апеляційне оскарження рішення Полтавського окружного адміністративного суду від 10.10.2025 по справі № 440/10931/25

за позовом ОСОБА_1

до Військової частини НОМЕР_1 , Військової частини НОМЕР_2

про визнання бездіяльності протиправною та зобов`язання вчинити певні дії,

ВСТАНОВИВ:

Рішенням Полтавського окружного адміністративного суду від 10.10.2025 частково задоволено позов ОСОБА_1 до Військової частини НОМЕР_1 , Військової частини НОМЕР_2 про визнання бездіяльності протиправною та зобов`язання вчинити певні дії.

На зазначене рішення суду Військовою частиною НОМЕР_2 подано апеляційну скаргу, в якій скаржник також просить суд поновити пропущений строк на апеляційне оскарження.

В обґрунтування заявленого клопотання про поновлення строку на апеляційне оскарження рішення Полтавського окружного адміністративного суду від 02.05.2025 року заявник вказує, що судове рішення у даній справі було винесено судом першої інстанції 10.10.2025 року. Повний текст судового рішення до електронного кабінету Відповідача доставлений 10.10.2025 о 18 год. 20 хв. У зв`язку з доставкою рішення суду до електронного кабінету після завершення робочого часу, воно вважається доставленим наступного робочого дня, тобто 11.10.2025. Таким чином, 30-денний термін оскарження вказаного вище судового рішення сплив 10.11.2025. Однак, у зв`язку з тим, що Відповідач військова частина НОМЕР_2 , з травня 2023 року перебуває у районі виконання бойових завдань у Запорізькій області безпосередньо на лінії бойового зіткнення, де мають місце перебої у електропостачанні та доступу до мережі інтернет, Відповідач має труднощі у доступі до електронного кабінету у підсистемі «Електронний суд».

Перевіривши доводи заяви про поновлення строку на апеляційне оскарження та матеріали справи, колегія суддів вважає, що заява підлягає задоволенню з таких підстав.

Відповідно до частини першої статті 295 КАС України, апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів, а на ухвалу суду протягом п`ятнадцяти днів з дня його (її) оголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення (ухвали) суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Згідно з частиною другою статті 295 КАС України, учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не були вручені у день його (її) проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження: 1) на рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду; 2) на ухвалу суду - якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Відповідно до частини третьої статті 295 КАС України, строк на апеляційне оскарження також може бути поновлений в разі його пропуску з інших поважних причин, крім випадків, визначених частиною другою статті 299 цього Кодексу.

Матеріалами справи підтверджено, що оскаржуване рішення по справі було прийнято 10.10.2025 у порядку спрощеного позовного провадження.

Отже, строк на апеляційне оскарження сплив 11.11.2025 р.

З матеріалів справи встановлено, що оскаржуване рішення відповідачем отримано 10.10.25 18:33, що підтверджується наявною в матеріалах електросправи довідкою про доставку електронного листа.

Апеляційна скарга подана до суду 12.11.2025 (сформовано в системі "Електронний суд", тобто з пропуском строку в один день.

Колегія суддів зауважує, що Указом Президента України Про введення воєнного стану в Україні від 24 лютого 2022 року №64/2022, затвердженого Законом України від 24 лютого 2022 року № 2102-IX, на підставі пропозиції Ради національної безпеки і оборони України, відповідно до пункту 20 частини першої статті 106 Конституції України, Закону України Про правовий режим воєнного стану в Україні введено воєнний стан із 05 години 30 хвилин 24 лютого 2022 року строком на 30 діб, у зв`язку з військовою агресією Російської Федерації проти України.

Надалі дія воєнного стану в Україні продовжувалася та триває й досі.

Згідно статті 1 Закону України Про Збройні Сили України, Збройні Сили України - це військове формування, на яке відповідно до Конституції України покладаються оборона України, захист її суверенітету, територіальної цілісності і недоторканності. Збройні Сили України забезпечують стримування збройної агресії проти України та відсіч, охорону повітряного простору держави та підводного простору в межах територіального моря України, у випадках, визначених законом, беруть участь у заходах, спрямованих на боротьбу з тероризмом.

Відповідно до статті 3 Закону, військові частини входять до структури Збройних Сил України.

Тобто, скаржник входить до складу Збройних Сил України, яка переведена на воєнний стан.

У постанові від 29.09.2022 у справі № 500/1912/22 Верховний Суд зазначив, що при застосуванні процесуальних норм слід уникати як надмірного формалізму, так і надмірної гнучкості, які можуть призвести до нівелювання процесуальних вимог, встановлених законом. Надмірний формалізм у трактуванні процесуального законодавства визнається неправомірним обмеженням права на доступ до суду як елемента права на справедливий суд згідно зі ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.

Верховний Суд також зауважив, що протягом усього періоду дії воєнного стану, запровадженого на території України у зв`язку зі збройною агресією російської федерації, суворе застосування адміністративними судами процесуальних строків стосовно звернення до суду із позовними заявами, апеляційними і касаційними скаргами, іншими процесуальними документами може мати ознаки невиправданого обмеження доступу до суду, гарантованого ст.ст. 55, 124, 129 Конституції України, ст. 14 Міжнародного пакту про громадянські і політичні права та ст. 6 зазначеної Конвенції.

Рішеннями Європейського суду з прав людини визначено, що право на доступ до суду має «застосовуватися на практиці і бути ефективним» (рішення у справі Bellet v. France від 4 грудня 1995 року).

Суворе трактування національним законодавством процесуального правила (надмірний формалізм) можуть позбавити заявників права звертатись до суду (рішення у справі «Perez de Rada Cavanilles v. Spain»).

Також Європейським судом з прав людини зазначено, що «надмірний формалізм» може суперечити вимозі забезпечення практичного та ефективного права на доступ до суду згідно з пунктом 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод. Це зазвичай відбувається у випадку особливо вузького тлумачення процесуальної норми, що перешкоджає розгляду скарг заявника по суті, із супутнім ризиком порушення його чи її права на ефективний судовий захист (рішення у справах «Zubac v. Croatia», «Beles and Others v. the Czech Republic», №4723/99, пп. 50-51 та 69, та «Walchli v. France», № 35787/03, п. 29).

При цьому Європейський суд з прав людини провів лінію між формалізмом та надмірним формалізмом. Так, формалізм є явищем позитивним та необхідним, оскільки забезпечує чітке дотримання судами процесу. Надмірний же формалізм заважає практичному та ефективному доступу до суду. Формалізм не є надмірним, якщо сприяє правовій визначеності та належному здійсненню правосуддя.

Отже, як зазначила Велика Палата Верховного Суду у своєму рішенні від 5 грудня 2018 року (справа №11-989заі18) згідно з практикою Європейського суду з прав людини, реалізуючи положення Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод, необхідно уникати занадто формального ставлення до передбачених законом вимог, так як доступ до правосуддя повинен бути не лише фактичним, але і реальним. Надмірний формалізм при вирішені питання щодо прийняття позовної заяви або скарги - є порушенням права на справедливий судовий захист.

Таким чином, враховуючи дію в країні воєнного стану, виконання скаржником в силу свого статусу функцій безпосередньо пов`язаних із обороноздатністю держави Україна, подання апеляційної скарги у найкоротший строк, без зайвих зволікань, колегія суддів дійшла висновку, що відповідач не втратив процесуального інтересу до розгляду цієї справи, а тому є підстави для поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження судового рішення.

Згідно ч. 1 ст. 121 КАС України, суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення.

Відповідно до ст. 129 Конституції України, однією з засад судочинства є забезпечення апеляційного оскарження рішення суду, згідно ч. ст. 6 Кодексу адміністративного судочинства України звернення до адміністративного суду для захисту прав і свобод людини і громадянина безпосередньо на підставі Конституції України гарантується.

Враховуючи вищевикладене, колегія суддів вважає причини пропуску строку на апеляційне оскарження поважними, а тому строк на апеляційне оскарження підлягає поновленню.

Керуючись ст. ст. 121, 295 , 321, 325, 328 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

У Х В А Л И В:

Клопотання Військової частини НОМЕР_2 про поновлення строку на апеляційне оскарження рішення Полтавського окружного адміністративного суду від 10.10.2025 по справі № 440/10931/25 - задовольнити.

Процесуальний строк на апеляційне оскарження рішення Полтавського окружного адміністративного суду від 10.10.2025 по справі № 440/10931/25 - поновити.

Ухвала набирає законної сили з моменту її проголошення та оскарженню не підлягає.

Головуючий суддя Макаренко Я.М.
Судді Перцова Т.С. Жигилій С.П.