Справа № 420/27210/25
Суддя: Аракелян М.М.
Дата ухвалення: 2025-11-18 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

18 листопада 2025 року м. Одеса

Одеський окружний адміністративний суд у складі:

Головуючого судді Аракелян М.М.

Розглянувши у письмовому провадженні справу за адміністративною позовною заявою Комунального некомерційного підприємства Чорноморська лікарня Чорноморської міської ради Одеського району Одеської області до Південного офісу Держаудитслужби, за участю третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору на стороні відповідача, ТОВ РАДАР-ПІВДЕНЬ про визнання протиправним та скасування висновку, -

ВСТАНОВИВ:

11 серпня 2025 року до Одеського окружного адміністративного суду надійшла позовна заява Комунального некомерційного підприємства Чорноморська лікарня Чорноморської міської ради Одеського району Одеської області (сформована в системі Електронний суд 11.08.2025 року) до Південного офісу Держаудитслужби, у якій представник позивача просить суд:

прийняти адміністративний позов до розгляду;

залучити ТОВАРИСТВО З ОБМЕЖЕНОЮ ВІДПОВІДАЛЬНІСТЮ РАДАР-ПІВДЕНЬ (; 65039, Україна, Одеська обл., м. Одеса, проспект Гагаріна, будинок 25, офіс 227) до участі у справі, що буде порушена на підставі Адміністративного позову у якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні позивача;

розглядати справу за правилами спрощеного позовного провадження із викликом учасників справи до Одеського окружного адміністративного суду для участі у судових засіданнях;

визнати протиправним та скасувати Висновок Південного офісу Держаудитслужби про результати моніторингу процедури закупівлі № UA-2025-01-20- 009509-a від 28 липня 2025 року;

стягнути за рахунок бюджетних асигнувань відповідача на користь позивача судовий збір у розмірі 2422,40грн.

Згідно витягу з протоколу автоматизованого розподілу справи між суддями адміністративна справа розподілена на суддю Аракелян М.М.

Ухвалою суду від 15.08.2025 року позовну заяву прийнято до розгляду та відкрито провадження у даній справі, постановлено розглядати справу за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін (ст.262 КАС України); залучено до участі у справі у якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору на стороні відповідача, ТОВ РАДАР-ПІВДЕНЬ; зобов`язано КНП Чорноморська лікарня Чорноморської міської ради Одеського району Одеської області у строк до 04.09.2025 року подати суду додатки до позовної заяви у паперовому вигляді, зазначені у переліку додатків до позовної заяви.

При цьому ухвалою суду відхилено клопотання позивача про розгляд справи з повідомленням сторін (а.с.29).

В обґрунтування позовних вимог позивач зазначив, що КНП Чорноморська лікарня Чорноморської міської ради Одеського району Одеської області 20 січня 2025 року було оголошено проведення закупівлі. За результатами проведення відкритих торгів з особливостями їх переможцем визначено ТОВ «РАДАР-ПІВДЕНЬ» () з яким 27 травня 2025 року укладено Договір про надання послуг № 7154 з врахуванням Додаткової угоди від 28 травня 2025 року № 1. Відповідно до умов Договору про надання послуг ТОВ «РАДАР-ПІВДЕНЬ» фактично та належно надає на користь позивача відповідні послуги, що підтверджується Актами здачі-прийняття робіт за червень 2025 року та за липень 2025 року. У подальшому, на підставі Наказу Південного офісу Держаудитслужби «Про початок моніторингу процедур закупівель» від 07 липня 2025 року №137, відповідно до частини другої статті 8 Закону України «Про публічні закупівлі», пункту 9 Положення про Південний офіс Держаудитслужби, затвердженого наказом Державної аудиторської служби України від 02 червня 2016 року № 23, Південним офісом Держаудитслужби було розпочато моніторинг закупівель відкритих торгів з особливостями. 28 липня 2025 року відповідачем за результатами моніторингу закупівель відкритих торгів з особливостями було складено, підписано та оприлюднено на веб-порталі Уповноваженого органу з питань закупівель «PROZORRO» за посиланням https://audit-api.prozorro.gov.ua/api/2.4 /monitorings/0fee02d6e3b047b8984ccbe575144d02. Згідно Констатуючої частини Висновку Південним офісом Держаудитслужби за результатами моніторингу процедури закупівлі № UA-2025-01-20-009509-a від 28 липня 2025 року була виявлена наявність у діях (бездіяльності) позивача наступних порушень законодавства у процедурі Відкритих торгів з особливостями: 1. За результатами аналізу питання надання позивачем відповідей на звернення за роз`ясненнями щодо тендерної документації Відкритих торгів з особливостями встановлено порушення вимог абзацу 2 пункту 54 Особливостей. 2. За результатами аналізу питання стану виконання Позивачем рішень Комісії Антимонопольного комітету України з розгляду скарг про порушення законодавства у сфері публічних закупівель (надалі «Комісія») встановлено порушення вимог частини двадцять другої статті 18 Закону України «Про публічні закупівлі». 3. За результатами аналізу питання розгляду тендерних пропозицій встановлено порушення вимог пункту 44 Особливостей, а також принципів публічних закупівель, які визначені статтею 5 Закону України «Про публічні закупівлі». У пункті 3 констатуючої частини Висновку відповідачем заявлена наступна вимога до позивача: «З огляду на встановлені порушення законодавства у сфері публічних закупівель, керуючись статтями 5 та 10 Закону України «Про основні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні» та статтею 8 Закону України «Про публічні закупівлі». Відповідач зобов`язує здійснити заходи щодо усунення виявлених порушень шляхом припинення зобов`язань за договором про закупівлю, в тому числі із застосуванням відповідних наслідків недійсності/нікчемності договору, та протягом п`яти робочих днів з дня оприлюднення висновку оприлюднити через електронну систему закупівель інформацію та/або документи, що свідчать про вжиття таких заходів». Згідно з пунктом 2 констатуючої частини Висновку за результатами аналізу питання щодо визначення предмета закупівлі відображення закупівлі у річному плані, оприлюднення інформації про закупівлю, відповідності вимог тендерної документації вимогам Закону України «Про публічні закупівлі» та Особливостей, своєчасності укладання договору про закупівлю, внесення змін до договору та їх оприлюднення, умов договору умовам тендерної пропозиції переможця, своєчасності надання інформації у випадках, передбачених Законом України «Про публічні закупівлі» - порушень не встановлено. Станом на поточну дату кінцеві результати Відкритих торгів з особливостями та Договір про закупівлю жодною особою у судовому та позасудовому порядку не оскаржувалися. Позивач вважає протиправними дії відповідача в частині складання Висновку із заявленими відповідачем порушеннями чинного законодавства України при проведенні Відкритих торгів з особливостями. Позивач не погоджується із Висновком та вважає, що висновки відповідача щодо виявлених під час моніторингу порушень є необґрунтованими, безпідставними та такими, що суперечать вимогам чинного законодавства України, а отже, як наслідок, складений на підставі такого моніторингу Висновок є незаконним та таким, що підлягає скасуванню.

21.08.2025 року до суду від третьої особи надійшли пояснення щодо позову та відзиву, у яких зазначено, що КНП Чорноморська лікарня Чорноморської міської ради Одеського району Одеської області 20 січня 2025 року було оголошено проведення закупівлі наступних послуг: «Послуги з технічного обслуговування системи пожежної сигналізації, системи оповіщення, системи внутрішнього протипожежного водопроводу, автоматизації внутрішнього протипожежного водопроводу, системи локального пожежогасіння кухонного обладнання, системи контролю загазованості та цілодобове спостерігання за станом систем протипожежного захисту. За результатами проведення Відкритих торгів з особливостями їх переможцем визначено ТОВ «РАДАР-ПІВДЕНЬ» з яким 27 травня 2025 року укладено Договір про надання послуг № 7154 з врахуванням Додаткової угоди від 28 травня 2025 року № 1. 28 липня 2025 року відповідачем за результатами моніторингу закупівель Відкритих торгів з особливостями було складено, підписано та оприлюднено на веб-порталі Уповноваженого органу з питань закупівель «PROZORRO» Висновок про результат моніторингу процедури закупівлі № UA-2025-01-20-009509-a. Із вказаним Висновком відповідача в частині виявлених порушень та вчинення дій на їх усунення ТОВ «РАДАР-ПІВДЕНЬ» не згідне. Відповідачем у Висновку зобов`язано позивача здійснити заходи щодо усунення виявлених порушень у встановленому законодавством порядку шляхом припинення зобов`язань за договором про закупівлю, в тому числі із застосуванням відповідних наслідків недійсності/нікчемності договору. Встановлене органом державного фінансового контролю зобов`язання щодо припинення зобов`язань за договором про закупівлю, в тому числі із застосуванням відповідних наслідків недійсності/нікчемності договору не відповідає вимогам статті 19 Конституції України та Закону України «Про основні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні». Замовником неможливо усунути виявлені органом державного фінансового контролю порушення в установленому законом порядку шляхом припинення зобов`язань за договором, оскільки Договір про надання послуг № 7154 від 27 травня 2025 року укладений між нами та позивачем за результатами процедури закупівлі у законний спосіб, між сторонами досягнуто згоди за усіма істотними умовами договору, договірні зобов`язання сумлінно виконуються сторонами, умови договору відповідають тендерній пропозиції учасника та частині 4 статті 41 Закону України «Про публічні закупівлі», договір є діючим, виконується та фінансується відповідно до умов договору. Оскільки, ТОВ «РАДАР-ПІВДЕНЬ» не порушило взятих на себе зобов`язань за Договором, Замовник не має законних підстав для розірвання договору. При підписанні Договору з ТОВ «РАДАР-ПІВДЕНЬ», жодного з вищезазначених порушень допущено не було, а отже, Замовник не може розірвати договір чи вважати його нікчемним в розумінні Закону та Особливостей. Вимога відповідача здійснити заходи щодо усунення виявлених порушень, зокрема, шляхом розірвання укладеного за результатами торгів договору не узгоджується з положеннями Цивільного та Господарського кодексів, Закону України «Про публічні закупівлі», який не передбачає усунення виявлених порушень шляхом припинення зобов`язань за договором. Зобов`язальний характер вимоги щодо усунення правопорушення свідчить як про встановлення цього порушення, так і визначення імперативного обов`язкового способу його усунення. Законом, ні іншим нормативно-правовим актом не встановлено право органів фінансового контролю вимагати розірвання договорів. Отже, вимога щодо розірвання договору, який сумлінно виконується сторонами або виконано може призвести до безпідставного порушення майнових прав господарюючих суб`єктів - сторін договору. Обраний органом державного фінансового контролю спосіб усунення порушень не відповідає принципу пропорційності, та є не співмірним заходом із доводами, викладеними у Висновку, що призведе до безпідставного порушення майнових прав господарюючих суб`єктів - сторін договору про закупівлю. Нормами Закону не передбачено припинення зобов`язань за договором про закупівлю замовником в односторонньому порядку за вимогою органу державного фінансового контролю, після укладення такого договору. Зазначаємо, що на момент прийняття Висновку, процедура закупівлі перебувала в статусі «Завершена». На даному етапі Замовник не має будь-яких технічних можливостей усувати виявлені порушення або відмінити процедуру закупiвлi. За наведеного вбачається, що відповідачем встановлено в оскаржуваному Висновку щодо позивача не передбачений законодавством спосіб усунення порушення законодавства з питань публічних закупівель. Поряд з цим, встановлюючи незаконний обов`язок позивачу та зобов`язуючи вчинити певні дії (застосувати відповідні наслідки недійсності/нікчемності Договору про закупівлю) відповідач не конкретизував правові норми та обставини які дозволяють їх застосувати. У цій частині заявляємо, що таких норм не існує. Враховуючи усі вищевикладені обставини, слід прийти до висновку, що оскаржуваний Висновок є протиправним та підлягає скасуванню за результатами розгляду адміністративного позову.

27.08.2025 року відповідач подав суду відзив на позов, в якому просить відмовити у задоволенні позовних вимог. Заперечуючи проти позову відповідач зазначив, що Південним офісом Держаудитслужби відповідно до норм статті 8 Закону № 922-VIII здійснено моніторинг процедури відкритих торгів з особливостями за предметом закупівлі: ДК 021:2015:75250000-3: Послуги пожежних і рятувальних служб (Послуги з технічного обслуговування системи пожежної сигналізації, системи оповіщення, системи внутрішнього протипожежного водопроводу, автоматизації внутрішнього протипожежного водопроводу, системи локального пожежогасіння кухонного обладнання, системи контролю загазованості та цілодобове спостерігання за станом систем протипожежного захисту на об`єкті Комунального некомерційного підприємства «Чорноморська лікарня» Чорноморської міської ради Одеського району Одеської області за адресою: м. Чорноморськ, вул. Віталія Шума,4), яку проведено комунальним некомерційним підприємством «Чорноморська лікарня» Чорноморської міської ради Одеського району Одеської області (оголошення про проведення відкритих торгів оприлюднено в електронній системі закупівель за номером ID: UA-2025-01-20-009509-a), очікуваною вартістю 581 942,57 грн з ПДВ, щодо дотримання Позивачем законодавства у сфері публічних закупівель. За результатами моніторингу зазначеної процедури закупівлі складено висновок про результати моніторингу процедури закупівлі за номером ID: UA-2025-01-20-009509-a від 28.07.2025, який оприлюднено в електронній системі закупівель відповідно до норм частини шостої статті 8 Закону. За результатами моніторингу зазначеної процедури закупівлі встановлено порушення Замовником законодавства у сфері публічних закупівель, а саме: Замовник надавав відповідь 12.03.2025 на звернення за роз`ясненнями щодо тендерної документації (далі ТД) від 05.03.2025 на сьомий день з дня його оприлюднення з порушенням терміну, визначеного Особливостями, чим порушено вимоги абзацу 2 пункту 54 Особливостей; на порушення вимог частини двадцять другої статті 18 Закону № 922-VIII Замовник не виконав рішення комісії Антимонопольного комітету України з розгляду скарг про порушення законодавства у сфері публічних закупівель (далі Комісія) від 10.03.2025 № 3644-р/пк-пз; на порушення вимог пункту 44 Особливостей Замовник безпідставно відхилив тендерну пропозицію учасника процедури закупівлі товариства з обмеженою відповідальністю «ПОЖЕЖНІ ОХОРОННІ СИСТЕМИ» (далі ТОВ «ПОЖЕЖНІ ОХОРОННІ СИСТЕМИ»), з урахуванням пункту 43 Особливостей, чим недотримався принципів здійснення публічних закупівель, визначених статтею 5 Закону Закон № 922-VIII, зокрема щодо об`єктивного та неупередженого визначення переможця закупівлі. Південним офісом Держаудитслужби визначено зобов`язання щодо усунення порушень законодавства у сфері публічних закупівель шляхом припинення зобов`язань за договором про закупівлю, в тому числі із застосуванням відповідних наслідків недійсності/ нікчемності договору, як єдиного можливого шляху усунення виявлених порушень на момент проведення моніторингу цієї процедури закупівлі та складання висновку про результати моніторингу процедури закупівлі та є таким, що направлене на приведення взаємовідносин у первісний стан, у правову, законодавчо врегульовану площину. Спосіб усунення виявлених під час моніторингу порушень шляхом припинення зобов`язань за договором про закупівлю, в тому числі із застосуванням відповідних наслідків недійсності/нікчемності договору, є чітко визначеним, пропорційним та співмірним з вагою виявленого порушення. Як вбачається зі змісту Висновку Південний офіс Держаудитслужби конкретизував, яких саме заходів має вжити позивач, визначив спосіб усунення виявлених під час моніторингів порушень, що свідчить про його чіткість та визначеність. За таких обставин, оскаржуваний висновок за результатами моніторингу закупівлі прийнятий Південним офісом Держаудитслужби в межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України, в зв`язку з чим заявлені позивачем позовні вимоги не належать до задоволення. Доводи позивача, якими він обґрунтовував свої позовні вимоги, не знаходять свого підтвердження та спростовуються наведеними у відзиві обставинами.

03.09.2025 року до суду надійшла відповідь на відзив, у якій позивач зазначив, що доводи відповідача у відзиві на позов щодо встановлених порушень вимог законодавства у сфері публічних закупівель є необґрунтованими та безпідставними, та такими, що ґрунтуються на не всебічному аналізі відповідності тендерної документації, тендерної пропозиції та умов дотримання закупівельного законодавства України в цілому. Усунення виявлених відповідачем під час проведення моніторингу Відкритих торгів з особливостями недоліків у запропонований в оскаржуваному Висновку спосіб, зокрема, шляхом розірвання Договору про закупівлю, призведе до порушення прав та інтересів позивача, ТОВ «РАДАР-ПІВДЕНЬ» та матиме для них негативні наслідки, що є непропорційним у співвідношенні з виявленими недоліками. Також відповідач мав можливість виявити обумовлені порушення до моменту укладання Договору на закупівлю. Зазначене додатково свідчить про відсутності в діях відповідача переслідування легітимної мети втручання і як наслідок порушення принципів співмірності та пропорційності. Вимога відповідача про зобов`язання позивача розірвати Договір про закупівлю, з суто формальних причин не спрямована на досягнення легітимної мети та не є співмірною з нею, оскільки, суть виявлених порушень жодним чином не зачіпає бюджетні інтереси. Отже, встановлення вимоги в оскаржуваному Висновку про вчинення позивачем дій щодо припинення укладеного Договору на закупівлю, з огляду на наведену вище фактичну та правову позиції позивача, є порушенням принципу пропорційності та, відповідно, свідчить про протиправність оскаржуваного Висновку. Таким чином, враховуючи усі вищевикладені обставини, слід прийти до висновку, що оскаржуваний Висновок є протиправним та підлягає скасуванню за результатами розгляду адміністративного позову. Позивач підтверджує позовні вимоги, мотивацію та аргументи позову і зазначає, що відповідач не довів законність своїх дій.

10.09.2025 року відповідач подав суду заперечення на відповідь на відзив, що за своїм змістом фактично є аналогічними до відзиву, де наголошується, що Південний офіс Держаудитслужби діяв у відповідності до вимог законів та інших нормативно правових актів України, не порушував права та законні інтереси позивача, а тому відсутні підстави для задоволення адміністративного позову Комунального некомерційного підприємства «Чорноморська лікарня» Чорноморської міської ради Одеського району Одеської області.

Розглянувши наявні матеріали справи, з`ясувавши всі фактичні обставини, що мають значення для вирішення справи, оцінивши докази в їх сукупності, суд дійшов наступного.

Судом встановлено, що КНП Чорноморська лікарня Чорноморської міської ради Одеського району Одеської області 20 січня 2025 року було оголошено проведення закупівлі наступних послуг: «Послуги з технічного обслуговування системи пожежної сигналізації, системи оповіщення, системи внутрішнього протипожежного водопроводу, автоматизації внутрішнього протипожежного водопроводу, системи локального пожежогасіння кухонного обладнання, системи контролю загазованості та цілодобове спостерігання за станом систем протипожежного захисту на об`єкті КНП Чорноморська лікарня Чорноморської міської ради Одеського району Одеської області за адресою: м. Чорноморськ, вул. Віталія Шума, 4, згідно коду ДК 021:2015:75250000-3: Послуги пожежних і рятувальних служб» оголошення про проведення якої оприлюднене на веб-порталі Уповноваженого органу з питань закупівель (на останню дату Міністерство економіки, довкілля та сільського господарства) «PROZORRO» за № UA-2025-01-20-009509-a.

Тендерна пропозиція, тендерна документація та всі інші документи щодо вказаної закупівлі розміщені за посиланням: https://prozorro.gov.ua/tender/UA-2025-01-20-009509-a?oldVersion=true., а також знаходяться в матеріалах справи (а.с.130-181).

За результатами проведення Відкритих торгів з особливостями їх переможцем визначено ТОВ «РАДАР-ПІВДЕНЬ» (; 65039, Україна, Одеська обл., м. Одеса, проспект Гагаріна, будинок 25, офіс 227) з яким 27 травня 2025 року укладено Договір про надання послуг № 7154 з врахуванням Додаткової угоди від 28 травня 2025 року № 1 (а.с.141-176, 179-181).

Відповідно до умов Договору про надання послуг від 27 травня 2025 року № 7154 ТОВ «РАДАР-ПІВДЕНЬ» фактично та належно надає на користь позивача відповідні послуги, що підтверджується Актами здачі-прийняття робіт за червень 2025 року та за липень 2025 року (а.с.177-178).

У подальшому, на підставі Наказу Південного офісу Держаудитслужби «Про початок моніторингу процедур закупівель» від 07 липня 2025 року №137, відповідно до норм статті 8 Закону № 922-VIII здійснено моніторинг процедури відкритих торгів з особливостями за предметом закупівлі: ДК 021:2015:75250000-3: Послуги пожежних і рятувальних служб (Послуги з технічного обслуговування системи пожежної сигналізації, системи оповіщення, системи внутрішнього протипожежного водопроводу, автоматизації внутрішнього протипожежного водопроводу, системи локального пожежогасіння кухонного обладнання, системи контролю загазованості та цілодобове спостерігання за станом систем протипожежного захисту на об`єкті Комунального некомерційного підприємства «Чорноморська лікарня» Чорноморської міської ради Одеського району Одеської області за адресою: м. Чорноморськ, вул. Віталія Шума,4), яку проведено комунальним некомерційним підприємством «Чорноморська лікарня» Чорноморської міської ради Одеського району Одеської області (оголошення про проведення відкритих торгів оприлюднено в електронній системі закупівель за номером ID: UA-2025-01-20-009509-a), очікуваною вартістю 581 942,57 грн з ПДВ, щодо дотримання позивачем законодавства у сфері публічних закупівель.

За результатами моніторингу зазначеної процедури закупівлі Південним офісом Держаудитслужби складено Висновок про результати моніторингу процедури закупівлі за номером ID: UA-2025-01-20-009509-a від 28.07.2025, який оприлюднено в електронній системі закупівель відповідно до норм частини шостої статті 8 Закону (а.с.182-188).

Відповідно до Висновку за результатами моніторингу зазначеної процедури закупівлі встановлено порушення Замовником законодавства у сфері публічних закупівель, а саме: Замовник надавав відповідь 12.03.2025 на звернення за роз`ясненнями щодо тендерної документації від 05.03.2025 на сьомий день з дня його оприлюднення з порушенням терміну, визначеного Особливостями, чим порушено вимоги абзацу 2 пункту 54 Особливостей; на порушення вимог частини двадцять другої статті 18 Закону № 922-VIII Замовник не виконав рішення комісії Антимонопольного комітету України з розгляду скарг про порушення законодавства у сфері публічних закупівель від 10.03.2025 № 3644-р/пк-пз; на порушення вимог пункту 44 Особливостей Замовник безпідставно відхилив тендерну пропозицію учасника процедури закупівлі товариства з обмеженою відповідальністю «ПОЖЕЖНІ ОХОРОННІ СИСТЕМИ», з урахуванням пункту 43 Особливостей, чим недотримався принципів здійснення публічних закупівель, визначених статтею 5 Закону Закон № 922-VIII, зокрема щодо об`єктивного та неупередженого визначення переможця закупівлі. Згідно з пунктом 2 констатуючої частини Висновку за результатами аналізу питання щодо визначення предмета закупівлі відображення закупівлі у річному плані, оприлюднення інформації про закупівлю, відповідності вимог тендерної документації вимогам Закону України «Про публічні закупівлі» та Особливостей, своєчасності укладання договору про закупівлю, внесення змін до договору та їх оприлюднення, умов договору умовам тендерної пропозиції переможця, своєчасності надання інформації у випадках, передбачених Законом України «Про публічні закупівлі» - порушень не встановлено. У пункті 3 констатуючої частини Висновку відповідачем заявлена наступна вимога до позивача: «З огляду на встановлені порушення законодавства у сфері публічних закупівель, керуючись статтями 5 та 10 Закону України «Про основні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні» та статтею 8 Закону України «Про публічні закупівлі» Південний офіс Держаудитслужби зобов`язує здійснити заходи щодо усунення виявлених порушень шляхом припинення зобов`язань за договором про закупівлю, в тому числі із застосуванням відповідних наслідків недійсності/нікчемності договору, та протягом п`яти робочих днів з дня оприлюднення висновку оприлюднити через електронну систему закупівель інформацію та/або документи, що свідчать про вжиття таких заходів».

Позивач вважає, що Висновок про результати моніторингу процедури закупівлі UA-2025-01-20-009509-a від 28.07.2025 року є протиправним, у зв`язку з чим звернувся до суду з позовом.

Вирішуючи спір, суд виходить з наступного.

Відповідно до положень ч. 2 ст. 19 Конституції України, органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Правові та організаційні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні визначає Закон України «Про основні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні» від 26 січня 1993 року № 2939-XII.

За приписами ст. 1 Закону України «Про основні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні» від 26 січня 1993 року № 2939-XII, здійснення державного фінансового контролю забезпечує центральний орган виконавчої влади, уповноважений Кабінетом Міністрів України на реалізацію державної політики у сфері державного фінансового контролю.

Приписами статті 2 Закону України «Про основні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні» від 26 січня 1993 року № 2939-XII, визначено, що головними завданнями органу державного фінансового контролю є: здійснення державного фінансового контролю за використанням і збереженням державних фінансових ресурсів, необоротних та інших активів, правильністю визначення потреби в бюджетних коштах та взяттям зобов`язань, ефективним використанням коштів і майна, станом і достовірністю бухгалтерського обліку і фінансової звітності у міністерствах та інших органах виконавчої влади, державних фондах, фондах загальнообов`язкового державного соціального страхування, бюджетних установах і суб`єктах господарювання державного сектору економіки, а також на підприємствах, в установах та організаціях, які отримують (отримували у періоді, який перевіряється) кошти з бюджетів усіх рівнів, державних фондів та фондів загальнообов`язкового державного соціального страхування або використовують (використовували у періоді, який перевіряється) державне чи комунальне майно (далі - підконтрольні установи), за дотриманням бюджетного законодавства, дотриманням законодавства про закупівлі, діяльністю суб`єктів господарської діяльності незалежно від форми власності, які не віднесені законодавством до підконтрольних установ, засудовим рішенням, ухваленим у кримінальному провадженні.

Статтею 5 Закону України «Про основні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні» від 26 січня 1993 року № 2939-XII передбачено, що контроль за дотриманням законодавства у сфері закупівель здійснюється шляхом проведення моніторингу закупівлі у порядку, встановленому Законом України «Про публічні закупівлі», проведення перевірки закупівель, а також під час державного фінансового аудиту та інспектування. Порядок та підстави проведення органом державного фінансового контролю перевірок закупівель встановлюється Кабінетом Міністрів України. Перевірка закупівель у замовників проводиться за місцезнаходженням юридичної особи, що перевіряється, чи за місцем розташування об`єкта права власності, щодо якого проводиться перевірка, і полягає у документальному та фактичному аналізі дотримання замовником законодавства про закупівлі. Результати перевірки закупівель викладаються в акті перевірки закупівель. Моніторинг закупівлі здійснюється за місцезнаходженням органу державного фінансового контролю.

У свою чергу, правові та економічні засади здійснення закупівель товарів, робіт і послуг для забезпечення потреб держави, територіальних громад та об`єднаних територіальних громад визначає Закон України «Про публічні закупівлі», метою якого є забезпечення ефективного та прозорого здійснення закупівель, створення конкурентного середовища у сфері публічних закупівель, запобігання проявам корупції у цій сфері, розвиток добросовісної конкуренції.

Відповідно до положень п. 14 ч. 1 ст. 1 Закону України «Про публічні закупівлі», моніторинг процедури закупівлі - аналіз дотримання замовником законодавства у сфері публічних закупівель під час проведення процедури закупівлі, укладення договору про закупівлю та протягом його дії з метою запобігання порушенням законодавства у сфері публічних закупівель.

Згідно з ч. 4 ст. 7 Закону України «Про публічні закупівлі», Рахункова палата, Антимонопольний комітет України, центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері державного фінансового контролю, здійснюють контроль у сфері публічних закупівель у межах своїх повноважень, визначених Конституцією та законами України. Органи, уповноважені здійснювати контроль у сфері закупівель, не мають права втручатися в проведення закупівель.

У силу змісту ст. 8 Закону України «Про публічні закупівлі», моніторинг процедури закупівлі здійснюють центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері державного фінансового контролю, та його міжрегіональні територіальні органи (далі - органи державного фінансового контролю). Моніторинг процедури закупівлі здійснюється протягом проведення процедури закупівлі, укладення договору про закупівлю та його дії.

За результатами моніторингу процедури закупівлі посадова особа органу державного фінансового контролю складає та підписує висновок про результати моніторингу процедури закупівлі (далі - висновок), що затверджується керівником органу державного фінансового контролю або його заступником. Такий висновок підлягає оприлюдненню в електронній системі закупівель протягом трьох робочих днів з дня його складання.

При цьому, центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері державного фінансового контролю є Державна аудиторська служба України (Держаудитслужба).

Відповідно до приписів підпунктів 3, 9 пункту 4, пункту 7 Положення про Державну аудиторську службу України, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 03 лютого 206 року № 43, Держаудитслужба відповідно до покладених на неї завдань, зокрема, реалізує державний фінансовий контроль через здійснення моніторингу закупівель; вживає в установленому порядку заходів до усунення виявлених під час здійснення державного фінансового контролю порушень законодавства та притягнення до відповідальності винних осіб, а саме вимагає від керівників та інших осіб підприємств, установ та організацій, що контролюються, усунення виявлених порушень законодавства; здійснює контроль за виконанням таких вимог.

Держаудитслужба здійснює свої повноваження безпосередньо і через утворені в установленому порядку міжрегіональні територіальні органи. Тотожні завдання покладені на відповідача приписами Положення про Південний офіс Держаудитслужби, затвердженого наказом Державної аудиторської служби України від 02 червня 2016 року № 23.

Згідно із ч.ч. 19-20 ст. 8 Закону України «Про публічні закупівлі» форма висновку та порядок його заповнення визначаються центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері державного фінансового контролю. Методика визначення автоматичних індикаторів ризиків, їх перелік та порядок застосування затверджується центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері державного фінансового контролю, за погодженням з Уповноваженим органом.

Відповідно до ч. 7 ст. 8 Закону України «Про публічні закупівлі» у висновку обов`язково зазначаються: 1) найменування, місцезнаходження та ідентифікаційний код замовника в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань, щодо якого здійснювався моніторинг процедури закупівлі; 2) назва предмета закупівлі із зазначенням коду за Єдиним закупівельним словником (у разі поділу на лоти такі відомості повинні зазначатися щодо кожного лота) та назви відповідних класифікаторів предмета закупівлі і частин предмета закупівлі (лотів) (за наявності) та його очікувана вартість; 3) унікальний номер оголошення про проведення конкурентної процедури закупівлі, присвоєний електронною системою закупівель, та/або унікальний номер повідомлення про намір укласти договір про закупівлю у разі застосування переговорної процедури закупівлі; 4) опис порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель, виявленого за результатами моніторингу процедури закупівлі; 5) зобов`язання щодо усунення порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель.

Аналіз наведених правових норм дає підстави для висновку, що органу державного фінансового контролю (зокрема відповідачу) надано можливість здійснювати контроль за дотриманням законодавства у сфері публічних закупівель шляхом їх моніторингу, за результатами здійснення якого посадовою особою складається висновок про результати моніторингу закупівлі. При виявленні порушень законодавства у сфері публічних закупівель орган державного фінансового контролю у висновку здійснює його опис та зазначає про спосіб його усунення та, з метою усунення виявленого під час моніторингу порушення вимог законодавства у сфері публічних закупівель, у висновку зазначає вимогу зобов`язального характеру у спосіб, встановлений законом.

Щодо заявленого відповідачем у Висновку порушення № 1 про порушення термінів надання відповіді на звернення за роз`ясненнями щодо тендерної документації Відкритих торгів з особливостями та порушення позивачем вимог абзацу 2 пункту 54 Особливостей.

Так судом встановлено та не заперечується сторонами, що 05 березня 2025 року о 16:30 на веб-порталі Уповноваженого органу з питань закупівель «PROZORRO» у розділі «Запитання до процедури» Відкритих торгів з особливостями було оприлюднено запитання до процедури «Відсутність регламенту та переліку обладнання», у якому було зазначено наступне: «Для розрахунку ціни пропозиції просимо додатково ще оприлюднити Регламент надання послуг та Перелік обладнання, що підлягає обслуговуванню, зазначені документи є частинами технічного завдання».

12 березня 2025 року позивачем була надана відповідь на Запитання до процедури - «звернення прийняті до уваги та внесені зміни». Зазначені вище обставини підтверджуються сторінкою 7 роздруківки сторінки Відкритих торгів з особливостями з веб-порталу Уповноваженого органу з питань закупівель «PROZORRO».

На виконання Запитання до процедури позивачем у часових межах встановлених абзацом 2 пункту 54 Особливостей були розпочаті відповідні процедури внесення змін та затвердження таких змін до тендерної документації Відкритих торгів з особливостями і 12 березня 2025 року вже були оприлюдненні на веб-порталі Уповноваженого органу з питань закупівель «PROZORRO» відповідні зміни до тендерної документації Відкритих торгів з особливостями в частині додавання до Технічного завдання Регламенту надання послуг та Переліку обладнання, що підлягає обслуговуванню. Зазначені вище обставини підтверджуються сторінками 4, 5 роздруківки сторінки Відкритих торгів з особливостями з веб-порталу Уповноваженого органу з питань закупівель «PROZORRO» та роздруківкою додатку 2 та додатку 2.1. від 12 березня 2025 року тендерної документації Відкритих торгів з особливостями з веб-порталу Уповноваженого органу з питань закупівель «PROZORRO».

Запитання до процедури фактично не стосувалася надання позивачем роз`ясненнями щодо тендерної документації Відкритих торгів з особливостями, а було неідентифікованою пропозицією з внесення змін до тендерної документації Відкритих торгів з особливостями з якою позивач погодився та з власної ініціативи з дотриманням умов та строків, встановлених Законом України «Про публічні закупівлі», Особливостями вніс та оприлюднив відповідні зміни до тендерної документації Відкритих торгів з особливостями.

У подальшому усі майбутні учасники Відкритих торгів з особливостями та усі інші зацікавлені особи отримали завчасний доступ до зміненої тендерної документації Відкритих торгів з особливостями мали у рівних умовах та з рівними можливостями ознайомитись із зміненою тендерною документацією Відкритих торгів з особливостями та (за необхідністю) врахувати їх у своїх подальших тендерних пропозиціях та інших рішеннях.

Суд враховує також і те, що учасники Відкритих торгів з особливостями при ознайомленні з зміненою тендерною документацією Відкритих торгів з особливостями перебували у рівних умовах, не звертались до позивача у цій частині із новими запитами та не направляли заяви про незрозумілість чи необхідність роз`яснення зміненої тендерної документації Відкритих торгів з особливостями.

Про відсутність порушень прав та законних інтересів будь-яких осіб при розгляді позивачем Запитання до процедури свідчить відсутність будь-яких скарг та судових позовів на відповідні дії (бездіяльність) позивача.

Суд не погоджується, що обставини заявлені відповідачем як порушення законодавства України у сфері публічних закупівель є істотними та грубими, що можуть бути достатньою підставою для висування вимоги про розірвання Договору про закупівлю. Позиція відповідача є проявом надмірного формалізму при тлумаченні чинного законодавства України у сфері публічних закупівель, який відповідно до правового висновку Верховного Суду, викладеного у постановах від 18 травня 2018 року у справі № 826/11106/17, від 28 жовтня 2018 року у справі № 826/14749/16, від 27 листопада 2019 року у справі № 826/15257/15, від 25 березня 2020 року у справі № 805/4508/16-а, від 20 травня 2020 року у справі № 809/1031/16, від 31 березня 2021 року у справі № 620/2520/20, від 19 травня 2021 року у справі № 210/5129/17, від 20 травня 2022 року у справі № 340/370/21 та від 27 вересня 2022 року у справі № 320/1510/20.

Щодо констатованого відповідачем у Висновку порушення про невиконання позивачем рішення Комісії від 10 березня 2025 року № 3644-р/пк-пз та порушення позивачем вимог частини двадцять другої статті 18 Закону України «Про публічні закупівлі», суд зазначає наступне.

Частиною 22 статті 18 Закону України «Про публічні закупівлі» рішення органу оскарження набирають чинності з дня їх прийняття та є обов`язковими для виконання замовниками, особами, яких вони стосуються. Якщо рішення органу оскарження, прийняте за результатами розгляду органу оскарження, не було оскаржене до суду, таке рішення має бути виконано не пізніше 30 днів з дня його прийняття органом оскарження.

Відповідно до абзаців 3, 4 п. 54 Особливостей замовник має право з власної ініціативи або у разі усунення порушень вимог законодавства у сфері публічних закупівель, викладених у висновку органу державного фінансового контролю відповідно до статті 8 Закону, або за результатами звернень, або на підставі рішення органу оскарження внести зміни до тендерної документації та/або оголошення про проведення відкритих торгів. У разі внесення змін до тендерної документації та/або оголошення про проведення відкритих торгів строк для подання тендерних пропозицій продовжується замовником в електронній системі закупівель, а саме в оголошенні про проведення відкритих торгів таким чином, щоб з моменту внесення змін до тендерної документації та/або оголошення про проведення відкритих торгів до закінчення кінцевого строку подання тендерних пропозицій залишалося не менше чотирьох днів.

Зміни, що вносяться замовником до тендерної документації та/або оголошення про проведення відкритих торгів, розміщуються та відображаються в електронній системі закупівель у новій редакції зазначених документації та/або оголошення додатково до їх попередньої редакції. Замовник разом із змінами до тендерної документації та/або оголошення про проведення відкритих торгів в окремому документі оприлюднює перелік змін, що вносяться. Зміни до тендерної документації та/або оголошення про проведення відкритих торгів у машинозчитувальному форматі розміщуються в електронній системі закупівель протягом одного дня з дати прийняття рішення про їх внесення.

Рішення Комісії від 10 березня 2025 року № 3644-р/пк-пз стосувалося зобов`язання позивача вчинити дії з видалення з тендерної документації Відкритих торгів з особливостями які не відповідають чинному законодавству в частині обмеження конкуренції.

01 квітня 2025 року позивачем були оприлюднені на веб-порталі Уповноваженого органу з питань закупівель «PROZORRO» відповідні зміни до додатку 1 та додатку 1.1 тендерної документації Відкритих торгів з особливостями, що вже не містили норми, які не відповідають чинному законодавству в частині обмеження конкуренції.

Таким чином суд приходить до висновку, що позивач належно виконав рішення Комісії від 10 березня 2025 року № 3644-р/пк-пз у межах строків, встановлених частиною двадцять другою статті 18 Закону України «Про публічні закупівлі» та протилежне твердження Висновку не відповідає дійсності.

Стосовно заявленого відповідачем у Висновку порушення, а саме позивач після скасування рішення про визначення ТОВ «ПОЖЕЖНІ ОХОРОННІ СИСТЕМИ» переможцем процедури закупівлі не надав відповідно до пункту 43 Особливостей ТОВ «ПОЖЕЖНІ ОХОРОННІ СИСТЕМИ» можливість виправити невідповідності його тендерної пропозиції чим порушив вимоги пункту 44 Особливостей, а також принципів публічних закупівель, які визначені статтею 5 Закону України «Про публічні закупівлі», суд зазначає таке.

Протоколами щодо прийняття рішення уповноваженою особою позивача від 14 квітня 2025 року №338-Т ТОВ «ПОЖЕЖНІ ОХОРОННІ СИСТЕМИ» було визначено переможцем Відкритих торгів з особливостями.

У подальшому за результатами розгляду скарги ТОВ «СПАС» від 19 квітня 2025 року № UA-2025-01-20-009509-a.c4 Комісією було прийняте рішенням від 30 квітня 2025 року № 6897-р/пк-пз про зобов`язання позивача скасувати рішення про визначення ТОВ «ПОЖЕЖНІ ОХОРОННІ СИСТЕМИ» переможцем процедури закупівлі Відкритих торгів з особливостями.

Відповідно до протоколів щодо прийняття рішення уповноваженою особою позивача від 07 травня 2025 року № 403-Т та від 09 травня 2025 року № 403-Т позивачем у тому числі з врахуванням рішення Комісії від 30 квітня 2025 року № 6897-р/пк-пз скасовано рішення про визначення ТОВ «ПОЖЕЖНІ ОХОРОННІ СИСТЕМИ» переможцем Відкритих торгів з особливостями.

Згідно з частиною 1 статті 16 Закону України «Про публічні закупівлі» замовник вимагає від учасників процедури закупівлі подання ними документально підтвердженої інформації про їх відповідність кваліфікаційним критеріям.

Відповідно до статті 31 Закону України «Про публічні закупівлі» визначений виключний перелік випадків за наявності яких замовник відхиляє тендерну пропозицію.

Згідно з підпунктом 1 частини першої статті 31 Закону України «Про публічні закупівлі» замовник відхиляє тендерну пропозицію із зазначенням аргументації в електронній системі закупівель, зокрема, у разі, якщо учасник процедури закупівлі не відповідає кваліфікаційним (кваліфікаційному) критеріям, установленим статтею 16 цього не відповідає кваліфікаційним (кваліфікаційному) критеріям, установленим статтею 16 Закону України «Про публічні закупівлі» та/або наявні підстави, встановлені частиною першою статті 17 Закону України «Про публічні закупівлі».

Пунктами 3-7 Розділу X Закону України «Про публічні закупівлі», установлено, що на період дії правового режиму воєнного стану в Україні та протягом 90 днів з дня його припинення або скасування особливості здійснення закупівель товарів, робіт і послуг для замовників, передбачених Закону України «Про публічні закупівлі», визначаються Кабінетом Міністрів України із забезпеченням захищеності таких замовників від воєнних загроз. На виконання цієї правової норми, постановою Кабінету Міністрів України від 12 жовтня 2022 року № 1178 були затверджені Особливості.

Відповідно до абз. 13 п. 41 Особливостей, замовник відхиляє тендерну пропозицію із зазначенням аргументації в електронній системі закупівель у разі, коли: 3) переможець процедури закупівлі: відмовився від підписання договору про закупівлю відповідно до вимог тендерної документації або укладення договору про закупівлю; не надав у спосіб, зазначений в тендерній документації, документи, що підтверджують відсутність підстав, установлених статтею 17 Закону України «Про публічні закупівлі», з урахуванням пункту 44 цих особливостей; не надав копію ліцензії або документа дозвільного характеру (у разі їх наявності) відповідно до частини другої статті 41 Закону України «Про публічні закупівлі»; не надав забезпечення виконання договору про закупівлю, якщо таке забезпечення вимагалося замовником; надав недостовірну інформацію, що є суттєвою для визначення результатів процедури закупівлі, яку замовником виявлено згідно з абзацом другим частини п`ятнадцятої статті 29 Закону України «Про публічні закупівлі».

Згідно з абз. 3 п. 44 Особливостей, переможець процедури закупівлі у строк, що не перевищує чотири дні з дати оприлюднення в електронній системі закупівель повідомлення про намір укласти договір про закупівлю, повинен надати замовнику шляхом оприлюднення в електронній системі закупівель документи, що підтверджують відсутність підстав, визначених пунктами 3, 5, 6 і 12 частини першої та ч. 2 ст. 17 Закону України «Про публічні закупівлі». Замовник не вимагає документального підтвердження публічної інформації, що оприлюднена у формі відкритих даних згідно із Законом України «Про доступ до публічної інформації» та/або міститься у відкритих єдиних державних реєстрах, доступ до яких є вільним, або публічної інформації, що є доступною в електронній системі закупівель, крім випадків, коли доступ до такої інформації є обмеженим на момент оприлюднення оголошення про проведення відкритих торгів.

На виконання зазначених норм, позивачем у тендерній документації Відкритих торгів з особливостями було передбачено, що учасник, якого буде обрано переможцем процедури закупівлі, у строк, що не перевищує 4 днів з дати оприлюднення в електронній системі закупівель повідомлення про намір укласти договір про закупівлю, повинен надати замовнику, шляхом оприлюднення в електронній системі закупівель певні документи, що підтверджують відсутність підстав, визначених пунктами 3, 5, б і 12 частини 1 та частиною 2 ст. 17 Закону України «Про публічні закупівлі» (Витяг з інформаційно-аналітичної системи «Облік відомостей про притягнення особи до кримінальної відповідальності та наявності судимості» щодо керівника, тощо).

В порушення вимог тендерній документації Відкритих торгів з особливостями та зазначених вище приписів чинного законодавства України ТОВ «ПОЖЕЖНІ ОХОРОННІ СИСТЕМИ» не були надані документи, що підтверджують відсутність підстав, визначених пунктами 3, 5, б і 12 частини 1 та частиною 2 ст. 17 Закону України «Про публічні закупівлі», що у свою чергу є окремою та достатньою підставою для відхилення тендерної пропозиції ТОВ «ПОЖЕЖНІ ОХОРОННІ СИСТЕМИ» через скасування рішення про визначення ТОВ «ПОЖЕЖНІ ОХОРОННІ СИСТЕМИ» переможцем Відкритих торгів з особливостями.

Зазначені вище обставини підтверджуються скріншотами сторінки Відкритих торгів з особливостями веб-порталу Уповноваженого органу з питань закупівель «PROZORRO» де у складі документів, наданих ТОВ «ПОЖЕЖНІ ОХОРОННІ СИСТЕМИ» останні додані документи датовані 11 квітня 2025 року та документи, що підтверджують відсутність підстав, визначених пунктами 3, 5, 6 і 12 частини 1 та частиною 2 ст. 17 Закону України «Про публічні закупівлі» є відсутніми.

Про наявність декількох підстав щодо відхилення тендерної пропозиції ТОВ «ПОЖЕЖНІ ОХОРОННІ СИСТЕМИ» та скасування рішення про визначення переможцем Відкритих торгів також свідчать відомості Звіту уповноваженої особи позивача про результати проведення процедури закупівлі UA-2025-01-20-009509-a, оприлюдненого 30 травня 2025 року за посиланням https://prozorro.gov.ua/tender/UA-2025-01-20-009509-a/print/report/pdf.

Позивач не мав можливості скасувати рішення про визнання переможцем Відкритих торгів з особливостями раніше, оскільки подання 19 квітня 2025 року ТОВ «СПАС» до Комісії скарги №UA-2025-01-20-009509-a унеможливило згідно вимог чинного законодавства України у сфері публічних закупівель прийняття позивачем будь-яких рішень у процедурі Відкритих торгів з особливостями.

Верховний Суд у постанові від 05.03.2020 у справі № 640/467/19 вказав, що висновок про результати моніторингу закупівлі, який є індивідуально-правовим та породжує права і обов`язки для позивача, має відповідати вимогам, визначеним ст. 2 Кодексу адміністративного судочинства України, зокрема щодо його обґрунтованості, яка є однією з обов`язкових ознак рішення (дії, бездіяльності) суб`єкта владних повноважень.

В частині визначення відповідачем способу усунення виявлених під час моніторингу Відкритих торгів з особливостями порушень (шляхом припинення зобов`язань за Договором про закупівлю, в тому числі із застосуванням відповідних наслідків недійсності/нікчемності договору) то у цій частині оскаржуваний Висновок є актом індивідуальної дії, що породжує обов`язки для позивача, але при цьому не відповідає критеріям, встановленим ч. 2 ст. 2 Кодексу адміністративного судочинства України.

Так, загальними вимогами, які висуваються до актів індивідуальної дії, як актів правозастосування, є їх обґрунтованість та вмотивованість, тобто наведення суб`єктом владних повноважень конкретних підстав його прийняття (фактичних і юридичних), а також переконливих і зрозумілих мотивів його прийняття, чого в оскаржуваному Висновку відповідачем зроблено не було.

Відповідач обмежився лише зазначенням у констатуючій частині оскаржуваного Висновку про порушення Позивачем абзацу 2 п. 54 Особливостей; ч. 22 ст. 18 Закону України «Про публічні закупівлі»; п. 44 Особливостей, а також принципів публічних закупівель, які визначені ст. 5 Закону України «Про публічні закупівлі» та зобов`язав позивача «здійснити заходи щодо усунення виявлених порушень шляхом припинення зобов`язань за договором, в тому числі із застосуванням відповідних наслідків недійсності/нікчемності договору», однак не конкретизував яких саме заходів має вжити позивач, не визначив спосіб усунення виявлених під час моніторингу порушень, що свідчить про його нечіткість та невизначеність.

Верховний Суд неодноразово, зокрема, у постановах від 10.12.2019 у справі № 160/9513/18, від 05.03.2020 в справі № 640/467/19, від 23.04.2020 у справі №160/5735/19, від 11.06.2020 в справі № 160/6502/19, від 12.08.2020 у справі №160/11304/19, від 21.01.2021 у справі № 400/4458/19, від 21.10.2021 у справі №640/17797/20, від 30.11.2021 у справі № 420/5590/19, від 04.05.2023 у справі № 160/5890/22, де вирішувалися подібні правовідносини, висловлював правову позицію, яка полягає у тому, що можливість усунення виявлених порушень прямо залежить від чіткого визначення суб`єктом владних повноважень конкретного заходу (варіанту поведінки), яких слід вжити уповноваженій особі замовника для усунення порушень.

Більше того, проводячи системний аналіз норм права стосовно ступеня конкретизації дій, які має вчинити позивач, Верховний Суд у пункті 26 Постанови від 10.12.2019 № 160/9513/18 зазначив, що можливість усунення виявлених порушень прямо залежить від чіткого визначення суб`єктом владних повноважень конкретного заходу (варіанту поведінки), який слід вжити уповноваженій особі замовника публічних закупівель для усунення порушень та очевидно, що такий варіант поведінки має бути реальним.

Тотожні за змістом правові висновки викладені у наступних постановах Верховного Суду: від 06.03.2025 у справі № 520/28124/23, від 19.02.2025 у справі № 640/19571/22, від 30.12.2024 у справі № 420/3553/23.

Спонукання позивача самостійно визначити на підставі невизначених норм, які саме заходи слід вжити на виконання оскаржуваного Висновку для усунення виявлених порушень, в свою чергу, може призвести до нового можливого порушення позивачем чинного законодавства. Зазначене є порушенням вимог закону (ст. 2 Кодексу адміністративного судочинства України та інші) в частині змісту оскаржуваного Висновку як акту індивідуальної дії. Зобов`язальний характер вимоги щодо усунення правопорушення свідчить не тільки про встановлення порушення, але і про визначення імперативного обов`язкового способу його усунення.

Вказана правова позиція також викладена в постановах Верховного Суду від 10.12.2019, року в справі № 160/9513/18, від 05.03.2020 у справі № 640/467/19, від 23.04.2020 у справі N 160/5735/19, від 11.06.2020 у справі № 160/6502/19 та від 26.11.2020 у справі № 160/11367/19, від 04.05.2023 у справі № 160/5890/22.

Згідно з пунктом 6 частини першої статті 1 Закону України «Про публічні закупівлі» договір про закупівлю - це господарський договір, що укладається між замовником і учасником за результатами проведення процедури закупівлі/спрощеної закупівлі та передбачає платне надання послуг, виконання робіт або придбання товару.

Статтею 181 Господарського кодексу України визначений загальний порядок укладення господарських договорів, а саме - Господарський договір укладається в порядку, встановленому Цивільним кодексом України, з урахуванням особливостей, передбачених цим Кодексом.

У статті 204 Цивільного кодексу України закріплено презумпцію правомірності правочину. Ця презумпція означає, що вчинений правочин вважається правомірним, тобто таким, що породжує, змінює або припиняє цивільні права й обов`язки, доки ця презумпція не буде спростована, зокрема, на підставі рішення суду, яке набрало законної сили.

Згідно з частиною першою статті 628 Цивільного кодексу України зміст договору становлять умови (пункти), визначені на розсуд сторін і погоджені ними, та умови, які є обов`язковими відповідно до актів цивільного законодавства.

Відповідно до статті 638 Цивільного кодексу України договір є укладеним, якщо сторони в належній формі досягли згоди з усіх істотних умов. Істотними умовами договору є умови про предмет договору, умови, що визначені законом як істотні або є необхідними для договорів даного, виду, а також усі ті умови, щодо яких за заявою хоча б однієї із сторін має бути досягнуто згоди.

Договір укладається шляхом пропозиції однієї сторони укласти договір (оферти) і прийняття пропозиції (акцепту) другою стороною. Підписанням договору підтверджується, що при його укладенні сторонами досягнуто згоди з усіх його істотних умов, включаючи предмет, ціну, відповідальність сторін тощо.

Відповідно до статті 629 Цивільного кодексу України договір є обов`язковим для виконання сторонами. Кожен чинний договір є обов`язковим для його учасників і повинен добросовісно виконуватися.

Підстави для зміни або розірвання договору, передбачені ст. 651 Цивільного кодексу України, за вимогами якої зміна або розірвання договору допускається лише за згодою сторін, якщо інше не встановлено договором або законом. Договір може бути змінено або розірвано за рішенням суду на вимогу однієї із сторін у разі істотного порушення договору другою стороною та в інших випадках, встановлених договором або законом. Істотним є таке порушення стороною договору, коли внаслідок завданої цим шкоди друга сторона значною мірою позбавляється того, на що вона розраховувала при укладенні договору. У разі односторонньої відмови від договору у повному обсязі або частково, якщо право на таку відмову встановлено договором або законом, договір є відповідно розірваним або зміненим.

Статтею 188 Господарського кодексу України встановлено, що зміна та розірвання господарських договорів в односторонньому порядку не допускаються, якщо інше не передбачено законом або договором. Сторона договору, яка вважає за необхідне змінити або розірвати договір, повинна надіслати пропозиції про це другій стороні за договором. Сторона договору, яка одержала пропозицію про зміну чи розірвання договору, у двадцятиденний строк після одержання пропозиції повідомляє другу сторону про результати її розгляду. У разі якщо сторони не досягли згоди щодо зміни (розірвання) договору або у разі неодержання відповіді у встановлений строк з урахуванням часу поштового обігу, заінтересована сторона має право передати спір на вирішення суду. Якщо судовим рішенням договір змінено або розірвано, договір вважається зміненим або розірваним з дня набрання чинності даним рішенням, якщо іншого строку набрання чинності не встановлено за рішенням суду.

Статтею 598 Цивільного кодексу України визначено підстави припинення зобов`язання, та передбачено, що зобов`язання припиняється частково або у повному обсязі на підставах, встановлених договором або законом. Припинення зобов`язання на вимогу однієї із сторін допускається лише у випадках, встановлених договором або законом. Особливості припинення зобов`язань за правочинами щодо фінансових інструментів, вчиненими на організованому ринку капіталу та поза ним, встановлюються законодавством. Законом можуть бути встановлені випадки, коли припинення зобов`язань на певних підставах не допускається.

Відповідно до ст. 43 Закону України «Про публічні закупівлі» договір про закупівлю є нікчемним у разі: 1) якщо замовник уклав договір про закупівлю до/без проведення процедури закупівлі/спрощеної закупівлі згідно з вимогами цього Закону; 2) укладення договору з порушенням вимог частини четвертої статті 41 цього Закону; 3) укладення договору в період оскарження процедури закупівлі відповідно до статті 18 цього Закону; 4) укладення договору з порушенням строків, передбачених частинами п`ятою і шостою статті 33 та частиною сьомою статті 40 цього Закону, крім випадків зупинення перебігу строків у зв`язку з розглядом скарги органом оскарження відповідно до статті 18 цього Закону; 5) якщо назва предмета закупівлі із зазначенням коду за Єдиним закупівельним словником не відповідає товарам, роботам чи послугам, що фактично закуплені замовником.

У оскаржуваному Висновку не зазначено про встановлення порушень, які у розумінні ст. 43 Закону України «Про публічні закупівлі» можуть свідчити про нікчемність Договору про закупівлю.

Враховуючи, що вимога контролюючого органу про усунення виявлених порушень законодавства повинна містити чіткі, конкретні і зрозумілі приписи на адресу підконтрольного суб`єкту, які є обов`язковими до виконання останнім, недотримання вказаних вимог відповідачем при складанні оскаржуваного Висновку спричинює юридичну невизначеність, що не є прийнятним.

Необхідність чіткого визначення суб`єктом владних повноважень конкретного заходу (варіанту поведінки), яких слід вжити замовнику публічних закупівель для усунення порушень визначалась Верховним Судом, зокрема, у постанові від 10.12.2020 у справі № 160/6501/19, від 02.08.2020 у справі № 160/11304/19.

Верховний Суд також визнає, що зобов`язальний характер вимог щодо усунення правопорушення свідчить про, як встановлення цього порушення, так і визначення імперативного обов`язкового способу його усунення (постанови Верховного Суду від 23 квітня 2020 року в справі № 160/5735/19, від 11 червня 2020 року в справі №160/6502/19, від 12 серпня 2020 року в справі № 160/11304/19, від 26.01.2023 у справі № 160/3289/21).

Таким чином, оскаржуваний Висновок є неконкретизованим, не містить чітких вимог або рекомендацій, щодо способу усунення виявлених під час моніторингу порушень, суперечить положенням зазначеним вище положенням Цивільного кодексу України та іншого законодавства України, а тому не відповідає критеріям обґрунтованості та вмотивованості, як акту індивідуальної дії.

Враховуючи усі вищевикладені обставини, суд прийшов до висновку, що оскаржуваний Висновок є протиправним та підлягає скасуванню.

Висуваючи вимогу про розірвання Договору про закупівлю відповідачем не враховано принцип співмірності наслідків такого реагування - тим порушенням, які виявлені та ризикам, які вони утворюють, а також дотримання справедливого балансу між інтересами відповідних суб`єктів господарювання між якими виникли та виконуються зобов`язання за результатами проведення Відкритих торгів про закупівлю.

Конституційний Суд України визначає принцип пропорційності, в першу чергу, як процесуальну справедливість: «Обмеження конституційних прав повинно відповідати принципу пропорційності: інтереси забезпечення охорони прав і свобод людини і громадянина, власності, громадського порядку та безпеки тощо можуть виправдати правові обмеження прав і свобод тільки в разі адекватності соціально обумовленим цілям».

Критерій «пропорційності» також передбачає, що втручання у право власності розглядатиметься як порушення статті 1 Першого протоколу до Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод (Європейська конвенція з прав людини), якщо не було дотримано справедливої рівноваги (балансу) між інтересами держави (суспільства), пов`язаними з втручанням, та інтересами особи, яка так чи інакше страждає від втручання. «Справедлива рівновага» передбачає наявність розумного співвідношення (обґрунтованої пропорційності) між метою, визначеною для досягнення, та засобами, які використовуються. Необхідного балансу не буде дотримано, якщо особа несе «індивідуальний і надмірний тягар».

Додержання принципу пропорційності також означає необхідність дотримання балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване відповідне рішення (ст. 2 Кодексу адміністративного судочинства України).

Верховним Судом у постанові від 21.01.2021 у справі № 120/1297/20-а наголошувалося, що орган фінансового контролю повинен виходити із принципу пропорційності як одного з елементів верховенства права та враховувати співмірність між виявленим порушенням та засобами його усунення.

Відповідно до пунктів 7, 8, 10, 13 статті 10 Закону України «Про основні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні» органу державного фінансового контролю надається право пред`являти підконтрольним суб`єктам обов`язкові до виконання вимоги щодо усунення виявлених порушень законодавства (пункт 7 частини першої статті 10), порушувати перед відповідними державними органами питання про визнання недійсними договорів, укладених із порушенням законодавства, у судовому порядку стягувати у дохід держави кошти, отримані підконтрольними установами за незаконними договорами, без установлених законом підстав та з порушенням законодавства (пункт 8 частини першої статті 10), звертатися до суду в інтересах держави, якщо підконтрольною установою не забезпечено виконання вимог щодо усунення виявлених під час здійснення державного фінансового контролю порушень законодавства з питань збереження і використання активів (пункт 10 частини першої статті 10), при виявленні збитків, завданих державі чи підприємству, установі, організації, що контролюється, визначати їх розмір у встановленому законодавством порядку (пункт 13 частини першої статті 10).

У Висновку взагалі не йде мова про неефективне, незаконне, нецільове тощо використання бюджетних коштів, що не узгоджується, як з завданнями відповідача, визначеними Положенням про Південний офіс Держаудитслужби, затвердженого наказом Державної аудиторської служби України від 02 червня 2016 року № 23, так і з вимогою про застосуванням відповідних наслідків недійсності/нікчемності договору.

За змістом ст. 11 Цивільного кодексу України цивільні права та обов`язки виникають із дій осіб, що передбачені актами цивільного законодавства, а також із дій осіб, що не передбачені цими актами, але за аналогією породжують цивільні права та обов`язки. Підставами виникнення цивільних прав та обов`язків, зокрема, є договори та інші правочини, а також завдання майнової (матеріальної) та моральної шкоди іншій особі.

Відповідно до ч. 1 ст. 41 Закону України «Про публічні закупівлі» договір про закупівлю укладається відповідно до норм Цивільного та Господарського кодексів України з урахуванням особливостей, визначених цим Законом.

Згідно з ч. 1 ст. 525 Цивільного кодексу України, одностороння відмова від зобов`язання або одностороння зміна його умов не допускається, якщо інше не встановлено договором або законом.

Відповідно до ч. 1 ст. 526 Цивільного кодексу України зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться.

Відповідно до частин 1, 4 статті 188 Господарського кодексу України зміна та розірвання господарських договорів в односторонньому порядку не допускаються, якщо інше не передбачено законом або договором. У разі якщо сторони не досягли згоди щодо зміни (розірвання) договору або у разі неодержання відповіді у встановлений строк з урахуванням часу поштового обігу, заінтересована сторона має право передати спір на вирішення суду.

Відповідно до ч. 1 ст. 193 Господарського кодексу України суб`єкти господарювання

та інші учасники господарських відносин повинні виконувати господарські зобов`язання належним чином відповідно до закону, інших правових актів, договору, а за відсутності конкретних вимог щодо виконання зобов`язання - відповідно до вимог, що у певних умовах звичайно ставляться.

Крім того, слід зауважити, що ч. 2 ст. 193 Господарського кодексу України визначено, що кожна сторона повинна вжити усіх заходів, необхідних для належного виконання нею зобов`язання, враховуючи інтереси другої сторони та забезпечення загальногосподарського інтересу. Згідно з частиною 1 статті 626 Цивільного кодексу України договором є домовленість

двох або більше сторін, що спрямована на встановлення, зміну або припинення цивільних прав та обов`язків.

Відповідно до статті 651 Цивільного кодексу України зміна або розірвання договору допускається лише за згодою сторін, якщо інше не встановлено договором або законом. Договір може бути змінено або розірвано за рішенням суду на вимогу однієї із сторін у разі істотного порушення договору другою стороною та в інших випадках, встановлених договором або законом. Істотним є таке порушення стороною договору, коли внаслідок завданої цим шкоди друга сторона значною мірою позбавляється того, на що вона розраховувала при укладенні договору. У разі односторонньої відмови від договору у повному обсязі або частково, якщо право на таку відмову встановлено договором або законом, договір є відповідно розірваним або зміненим.

Згідно з положеннями статті 188 Господарського кодексу України зміна та розірвання господарських договорів в односторонньому порядку не допускаються, якщо інше не передбачено законом або договором. Сторона договору, яка вважає за необхідне змінити або розірвати договір, повинна надіслати пропозиції про це другій стороні за договором. Сторона договору, яка одержала пропозицію про зміну чи розірвання договору, у двадцяти денний строк після одержання пропозиції повідомляє другу сторону про результати її розгляду. У разі якщо сторони не досягай згоди щодо зміни (розірвання) договору або у разі неодержання відповіді у встановлений строк з урахуванням часу поштового обігу, заінтересована сторона має право передати спір на вирішення суду. Якщо судовим рішенням договір змінено або розірвано, договір вважається зміненим або розірваним з дня набрання чинності даним рішенням, якщо іншого строку набрання чинності не встановлено за рішенням суду.

В оскаржуваному Висновку взагалі не йде мова про істотні порушення умов Договору про закупівлю або невиконання або неналежне виконання зобов`язань за вищезазначеним Договором про закупівлю.

Отже, аналіз норм чинного законодавства свідчить проте, що замовник публічних закупівель не може в односторонньому порядку розірвати договір про закупівлю, якщо таке право не обумовлено у самому договорі про закупівлю. Альтернативою може бути розірвання договору про закупівлю за рішенням суду. Водночас ані результати моніторингу публічних закупівель, ані вимога Держаудитслужби (територіальних органів Держаудитслужби, зокрема відповідача) за результатами перевірки чи ревізії результатів публічних закупівель не є підставою для розірвання договорів, що укладаються за результатами проведення публічних закупівель.

Втручання органу державного фінансового контролю в публічні закупівлі є виправданим, виключно в разі, якщо виявлене порушення має негативний вплив для бюджету (зайве витрачання бюджетних коштів). В той же час відповідні дії замовника неодмінно повинні утворювати порушення одного з основних принципів здійснення державних закупівель, визначеного ст. 5 Закону України «Про публічні закупівлі», а саме недискримінація учасників.

Зобов`язуючи в межах законодавства вжити заходів щодо розірвання Договору про закупівлю із переможцем Відкритих торгів про закупівлю, відповідач не врахував, що здійснення державного фінансового контролю, спрямоване на оцінку ефективного, результативного використання та збереження фінансових ресурсів, досягнення економії бюджетних коштів, а не виявлення незначних дефектів тендерної документації, які за характером допущення неможливо віднести до порушень, що вплинули на конкурентоздатність учасників процедури закупівлі.

У оскаржуваному Висновку не встановлено неефективне, незаконне, нецільове використання бюджетних коштів, що, у свою чергу, не узгоджується із вимогою відповідача про припинення зобов`язань за Договором про закупівлю.

Відповідно до п. 6 ч. 1ст. 1 Закону України «Про публічні закупівлі» договір про закупівлю - господарський договір, що укладається між замовником і учасником за результатами проведення процедури закупівлі/спрощеної закупівлі та передбачає платне надання послуг, виконання робіт або придбання товару.

Основні вимоги до договору про закупівлю, передбачені ст. 41 Закону України «Про публічні закупівлі», згідно з ч. 1 якої, договір про закупівлю укладається відповідно до норм Цивільного та Господарського кодексів України з урахуванням особливостей, визначених Законом України «Про публічні закупівлі».

У частині першій статті 203 Цивільного кодексу України наведено вимоги, додержання яких є необхідним для чинності правочину.

Частина перша статті 215 Цивільного кодексу України визначає підставою недійсності правочину недодержання в момент його вчинення стороною (сторонами) вимог, встановлених наведеними приписами статті 203 Цивільного кодексу України.

При цьому згідно з частиною третьої статті 215 Цивільного кодексу України якщо недійсність правочину прямо не встановлена законом, але одна із сторін або інша заінтересована особа заперечує його дійсність на підставах, встановлених законом, такий правочин може бути визнаний судом недійсним (оспорюваний правочин).

Відповідно до частини першої статті 216 Цивільного кодексу України недійсний правочин не створює юридичних наслідків, крім тих, що пов`язані з його недійсністю. У разі недійсності правочину кожна із сторін зобов`язана повернути другій стороні у натурі все, що вона одержала на виконання цього правочину, а в разі неможливості такого повернення, зокрема тоді, коли одержане полягає у користуванні майном, виконаній роботі, наданій послузі, - відшкодувати вартість того, що одержано, за цінами, які існують на момент відшкодування.

Аналіз наведених нормативних підстав недійсності правочинів та її наслідків даєможливість дійти висновку, що метою інституту недійсності правочину є повне скасування правочину як юридичного факту, а його застосування має приводити до відновлення стану, який існував до укладення правочину, який суперечить законодавству. Наслідком визнання правочину недійсним є недійсність зобов`язання, породженого таким правочином. У разі припинення договору з підстав, не пов`язаних з його недійсністю (виконання чи розірвання), припиняються зобов`язання за цим договором.

За змістом ч. 4 ст. 41 Закону України «Про публічні закупівлі» умови договору про закупівлю не повинні відрізнятися від змісту тендерної пропозиції/пропозиції за результатами електронного аукціону (у тому числі ціни за одиницю товару) переможця процедури закупівлі/спрощеної закупівлі або узгодженої ціни пропозиції учасника у разі застосування переговорної процедури, крім випадків визначення грошового еквівалента зобов`язання в іноземній валюті та/або випадків перерахунку ціни за результатами електронного аукціону в бік зменшення ціни тендерної пропозиції/пропозиції учасника без зменшення обсягів закупівлі.

Умови Договору про закупівлю не відрізняються від змісту тендерної пропозиції/пропозиції за результатами електронного аукціону (у тому числі ціни за одиницю товару) переможця Відкритих торгів з особливостями та будь-яких порушень при укладанні Позивачем Договору про закупівлю чинного законодавства України, зокрема ч. 4 ст. 41 Закону України «Про публічні закупівлі» не відбулось.

Відповідно до ст. 43 Закону України «Про публічна закупівлі» договір про закупівлю є нікчемним у разі: 1) якщо замовник уклав договір про закупівлю до/без проведення процедури закупівлі/спрощеної закупівлі згідно з вимогами цього Закону; 2) укладення договору з порушенням вимог частини четвертої статті 41 цього Закону; 3) укладення договору в період оскарження процедури закупівлі відповідно до статті 18 цього Закону; 4) укладення договору з порушенням строків, передбачених частинами п`ятою і шостою статті 33 та частиною сьомою статті 40 цього Закону, крім випадків зупинення перебігу строків у зв`язку з розглядом скарги органом оскарження відповідно до статті 18 цього Закону; 5) якщо назва предмета закупівлі із зазначенням коду за Єдиним закупівельним словником не відповідає товарам, роботам чи послугам, що фактично закуплені замовником.

Як вбачається з оскаржуваного висновку, відповідач не встановив випадків, які передбачені статтею 43 Закону України «Про закупівлю», що виключає наявність будь-яких підстав про ствердження щодо нікчемності Договору про закупівлю.

Законом України «Про публічні закупівлі» встановлено виключно два варіанти поведінки замовника у разі виявлення порушень законодавства з питань публічних закупівель, а саме: внесення змін до тендерної документації (частина 2 статті 24) та відміна тендеру (пункт 2 частини 1 статті 32).

За наведеного вбачається, що відповідачем встановлено в оскаржуваному Висновку щодо позивача не передбачений законодавством спосіб усунення порушення законодавства з питань публічних закупівель.

Решта доводів та заперечень висновків суду по суті заявлених позовних вимог не спростовують.

Слід зазначити, що згідно практики Європейського суду з прав людини та зокрема, рішення у справі «Серявін та інші проти України» від 10 лютого 2010 року, заява 4909/04, відповідно до п. 58 якого суд повторює, що згідно з його усталеною практикою, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються.

Відповідно до ч. 1 ст. 2 КАС України завданням адміністративного судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.

Частиною 2 ст. 2 КАС України передбачено, що у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: 1) на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; 2) з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; 3) обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); 4) безсторонньо (неупереджено); 5) добросовісно; 6) розсудливо; 7) з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; 8) пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); 9) з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; 10) своєчасно, тобто протягом розумного строку.

Згідно із ч. 1 ст. 77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача. Суб`єкт владних повноважень повинен подати суду всі наявні у нього документи та матеріали, які можуть бути використані як докази у справі (ч. 2 ст. 77 КАС України).

Згідно зі ст. 90 КАС України суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні. Жодні докази не мають для суду наперед встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності.

Оцінюючи докази у справі в їх сукупності, суд дійшов висновку, що відповідач не спростував належними та допустимими доказами наведені позивачем доводи, а тому позовні вимоги є обґрунтованими та такими, що підлягають задоволенню.

Позивачем при поданні позовної заяви було сплачено судовий збір у розмірі 2422,40 грн.

Суд на підставі ч. 1 ст. 139 КАС України дійшов висновку про стягнення з відповідача за рахунок бюджетних асигнувань на користь позивача суми сплаченого судового збору у розмірі 2422,40 грн.

Суд не розглядає питання розподілу витрат на професійну правничу допомогу в орієнтовному розмірі 10000грн. як то заявлено у тексті позовної заяви, оскільки представництво інтересів позивача на усіх стадіях судового розгляду здійснював керівник КНП Чорноморська лікарня Чорноморської міської ради Одеського району Одеської області Солтик С.М., а не адвокат.

Керуючись ст. ст. 139, 241-246, 250, 255, 295, 297 КАС України, суд, -

ВИРІШИВ:

Адміністративний позов Комунального некомерційного підприємства Чорноморська лікарня Чорноморської міської ради Одеського району Одеської області до Південного офісу Держаудитслужби, за участю третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору на стороні відповідача, ТОВ РАДАР-ПІВДЕНЬ про визнання протиправним та скасування висновку задовольнити повністю.

Визнати протиправним та скасувати Висновок Південного офісу Держаудитслужби про результати моніторингу процедури закупівлі № UA-2025-01-20- 009509-a від 28 липня 2025 року.

Стягнути з Південного офісу Держаудитслужби за рахунок бюджетних асигнувань на користь Комунального некомерційного підприємства Чорноморська лікарня Чорноморської міської ради Одеського району Одеської області 2422(дві тисячі чотириста двадцять дві)грн. 40коп. витрат зі сплати судового збору за подання позовної заяви.

Рішення суду може бути оскаржено в порядку та в строки, встановлені ст.ст. 293,295 КАС України до П`ятого апеляційного адміністративного суду.

Рішення суду набирає законної сили в порядку та в строки, встановлені ст. 255 КАС України.

Учасники справи:

Позивач: КНП Чорноморська лікарня Чорноморської міської ради Одеського району Одеської області (; адреса: вул. Віталія Шума, буд. 4, м. Чорноморськ, Одеська область, 68004).

Відповідач: Південний офіс Держаудитслужби (; адреса: вул. Канатна, буд. 73, м. Одеса, 65012).

Третя особа: ТОВ "РАДАР-ПІВДЕНЬ (; адреса: проспект Гагаріна, буд. 25, офіс 227, м. Одеса, 65039).

Суддя М.М. Аракелян