Справа № 320/17498/23
Суддя: Лапій С.М.
Дата ухвалення: 2025-11-17 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

КИЇВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

17 листопада 2025 року м. Київ справа №320/17498/23

Суддя Київського окружного адміністративного суду Лапій С.М., розглянувши в м. Києві у порядку спрощеного позовного провадження адміністративну справу за позовом громадянина ОСОБА_1 до Державної податкової служби України, в.о. Голови Державної податкової служби України Кірієнко Тетяни про визнання протиправними та скасування наказів, поновлення на роботі,

в с т а н о в и в:

До Київського окружного адміністративного суду звернувся громадянин ОСОБА_1 з позовом, в якому просить:

визнати протиправним та скасувати наказ ДПС України від 14.03.2023 №5-дс «Про накладення дисциплінарного стягнення» відносно ОСОБА_1 ;

визнати протиправним та скасувати наказ ДПС України від 15.03.2023 №272-о «Про припинення державної служби та звільнення ОСОБА_1 »;

поновити ОСОБА_1 на посаді начальника Відділу контролю пропускного режиму Департаменту охорони державної таємниці, технічного та криптографічного захисту інформації з 15.03.2023;

стягнути з ДПС України на користь позивача середній заробіток за час вимушеного прогулу з 15.03.2023 до дати фактичного поновлення позивача на посаді начальника Відділу контролю пропускного режиму Департаменту охорони державної таємниці, технічного та криптографічного захисту інформації;

допустити негайне виконання рішення суду в частині поновлення ОСОБА_1 на посаді начальника Відділу контролю пропускного режиму Департаменту охорони державної таємниці, технічного та криптографічного захисту інформації з 15.03.2023 та в частині стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу за один місяць.

Ухвалою Київського окружного адміністративного суду від 22.05.2023 відкрито провадження у справі в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами. .

Позовні вимоги обґрунтовані протиправністю оскаржуваних наказів.

Відповідачем до суду подано відзив на позовну заяву, відповідно до якого проти задоволення позовних вимог заперечує повністю.

Як вбачається з матеріалів справи та встановлено судом, наказом в.о. Голови Державної податкової служби України від 23.06.2021 №1274-о «Про призначення ОСОБА_1 » з 24.06.2021 як переможця конкурсу на посаду начальника відділу контролю пропускного режиму Управління охорони державної таємниці, технічного та криптографічного захисту інформації призначено ОСОБА_1 .

Наказом ДПС України від 14.03.2023 №5-дс «Про накладення дисциплінарного стягнення» на підставі подання Дисциплінарної комісії від 06.03.2023 №209/99-00-02-ДК, пояснення ОСОБА_2 (вх. ДПС №6594/6 від 09.03.2023) до начальника відділу контролю пропускного режиму Департаменту охорони державної таємниці, технічного та криптографічного захисту інформації ОСОБА_1 застосовано дисциплінарне стягнення у вигляді звільнення з посади державної служби за вчинення ним дисциплінарного проступку, передбаченого пунктом 1 частини другої статті 65 Закону.

Наказом ДПС України від 15.03.2023 №272-о «Про припинення державної служби та звільнення ОСОБА_1 » припинено державну службу та звільнено ОСОБА_1 , начальника відділу контролю пропускного режиму Департаменту охорони державної таємниці, технічного та криптографічного захисту інформації ДПС України, 15.03.2023 у зв`язку з вчиненням державним службовцем дисциплінарного проступку, який передбачає звільнення згідно з пунктом 4 частини першої статті 87 Закону України від 10 грудня 2015 року №889-VІІ «Про державну службу» (зі змінами).

Підстава: наказ ДПС від 14.03.2023 №5-дс «Про накладення дисциплінарного стягнення».

Позивач, вважаючи протиправними накази відповідача, звернувся до суду за захистом своїх прав.

Надаючи правову оцінку обставинам, що склалися між сторонами, суд зазначає наступне.

Відповідно до положень частини другої статті 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Частиною 2 статті 2 Кодексу адміністративного судочинства України передбачено, що у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: 1) на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; 2) з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; 3) обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); 4) безсторонньо (неупереджено); 5) добросовісно; 6) розсудливо; 7) з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; 8) пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); 9) з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; 10) своєчасно, тобто протягом розумного строку.

Принципи, правові та організаційні засади забезпечення публічної, професійної, політично неупередженої, ефективної, орієнтованої на громадян державної служби, яка функціонує в інтересах держави і суспільства, а також порядок реалізації громадянами України права рівного доступу до державної служби, що базується на їхніх особистих якостях та досягненнях визначає Закон України Про державну службу від 10.12.2015 №889-VIII (далі Закон України №889-VIII).

За приписами ст. 1 Закону №889-VIII державна служба - це публічна, професійна, політично неупереджена діяльність із практичного виконання завдань і функцій держави.

Державний службовець - це громадянин України, який займає посаду державної служби в органі державної влади, іншому державному органі, його апарату (секретаріаті) (далі - державний орган), одержує заробітну плату за рахунок коштів державного бюджету та здійснює встановлені для цієї посади повноваження, безпосередньо пов`язані з виконанням завдань і функцій такого державного органу, а також дотримується принципів державної служби.

Частинами першою - третьою статті 5 Закону №889- VIII встановлено, що правове регулювання державної служби здійснюється Конституцією України, цим та іншими законами України, міжнародними договорами, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, постановами Верховної Ради України, указами Президента України, актами Кабінету Міністрів України та центрального органу виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну політику у сфері державної служби.

Відносини, що виникають у зв`язку із вступом, проходженням та припиненням державної служби, регулюються цим Законом, якщо інше не передбачено законом. Дія норм законодавства про працю поширюється на державних службовців у частині відносин, не врегульованих цим Законом.

Згідно з частиною третьою статті 21 Закону №889- VIII особа, яка вступає на посаду державної служби вперше, набуває статусу державного службовця з дня публічного складення нею Присяги державного службовця, а особа, яка призначається на посаду державної служби повторно, - з дня призначення на посаду.

Відповідно до положень статті 36 Закону №889- VIII особа, призначена на посаду державної служби вперше, публічно складає Присягу державного службовця такого змісту: "Усвідомлюючи свою високу відповідальність, урочисто присягаю, що буду вірно служити Українському народові, дотримуватися Конституції та законів України, втілювати їх у життя, поважати та охороняти права, свободи і законні інтереси людини і громадянина, честь держави, з гідністю нести високе звання державного службовця та сумлінно виконувати свої обов`язки".

Згідно з частиною першою статті 64 Закону №889- VIII за невиконання або неналежне виконання посадових обов`язків, визначених цим Законом та іншими нормативно-правовими актами у сфері державної служби, посадовою інструкцією, а також порушення правил етичної поведінки та інше порушення службової дисципліни державний службовець притягається до дисциплінарної відповідальності у порядку, встановленому цим Законом.

У силу вимог частини першої статті 65 Закону №889- VIII підставою для притягнення державного службовця до дисциплінарної відповідальності є вчинення ним дисциплінарного проступку, тобто протиправної винної дії або бездіяльності чи прийняття тішення, що полягає у невиконанні або неналежному виконанні державним службовцем своїх посадових обов`язків та інших вимог, встановлених цим Законом та іншими нормативно-правовими актами, за яке до нього може бути застосоване дисциплінарне стягнення.

Згідно з частиною другою цієї ж статті дисциплінарними проступками є, зокрема: 1) порушення Присяги державного службовця; 5) невиконання або неналежне виконання посадових обов`язків, актів органів державної влади, наказів (розпоряджень) та доручень керівників, прийнятих у межах їхніх повноважень та інше.

Відповідно до частини першої статті 66 Закону №889- VIII до державних службовців застосовується один із таких видів дисциплінарного стягнення: 1) зауваження; 2) догана; 3) попередження про неповну службову відповідність; 4) звільнення з посади державної служби.

Частиною першою статті 74 Закону №889- VIII передбачено, що дисциплінарне стягнення має відповідати ступеню тяжкості вчиненого проступку та вини державного службовця. Під час визначення виду стягнення необхідно враховувати характер проступку, обставини, за яких він був вчинений, обставини, що пом`якшують чи обтяжують відповідальність, результати оцінювання службової діяльності державного службовця, наявність заохочень, стягнень та його ставлення до служби.

За правилами частини п`ятої статті 66 Закону №889- VIII звільнення з посади державної служби є винятковим видом дисциплінарного стягнення і може бути застосоване лише у разі вчинення дисциплінарних проступків, передбачених пунктами 1, 3, 7, 9-11, 13, 14 частини другої статті 65 цього Закону, а також вчинення систематично (повторно протягом року) дисциплінарного проступку, передбаченого пунктом 12 частини другої статті 65 цього Закону.

З матеріалів справи встановлено, що на підставі наказу ДПС від 24.01.2022 №68 «Про порушення дисциплінарного провадження», доручення в.о. Голови ДПС від 24.01.2023 № 16-д(02) до доповідної записки Департаменту забезпечення відомчого контролю від 24.01.2023 №62/99-00-02-03-03-13 Дисциплінарною комісією з розгляду дисциплінарних справ Державної податкової служби України (далі - Дисциплінарна комісія) проведено дисциплінарне провадження стосовно начальника відділу контролю пропускного режиму Департаменту охорони державної таємниці, технічного та криптографічного захисту інформації ОСОБА_1 .

За результатами розгляду дисциплінарної справи Дисциплінарною комісією встановлено, що Департаментом забезпечення відомчого контролю на виконання доручення в. о. Голови ДПС у межах виконання функціональних повноважень із здійснення відомчого контролю проведено аналіз зазначеної у доповідній записці Департаменту охорони державної таємниці, технічного та криптографічного захисту інформації від 11.01.2023 № 23/99-00-15-05-13 інформації щодо події, яка трапилася 09.01.2023, результати якого викладені у доповідній записці від 24.01.2023 № 62/99-00-02-03-03-13.

Під час дослідження матеріалів перевірки та дисциплінарної справи встановлено таке.

Відповідно до Порядку організації та забезпечення режиму секретності в державних органах, органах місцевого самоврядування, на підприємствах, в установах і організаціях, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 16.12.2013 №939, Правил організації та здійснення пропускного режиму на територію ДПС, затверджених наказом Міністерства фінансів України від 13.07.2021 №388, зареєстрованих в Міністерстві юстиції України 17.09.2021 за №1224/36846 (далі Правила № 388), з метою забезпечення комплексу режимних заходів із гарантування безпеки і підтримки належного режиму функціонування ДПС запроваджено пропускний г внутрішньо об`єктовий режими, якими також передбачено охорону приміщень (зон, територій), сховищ матеріальних носіїв секретної інформації апарату ДПС.

Згідно з загальними положеннями Правил № 388 територія ДПС - це службові і режимні приміщення, зони, об`єкти, що розташовані за адресами: м. Київ, Львівська пл., 6, Львівська пл., 8 та пров. Киянівський, 2а.

Основним завданням пропускного режиму є встановлення такого порядку, який виключає будь-яку можливість безконтрольного входу/виходу до/з території ДПС сторонніх осіб та несанкціонованого винесення/внесення та вивезення/ввезення матеріальних цінностей.

Пропускний режим на території ДПС запроваджується, зокрема, з метою запобігання проникненню сторонніх осіб на територію ДПС, запобігання проникненню в режимні приміщення сторонніх осіб, запобігання несанкціонованому доступу сторонніх осіб до матеріальних носіїв секретної інформації та приміщень, де проводяться секретні роботи.

Відповідно до Положення про відділ контролю пропускного режиму Департаменту охорони державної таємниці, технічного та криптографічного захисту інформації, затвердженого в. о. Голови ДПС 21.09.2022 (далі - Положення про Відділ), відділ контролю пропускного режиму Департаменту охорони державної таємниці, технічного та криптографічного захисту інформації (далі - Відділ) очолює начальник, який здійснює керівництво діяльністю та організацію роботи Відділу відповідно до вимог Регламенту Державної податкової служби України, затвердженого наказом ДПС від 26.06.2019 № 6 (зі змінами), та Положення про Відділ. Положенням про Відділ визначено, що Відділ виконує, зокрема, такі функції та процедури, а саме:

забезпечення оперативного контролю за організацією та станом пропускного режиму, охороною адміністративних будівель і службових приміщень органів ДПС, проведення перевірок пропускного режиму, надання пропозицій щодо його вдосконалення;

координація та контроль за діяльністю підрозділів, що беруть участь у забезпеченні пропускного режиму, дотримання вимог пропускного режиму;

перевірка та контроль за несенням служби працівниками Управління поліції охорони з фізичної безпеки в м. Києві (далі - підрозділом охорони);

вжиття комплексу заходів відповідно до компетенції у разі настання надзвичайних подій.

Згідно з посадовою інструкцією начальника відділу контролю пропускного режиму Департаменту охорони державної таємниці, технічного та криптографічного захисту інформації, затвердженого в.о. Голови ДПС 08.04.2022, до основних обов`язків начальника Відділу належить, зокрема, забезпечення оперативного контролю за організацією та станом пропускного режиму, охорони адміністративних будівель і службових приміщень органів ДПС.

Охорону майнового комплексу Державної податкової служби України, розташованого за адресою: м. Київ, Львівська пл., 6 - 8 та пров. Киянівський, 2а забезпечує Управління поліції охорони з фізичної безпеки в м. Києві відповідно до договору від 31.01.2023 № 6 (далі - Договір).

Координацію та контроль за діяльністю підрозділу охорони, а також дотримання вимог пропускного режиму покладено на Відділ. Підрозділ охорони звітує керівнику Департаменту охорони державної таємниці, технічного та криптографічного захисту інформації, у разі його відсутності - керівнику Відділу або особам, які виконують їхні обов`язки. Перевірку та контроль за несенням служби підрозділу охорони має право здійснювати керівник Відділу, керівник Департаменту охорони державної таємниці, технічного та криптографічного захисту інформації або особи, які виконують їхні обов`язки.

Пунктом 2 розділу IV Правил № 388 визначено, що працівники підрозділу охорони у разі спроби проникнення сторонніх осіб на територію ДПС зобов`язані доповідати: у робочий час - відповідальній особі підрозділу охорони; у неробочий час - керівнику Відділу.

Разом з тим підпунктом 6.3.7 пункту 6.3 розділу VI Договору передбачено, що служба охорони при виявленні порушення пропускного режиму, проникнення сторонніх осіб на територію ДПС і вчинення інших протиправних дій зобов`язана негайно повідомити Замовника і за його вказівкою - відділ національної поліції, вживати заходів щодо припинення протиправних дій та збереження слідів правопорушення.

За результати розгляду матеріалів дисциплінарної справи ОСОБА_1 встановлено, що 09.01.2023 працівниками підрозділу охорони було зафіксовано, що невстановлені особи намагалися проникнути на територію ДПС через запасний вихід із підвального приміщення адміністративної будівлі ДПС, розташованої за адресою: м. Київ, Львівська пл., 8. При огляді працівниками підрозділу охорони території ДПС було виявлено, що на дверях зазначеного запасного виходу був відсутній запираючий пристрій.

Надалі відповідальний працівник підрозділу охорони повідомив про нештатну ситуації начальника ОСОБА_3 .

Зранку 10.01.2023 начальником Відділу Ткачуком Сергієм повідомлено про вказану подію директора Департаменту охорони державної таємниці, технічного та криптографічного захисту інформації ОСОБА_4 , якою надалі підготовлено доповідну записку на ім`я в. о. Голови ДПС від 11.01.2023 № 23/99-00-15-05-13.

Відповідно до пояснень начальника Відділу ОСОБА_1 , наданих листом від 17.02.2023 № 164/99-00-15, та особистих пояснень, наданих під час участі у засіданні Дисциплінарної комісії 27.02.2023, з`ясовано, що ОСОБА_5 не надавалися вказівки підрозділу охорони щодо негайного повідомлення відділу національної поліції про подію, яка трапилася, а також ОСОБА_6 не надав інформації щодо вжиття ним заходів стосовно перевірки всіх входів/виходів на території майнового комплексу ДПС.

Разом з тим на засіданні Дисциплінарної комісії, яке відбулося 02.03.2023, директором Департаменту охорони державної таємниці, технічного та криптографічного захисту інформації ОСОБА_4 надані особисті пояснення, а саме: повідомлено, що начальник ОСОБА_3 вранці 10.01.2023 повідомив її, що 09.01.2023 близько 19 год. 30 хв. двоє невстановлених осіб намагалися проникнути через запасний вихід із підвального приміщення ДПС за адресою: м. Київ, Львівська пл., 8. Вжитими підрозділом охорони заходами їх затримання виявилося неможливим.

Враховуючи зазначене, при дослідженні матеріалів, отриманих під час здійснення дисциплінарного провадження стосовно начальника відділу контролю пропускного режиму Департаменту охорони державної таємниці, технічного та криптографічного захисту інформації ОСОБА_1 встановлено неналежне виконання посадових обов`язків, а саме: незабезпечення належного контролю за організацією та станом пропускного режиму, охороною адміністративних будівель і службових приміщень органів ДПС, проведення перевірок пропускного режиму, вжиття комплексних заходів відповідно до компетенції у разі настання надзвичайної події, що створює умови для повторних незаконних проникнень в інші незахищені місця території ДПС.

Крім того, Указом Президента України від 24 лютого 2022 року № 64/2022 «Про введення воєнного стану в Україні» (зі змінами та доповненнями) в Україні введено воєнний стан із 24 лютого 2022 року, який триває дотепер.

Отже, в період дії воєнного стану кожен громадянин має особливо сумлінно виконувати свої обов`язки, особливо на посаді в органі, який забезпечує дохідну частину бюджету.

Враховуючи, що відповідно до статті 36 Закону України від 10 грудня 2015 року № 889-VIII «Про державну службу» (далі - Закон) (зі змінами) особа, призначена на посаду державної служби вперше, публічно складає присягу державного службовця (далі - Присяга) такого змісту: «Усвідомлюючи свою високу відповідальність, урочисто присягаю, що буду вірно служити Українському народові, дотримуватися Конституції та законів України, втілювати їх у життя, поважати та охороняти права, свободи і законні інтереси людини і громадянина, честь держави, з гідністю нести високе звання державного службовця та сумлінно виконувати свої обов`язки», то несумлінне виконання державним службовцем його посадових обов`язків та інших законних вимог нерозривно пов`язано та об`єктивно має наслідком порушення Присяги таким державним службовцем.

Підставою для притягнення державного службовця до дисциплінарної відповідальності є вчинення ним дисциплінарного проступку, тобто протиправної винної дії або бездіяльності чи прийняття рішення, що полягає у невиконанні або неналежному виконанні державним службовцем своїх посадових обов`язків та інших вимог, встановлених Законом та іншими нормативно-правовими актами, за яке до нього може бути застосоване дисциплінарне стягнення.

Так, відповідно до пункту 1 частини другої статті 65 Закону дисциплінарним проступком, зокрема, є порушення Присяги.

Із тексту Присяги вбачається, що в основі поведінки державного службовця закладені етичні, правові та службово-дисциплінарні норми поведінки, недодержання яких- утворює факт порушення Присяги. Тому, складаючи Присягу, державний службовець покладає на себе не тільки певні службові зобов`язання, але й моральну відповідальність за їх виконання.

Присяга має правову природу одностороннього, індивідуального, публічно-правового характеру, конституційного зобов`язання державного службовця.

Таким чином, під порушенням Присяги слід розуміти скоєння державним службовцем проступку (вчинку) проти інтересів служби, який суперечить покладеним на нього обов`язкам, підриває довіру до нього як до носія влади, що призводить до приниження авторитету державного органу та унеможливлює виконання ним своїх обов`язків надалі.

Отже, враховуючи вищевикладене, інтереси служби нерозривно пов`язані з інтересами держави та народу України (оскільки сплачені платниками податки, доходи та збори спрямовуються, зокрема, і на соціальні виплати), а неналежне виконання своїх обов`язків посадовими особами територіальних органів ДПС (які несуть персональну відповідальність за роботу такого територіального органу, як було зазначено вище) є самим порушенням Присяги.

За наявних обставин, а також враховуючи, що несумлінне, недобросовісне виконання обов`язків державного службовця в умовах дії воєнного стану, що вчинено проти інтересів служби, яке суперечить покладеним на нього обов`язкам, підриває довіру до нього як до носія влади, що призводить до приниження авторитету державного органу та унеможливлює виконання ним своїх обов`язків надалі, фактично утворює факт порушення Присяги.

На підставі викладеного Дисциплінарною комісією вирішено рекомендувати на підставі статей 65, 66, 69 та 77 Закону застосувати до начальника відділу контролю пропускного режиму Департаменту охорони державної таємниці, технічного та криптографічного захисту інформації ОСОБА_1 дисциплінарне стягнення у вигляді звільнення із займаної посади за незабезпечення оперативного контролю за організацією та станом пропускного режиму, охорони адміністративних будівель і службових приміщень органів ДПС, що призвело до негативних наслідків та порушення Присяги державного службовця.

Як вбачається з письмових пояснень позивача від 17.02.2023 № 164/99-00-15, від 09.03.2023 (вх. ДПС № 6594/6), від 08.03.2023 (вх .ДПС № 6594/6 від 09.03.2023), 09.01.2023 близько 19 год. 30 хв., йому як начальнику Відділу зателефонував відповідальний працівник підрозділу поліції охорони та повідомив, що один з працівників поліції охорони під час несення служби на посту № 7 КПП з пропуску автотранспорту з Вознесенського узвозу побачив двох невстановлених осіб біля запасного виходу на Вознесенському узвозі. При наближенні до них останні побігли в бік вул. Січових Стрільців.

Старший зміни підрозділу охорони доповів, що дверцята запасного виходу сховища закриті на защіпку з середини, але було виявлено, що з середини відсутній замок. На його думку, необхідності у виклику наряду поліції не було, оскільки проникнення сторонніх осіб на територію не було.

У подальшому, діючи за вказівкою позивача, було знято замок з внутрішніх воріт та закрито вищевказаний вихід, а також разом з електриком (працівником Сервісно-видавничого центру) обстежено всі підвальні приміщення за адресою: м. Київ, Львівська площа, 8. Старший зміни підрозділу охорони поліції доповів позивачу про відсутність сторонніх осіб та підозрілих предметів у цих приміщеннях.

Позивач також зателефонував начальнику відділу Сервісно-видавничого центру ДПС з приводу інформації щодо відсутності замка на дверях запасного виходу зі сховища.

Зранку 10.01.2023 позивач повідомив директору Департаменту Бондаренко Л., яка повідомила керівництво ДПС доповідною запискою від 11.01.21023 № 23/99-00-15-05-13.

Щодо ненадання вказівки підрозділу охорони щодо негайного повідомлення відділу національної поліції про подію слід зазначити, що відповідно до Положення про Відділ контролю пропускного режиму Департаменту охорони державної таємниці, технічного та криптографічного захисту інформації, затвердженого в.о. Голови ДПС 21.09.2022, Відділ контролю пропускного режиму Департаменту очолює начальник, який здійснює керівництво діяльністю Відділу відповідно до Регламенту ДПС України, затвердженого наказом ДПС від 26.06.2019 та Положенням про Відділ.

Згідно з п. 2.1. Положення, основними завданнями та функціями Відділу є: контроль пропускного режиму в ДПС.

Відповідно до п.2.2. Відділ виконує такі функції та процедури:

Організація та здійснення контролю за пропускним режимом у ДПС (п. 2.2.1):

- забезпечення оперативного контролю за організацією та станом пропускного режиму, охороною адміністративних будівель і службових приміщень органів ДПС, проведення перевірок пропускного режиму, надання пропозицій щодо його вдосконалення (п. 2.2.1.1);

- координація та контроль за діяльністю підрозділів, що беруть участь у забезпеченні пропускного режиму, дотримання вимог пропускного режиму (п. 2.2.1.2.);

- перевірка та контроль за несенням служби підрозділом охорони (п. 2.2.1.3);

- вжиття комплексу заходів відповідно до компетенції у разі настання надзвичайних подій (п.2.2.1.4).

Відповідно до Посадової інструкції державного службовця, затвердженого в.о. Голови ДПС Т. Кірієнко від 08.04.2022, серед основних посадових обов`язків, зокрема, є: - забезпечення оперативного контролю за організацією та станом пропускного режиму, охороною адміністративних будівель і службових приміщень органів ДПС, проведення перевірок пропускного режиму, надання пропозицій щодо його вдосконалення (розділ 3 п.1).

Охорону майнового комплексу Державної податкової служби України, розташованого за адресою: м. Київ, Львівська площа, 6-8 та пров. Киянівський, 2а, забезпечує Управління поліції охорони з фізичної безпеки в м. Києві відповідно до договору від 31.01.2023 № 6 (надалі - Договір № 6).

На час виникнення події охорона державного об`єкту здійснювалась відповідно до договору № 59 від 17.08.2022, гарантійного листа від 26.12.2022 № 123210/5/99-00-15-05-0, яким підтверджено укладання договору між сторонами.

Відповідно до п. 6.3.7 договору № 59 (п. 6.3.7. в договорі № 6 аналогічного змісту) при виявленні порушень пропускного режиму, проникнення сторонніх осіб на Територію і вчинення інших протиправних дій негайно повідомляти про те, що трапилось Замовника і, за його вказівкою, відділ національної поліції вживати заходи щодо припинення протиправних дій і збереження слідів правопорушення.

Відповідно до вимог Технічних умов, які є додатком до договору № 59 від 17.08.2022: "...При встановленні факту нападу, проникнення на Територію сторонніх осіб або знищення, пошкодження майна Замовника, терміново оповістити Замовника, а також відповідні органи, служби та вжити всіх можливих заходів щодо недопущення протиправних дій".

"Пунктом 2 розділу ІV Правил № 388 визначено, що працівники підрозділу охорони (поліція) у разі спроби проникнення сторонніх осіб на територію ДПС зобов`язані доповідати: у робочий час - відповідальній особі підрозділу охорони поліції; у неробочий час - керівнику Відділу".

У свою чергу, основні засади службової діяльності на організацію та виконання заходів з фізичної охорони об`єктів і майна усіх форм власності, фізичних осіб, прийнятих під охорону на договірних засадах, визначені Інструкцією про організацію службової діяльності органів поліції охорони під час виконання заходів з фізичної охорони об`єктів, затвердженої наказом МВС України 07.07.2017 № 577, зареєстрованого в Міністерстві юстиції України 14.08.2017 за № 989/30857 (надалі - Інструкція).

Відповідно до п. 8.3. Інструкції у випадку виявлення на об`єкту охорони ознак надзвичайних ситуацій (подій), позаштатних ситуацій, слідів проникнення та інше, працівники охорони поліції невідкладно доповідають відповідальному або черговому УПО для надання допомоги та виклику на місце події слідчо оперативної групи, діяти за їх вказівками.

Окрім того, забезпечення охорони майнового об`єкту здійснюється відповідно Правил про порядок допуску та підтримки режиму на території ДПС, затверджених начальником Управлення поліції охорони з фізичної безпеки у м. Києві та в.о. Голови ДСП від 28.01.2022 № 744 (надалі - Правила № 744).

Відповідно до п. 2.1.Правил № 744 завданнями поліції охорони є запобігання проникненню в режимні приміщення сторонніх осіб та несанкціонованому доступу до матеріальних носіїв секретної інформації та приміщень, де проводяться секретні роботи.

Як вбачається зі змісту оскаржуваного наказу № 5-дс, у ньому зазначено, що невідомі особи намагались, але не проникли на територію об`єкту, що означає, що вжиття заходів щодо виклику поліції на місце події не мало доцільності.

Факт відсутності проникнення на територію майнового комплексу та відповідно факт не настання негативних, тяжких наслідків для відповідача підтверджується письмовими поясненнями позивача, директора Департаменту та встановлені під час дисциплінарного провадження.

Отже, аналіз наведеного свідчить, що потреби в наданні вказівки позивачем працівникам охорони поліції про виклик відділ національної поліції не було, оскільки подія цього не вимагала та не була передбачена наведеними вище приписами.

За таких обставин висновки відповідача щодо неналежного виконання посадових обов`язків, як то ненадання вказівки підрозділу охорони щодо негайного повідомлення відділу національної поліції про подію, є безпідставними та не обґрунтованими.

Щодо ненадання інформації про вжиття позивачем заходів стосовно перевірки всіх входів/виходів на територію майнового комплексу ДПС, слід зазначити, що в цій частині неналежного виконання позивачем посадових обов`язків, що є порушенням Присяги, висновки відповідача є неконкретними, необґрунтованими та не підтверджені належними доказами.

Позивачу у даному випадку покладається у вину невжиття ним заходів стосовно перевірки всіх входів/виходів на територію майнового комплексу ДПС, а не надання інформації про вжиття заходів стосовно перевірки всіх входів/виходів на території майнового комплексу ДПС.

За вказівками позивача були вчиненні дії, про які зазначено вище, з повідомлення працівників охорони поліції, 09.01.2023 будь-яких інших порушень щодо охорони об`єкту, окрім зазначеної, не було.

Щодо відсутності запираючого засобу на дверях запасного виходу, позивач пояснив, що також не заперечується відповідачем, запираючий пристрій було знято працівниками Департаменту інфраструктури та господарського забезпечення ДПС, що є підтвердженням того, що запираючі пристрої не були зняті сторонніми особами в день події.

Цей факт був предметом дослідження під час розгляду дисциплінарної справи, а також підтверджується письмовими поясненнями директора Департаменту від 02.03.2023.

Таким чином, суд погоджується з твердженнями позивача, що наведені обставини спростовують факт вчинення ним саме того дисциплінарного проступку, за який його притягнуто до відповідальності, як за порушення Присяги.

Що стосується вжиття заходів перевірки всіх входів/виходів на території майнового комплексу ДПС, як пояснює позивач, така перевірка здійснювалась ним кожного робочого дня неодноразово.

Окрім того, з метою ефективності щодо забезпечення належного контролю за пропускним режимом, охороною приміщень, позивач неодноразово звертався до керівництва ДПС з пропозиціями: доповідна записка від 19.07.2021, листи від 22.02.2022, 30.04.2021, 27.05.2022. За ініціативою позивача була проведена інвентаризація матеріальних активів, забезпечення контролю за станом пропускного і внутрішньо-об`єктового режиму, охороною приміщень тощо, що підтверджується матеріалами справи.

Окрім того, на виконання Доповідної записки від 11.02.2023 № 23/99-0015-05-13 для унеможливлення проникнення сторонніх осіб на територію ДПС, в тому числі і підвальні приміщення будівлі № 8 по Львівській пл., була проведена перевірка, під час якої порушень не виявлено, а також вирішені питання невідкладного забезпечення запасних виходів належними запираючими пристроями.

Отже, судом встановлено, що в оскаржуваному наказі № 5-дс відповідачем не наведені конкретні факти ненадання позивачем інформації про вжиття заходів стосовно перевірки всіх входів/виходів на територію майнового комплексу ДПС, факт неналежного виконання посадових обов`язків, як ознаки порушення Присяги.

Суд зазначає, що за правовими висновками Верховного Суду, викладеними у постановах від 27.04.2020 у справі №826/10854/17 та від 20.01.2022 у справі №815/3667/17, Присяга має правову природу одностороннього, індивідуального, публічно-правового характеру, конституційного зобов`язання державного службовця.

Аналогічний висновок міститься у рішення Конституційного Суду України від 11 березня 2011 року у справі № 2-рп/2011.

Таким чином під порушенням Присяги слід розуміти скоєння державним службовцем проступку (вчинку) проти інтересів служби, який суперечить покладеним на нього обов`язкам, підриває довіру до нього як до носія влади, що призводить до приниження авторитету державного органу та унеможливлює подальше виконання ним своїх обов`язків.

Присяга державного службовця передбачає зобов`язання виконувати обов`язки сумлінно.

Також порушення Присяги - це несумлінне, недобросовісне виконання обов`язків державного службовця. Про несумлінність дій (бездіяльності) державного службовця свідчить невиконання обов`язків умисно або внаслідок недбалого ставлення до них.

За таких обставин, звільнення за порушення Присяги може мати місце лише тоді, коли державний службовець скоїв проступок проти інтересів служби, який суперечить покладеним на нього обов`язкам, підриває довіру до нього як до носія влади, що призводить до приниження державного органу та унеможливлює подальше виконання ним своїх обов`язків.

Отже, звільнення за порушення присяги має застосовуватися за конкретні надзвичайно тяжкі проступки, як за фактом їх вчинення, так і за наслідками, до яких вони призводять.

Передумовою звільнення державного службовця за вчинення дисциплінарного правопорушення, пов`язаного зі здійсненням службової діяльності, з підстави припинення державної служби за порушення Присяги мають бути порушення, встановлені внаслідок ретельного службового розслідування.

З підстав викладеного вище суд приходить до висновку, що відповідачем не доведено факту невиконання позивачем своїх обов`язків умисно або внаслідок недбалого ставлення до них, що мають ознаки порушення ним Присяги.

Таким чином, оскаржуваний наказ ДПС України від 14.03.2023 №5-дс «Про накладення дисциплінарного стягнення» відносно ОСОБА_1 є протиправним та підлягає скасуванню.

Враховуючи, що судом встановлено відсутність правових підстав для притягнення ОСОБА_1 до дисциплінарної відповідальності, а також зважаючи на те, що наказ ДПС України від 15.03.2023 №272-о «Про припинення державної служби та звільнення ОСОБА_1 » прийнято на підставі наказу ДПС України від 14.03.2023 №5-дс «Про накладення дисциплінарного стягнення», суд дійшов висновку про наявність правових підстав для скасування наказу відповідача від 15.03.2023 №272-о «Про припинення державної служби та звільнення ОСОБА_1 » та поновлення ОСОБА_1 на посаді начальника Відділу контролю пропускного режиму Департаменту охорони державної таємниці, технічного та криптографічного захисту інформації з 15.03.2023.

Щодо вимог позивача про стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу слід зазначити, що відповідно до частини 2 статті 235 Кодексу законів про працю України, при винесені рішення про поновлення на роботі орган, який розглядає трудовий спір, одночасно приймає рішення про виплату працівникові середнього заробітку за час вимушеного прогулу або різниці в заробітку за час виконання нижче оплачуваної роботи, але не більш як за один рік. Якщо заява про поновлення на роботі розглядається більше одного року не з вини працівника, орган, який розглядає трудовий спір, виносить рішення про виплату середнього заробітку за весь час вимушеного прогулу.

Згідно зі статтею 27 Закону України «Про оплату праці» порядок обчислення середньої заробітної плати працівника у випадках, передбачених законодавством, встановлюється Кабінетом Міністрів України.

Так, відповідно до п. 2 Порядку обчислення середньої заробітної плати, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 08 лютого 1995 року №100 (далі також Порядок, станом на момент виникнення спірних правовідносин), обчислення середньої заробітної плати для оплати часу щорічної відпустки, додаткових відпусток у зв`язку з навчанням, творчої відпустки, додаткової відпустки працівникам, які мають дітей, або для виплати компенсації за невикористані відпустки провадиться виходячи з виплат за останні 12 календарних місяців роботи, що передують місяцю надання відпустки або виплати компенсації за невикористані відпустки.

Працівникові, який пропрацював на підприємстві, в установі, організації менше року, середня заробітна плата обчислюється виходячи з виплат за фактичний час роботи, тобто з першого числа місяця після оформлення на роботу до першого числа місяця, в якому надається відпустка або виплачується компенсація за невикористану відпустку.

У всіх інших випадках збереження середньої заробітної плати середньомісячна заробітна плата обчислюється виходячи з виплат за останні 2 календарні місяці роботи, що передують події, з якою пов`язана відповідна виплата. Працівникам, які пропрацювали на підприємстві, в установі, організації менше двох календарних місяців, середня заробітна плата обчислюється виходячи з виплат за фактично відпрацьований час.

При цьому, згідно з п. 5 Порядку, нарахування виплат у всіх випадках збереження середньої заробітної плати провадиться виходячи з розміру середньоденної (годинної) заробітної плати.

Відповідно до довідки ДПС України від 30.03.2023 №70 про середньомісячну заробітну плату ОСОБА_1 , за останні два місяці перед звільненням середньомісячна заробітна плата склала 36007,36грн., а середньоденна 1714,64грн.

За період з 15.03.2023 по день прийняття рішення у справі 17.11.2025 кількість робочих днів складає 694.

Відповідно середній заробіток за час вимушеного прогулу з 15.03.2023 по 17.11.2025 складає 1 189 960,16грн. (1714,64грн.*694 робочих днів).

Згідно з п.п. 2 та 3 ч. 1 статті 371 Кодексу адміністративного судочинства України негайно виконуються рішення суду про присудження виплати заробітної плати, іншого грошового утримання у відносинах публічної служби - у межах суми стягнення за один місяць та поновлення на посаді у відносинах публічної служби.

Відтак, рішення суду в частині поновлення позивача на посаді та стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу у межах суми стягнення за один місяць підлягає негайному виконанню.

Згідно з положеннями статті 244 КАС України під час ухвалення рішення суд вирішує, зокрема:

1) чи мали місце обставини (факти), якими обґрунтовувалися вимоги та заперечення, та якими доказами вони підтверджуються;

2) чи є інші фактичні дані, які мають значення для вирішення справи, та докази на їх підтвердження.

Відповідно до ч. 1 статті 77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу. Всупереч наведеним вимогам відповідачем, як суб`єктом владних повноважень, не доведено правомірності винесення оскаржуваного рішення.

Отже, виходячи з меж заявлених позовних вимог, системного аналізу положень чинного законодавства України, оцінки поданих сторонами доказів за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному розгляді всіх обставин справи в їх сукупності, суд дійшов висновку про те, що вимоги позивача є обґрунтованими.

Зважаючи на те, що при зверненні позивача до суду з даним позовом, останній був звільнений від сплати судового збору на підставі п. 1 ч. 1 статті 5 Закону України «Про судовий збір» відтак судові витрати розподілу не підлягають.

Керуючись ст. ст. 241-246, 255, 262 Кодексу адміністративного судочинства України, Київський окружний адміністративний суд, -

в и р і ш и в :

Адміністративний позов задовольнити.

Визнати протиправним та скасувати наказ Державної податкової служби України від 14.03.2023 №5-дс «Про накладення дисциплінарного стягнення».

Визнати протиправним та скасувати наказ Державної податкової служби України від 15.03.2023 №272-о «Про припинення державної служби та звільнення ОСОБА_1 ».

Поновити ОСОБА_1 на посаді начальника Відділу контролю пропускного режиму Департаменту охорони державної таємниці, технічного та криптографічного захисту інформації з 15 березня 2023 року.

Стягнути з Державної податкової служби України на користь ОСОБА_1 середній заробіток за час вимушеного прогулу з 15.03.2023 по 17.11.2025 у розмірі 1 189 960,16грн. (один мільйон сто вісімдесят дев`ять тисяч дев`ятсот шістдесят гривень, 16 копійок).

Допустити негайне виконання рішення суду в частині поновлення ОСОБА_1 на посаді начальника Відділу контролю пропускного режиму Департаменту охорони державної таємниці, технічного та криптографічного захисту інформації з 15 березня 2023 року.

Допустити негайне виконання рішення суду в частині стягнення з Державної податкової служби України на користь ОСОБА_1 середній заробіток за час вимушеного за один місяць у розмірі 39 436,72грн. (тридцять дев`ять тисяч чотириста тридцять шість гривень, 72 копійки).

Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті апеляційного провадження чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається до Шостого апеляційного адміністративного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

У разі оголошення судом лише вступної та резолютивної частини рішення, або розгляду справи в порядку письмового провадження, апеляційна скарга подається протягом тридцяти днів з дня складення повного тексту рішення.

Суддя Лапій С.М.