Справа № 420/19687/25
Суддя: Ступакова І.Г.
Дата ухвалення: 2025-11-19 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

П`ЯТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

19 листопада 2025 р.м. ОдесаСправа № 420/19687/25

Головуючий в 1 інстанції: Марин П.П. Дата і місце ухвалення: 21.10.2025р., м. Одеса
Колегія суддів П`ятого апеляційного адміністративного суду

у складі:

головуючого Ступакової І.Г.

суддів Бітова А.І.

Лук`янчук О.В.

розглянувши в порядку письмового провадження місті Одесі адміністративну справу за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на ухвалу Одеського окружного адміністративного суду від 21 жовтня 2025 року по справі за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Національного агентства з питань запобігання корупції про визнання частково протиправною та скасування довідки про результати проведення повної перевірки щорічної декларації особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, -

В С Т А Н О В И Л А :

В червні 2025 року ОСОБА_1 звернувся до Одеського окружного адміністративного суду з адміністративним позовом до Національного агентства з питань запобігання корупції, в якому просив суд:

визнати протиправними та скасувати п.п. 3.1-3.2 п. 3 розділу 3.1 «ІІІ. Описова частина», п. 4.1. розділу IV «Висновки» довідки №344/25 від 09.05.2025р. про результати проведення повної перевірки щорічної декларації особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, за 2023 рік, поданої ОСОБА_1 , депутатом Одеської обласної ради;

визнати протиправними та скасувати п.9, п.10.2, п.10.4 розділу 3.1 «ІІІ. Описова частина», п.4.1. розділу IV «Висновки» довідки №344/25 від 09.05.2025р. про результати проведення повної перевірки щорічної декларації особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, за 2023 рік, поданої ОСОБА_1 , депутатом Одеської обласної ради.

В обґрунтування позовних вимог позивач зазначав, що 29.02.2024р. він подав щорічну декларацію особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, за 2023 рік, як депутат Одеської обласної ради. У період з 04.11.2024р. по 02.05.2025р. уповноваженою особою Національного агентства проведено повну перевірку зазначеної декларації, за результатами якої складено довідку №344/25 від 09.05.2025р. У вказаній довідці зазначено, що суб`єкт декларування при поданні декларації зазначив неточні відомості (п.п.1.2 - 1.4 п.1, п.п.2.2 - 2.3 п.2, пп.6, 7 розділу 3.1 довідки), недостовірні відомості (п.п.1.1 п.1, п.п.2.1 п.2, п.3, пп.8 - 10 розділу 3.1 довідки) та відомості, які не підлягали відображенню у декларації (п.5 розділу 3.1 довідки), чим не дотримав вимог пунктів 1, 2, 3, 5, 5і, 7, 8, 10 частини першої статті 46 Закону України «Про запобігання корупції». Позивач зазначав про необґрунтованість та безпідставність висновків відповідача з огляду на те, що ОСОБА_1 в повному обсязі документально підтверджені задекларовані доходи та майно, з наданням письмових пояснень.

Національне агентство з питань запобігання корупції подало до суду письмове клопотання про закриття провадження у справі на підставі п.1 ч.1 ст.238 КАС України, в якому зазначило, що за результатами проведення повної перевірки декларації позивача уповноваженою особою відповідача виявлено ознаки корупційного правопорушення, передбаченого ч.2 ст.366-2 КК України, відомості про що надіслано до Національного антикорупційного бюро України. До Єдиного реєстру досудових розслідувань внесені відповідні відомості за №0000296 за ознаками кримінального правопорушення передбаченого ч.2 ст.366-2 КК України, за фактом можливого внесення депутатом Одеської обласної ради ОСОБА_1 недостовірних відомостей до декларації особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування за 2023 рік, які відрізняються від достовірних на суму понад 2000 прожиткових мінімумів для працездатних осіб. Матеріали повної перевірки декларації позивача є частиною матеріалів кримінального провадження та на них розповсюджується особливий режим доступу. Оцінка встановлених Національним агентством у ході проведення повної перевірки обставин, в частині наявності у діях суб`єкта декларування ознак кримінального правопорушення, в подальшому надається органом, до компетенції якого належить здійснення кримінального провадження у передбаченому положеннями кримінального процесуального законодавства порядку.

Ухвалою Одеського окружного адміністративного суду від 21 жовтня 2025 року задоволено відповідне клопотання Національного агентства з питань запобігання корупції.

Провадження у справі закрито на підставі п.1 ч.1 ст.238 КАС України.

Не погоджуючись з вказаною ухвалою, ОСОБА_1 подав апеляційну скаргу, в якій, посилаючись на не повне з`ясування судом першої інстанції обставин справи та не правильне застосування норм процесуального права, просить скасувати ухвалу від 21.10.2025р. та направити справу до суду першої інстанції для продовження розгляду.

В своїй скарзі апелянт зазначає, що закриваючи спірною ухвалою провадження у справі суд першої інстанції необґрунтовано виходив з того, що так як висновки довідки містять висновок про наявність у діях суб`єкта декларування ознак кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.366-2 Кримінального кодексу України, та 26.05.2025р. НАБУ розпочато досудове розслідування у кримінальному провадженні, тому цей позов не належить розглядати за правилами адміністративного судочинства. При цьому, судом не враховано висновки Верховного Суду, наведені у постановах по справах №640/29515/21, №240/24844/21, №160/4098/22 та №520/25012/21, де зазначено, що довідка про результати проведення повної перевірки декларації є рішенням (актом індивідуальної дії) суб`єкта владних повноважень, у розумінні п.19 ч.1 ст.4 КАС України, оскільки цю довідку видано НАЗК на виконання владних управлінських функцій, вона містить владний (обов`язковий) припис щодо конкретної особи (суб`єкта декларування), має строк та її дія вичерпується виконанням.

Апелянт вважає безпідставними посилання відповідача на те, що Національним антикорупційним бюро внесені відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000296 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст. 366-2 КК України, як на підставу для закриття провадження по справі, оскільки повна перевірка декларації ОСОБА_1 проводилася на підставі абз.2 ч.1 ст.51-3 Закону України «Про запобігання корупції», а не за запитом органу досудового розслідування в рамках кримінального провадження. На момент звернення з позовом ОСОБА_1 не перебуває у процесуальному статусі ані підозрюваного, ані обвинуваченого, та не розпочато стадію притягнення до кримінальної відповідальності у розумінні кримінально-процесуального законодавства. Тобто, на момент подання позовної заяви ОСОБА_1 взагалі не є стороною кримінального провадження №0000296.

Справу розглянуто судом апеляційної інстанції в порядку письмового провадження на підставі п.1 ч.1 ст.311 КАС України.

Розглянувши матеріали справи, заслухавши суддю-доповідача, перевіривши законність і обґрунтованість судового рішення в межах позовних вимог і доводів апеляційної скарги, колегія суддів доходить наступних висновків.

Відповідно до ч.1 ст.2 КАС України завданням адміністративного судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.

Згідно п.1 ч.1 ст.4 КАС України адміністративна справа - переданий на вирішення адміністративного суду публічно-правовий спір.

Відповідно до п.2, п.7 ч.1 ст.4 КАС України публічно-правовий спір - спір, у якому хоча б одна сторона здійснює публічно-владні управлінські функції, в тому числі на виконання делегованих повноважень, і спір виник у зв`язку із виконанням або невиконанням такою стороною зазначених функцій; або хоча б одна сторона надає адміністративні послуги на підставі законодавства, яке уповноважує або зобов`язує надавати такі послуги виключно суб`єкта владних повноважень, і спір виник у зв`язку із наданням або ненаданням такою стороною зазначених послуг; або хоча б одна сторона є суб`єктом виборчого процесу або процесу референдуму і спір виник у зв`язку із порушенням її прав у такому процесі з боку суб`єкта владних повноважень або іншої особи; суб`єкт владних повноважень - орган державної влади (у тому числі без статусу юридичної особи), орган місцевого самоврядування, орган військового управління, їх посадова чи службова особа, інший суб`єкт при здійсненні ними публічно-владних управлінських функцій на підставі законодавства, в тому числі на виконання делегованих повноважень, або наданні адміністративних послуг.

Згідно п.1 ч.1 ст.19 КАС України юрисдикція адміністративних судів поширюється на справи у публічно-правових спорах, зокрема, спорах фізичних чи юридичних осіб із суб`єктом владних повноважень щодо оскарження його рішень (нормативно-правових актів чи індивідуальних актів), дій чи бездіяльності, крім випадків, коли для розгляду таких спорів законом встановлено інший порядок судового провадження.

Відповідно до ч.2 ст.19 КАС України юрисдикція адміністративних судів не поширюється на справи, зокрема, що мають вирішуватися в порядку кримінального судочинства.

З аналізу вищевикладеного слідує, що до компетенції адміністративних судів належать спори фізичних чи юридичних осіб із суб`єктом владних повноважень, предметом яких є перевірка законності рішень, дій чи бездіяльності такого суб`єкта, прийнятих або вчинених ним при здійсненні владних управлінських функцій, крім спорів, для яких законом установлений інший порядок судового вирішення.

Відповідно до п.1 ч.1 ст.238 КАС України суд закриває провадження у справі якщо справу не належить розглядати за правилами адміністративного судочинства.

Предметом спору у даній справі є оскарження ОСОБА_1 п.п. 3.1-3.2 п. 3, п.9, п.10.2, п.10.4 розділу 3.1 «ІІІ. Описова частина», п. 4.1. розділу IV «Висновки» довідки №344/25 від 09.05.2025р. про результати проведення повної перевірки щорічної декларації особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, за 2023 рік, поданої ОСОБА_1 , депутатом Одеської обласної ради.

В оскаржуваній довідці №344/25 Національним агентством зазначено, що суб`єкт декларування у декларації зазначив відомості, які відрізняються від достовірних на суму 28 765 119,98 грн., що перевищує 2000 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, встановлених на дату подання декларації. У зв`язку з цим, у діях суб`єкта декларування встановлено ознаки кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.366-2 КК України.

Закриваючи провадження у справі за позовом ОСОБА_1 на підставі п.1 ч.1 ст.238 КАС України суд першої інстанції дійшов висновку, що даний спір не підлягає розгляду в поряду адміністративного судочинства.

Зокрема, суд зазначив, що враховуючи, що за результатами проведення повної перевірки декларації позивача уповноваженою особою відповідача виявлено ознаки корупційного правопорушення, передбаченого ч.2 ст. 366-2 КК України, Національним агентством, на виконання вимог ч.7 ст.12 Закону, складено та затверджено висновок, який листом від 15.05.2025р. №405-01/42461-25 надіслано до Національного антикорупційного бюро України. В подальшому, Національне антикорупційне бюро України листом від 27.05.2025р. №87673/0/05-25 повідомило Національне агентство, що за результатами розгляду затвердженого ним обґрунтованого висновку внесені відповідні відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000296 за ознаками кримінального правопорушення передбаченого ч.2 ст.366-2 КК України за фактом можливого внесення депутатом Одеської обласної ради ОСОБА_1 недостовірних відомостей до декларації особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування за 2023 рік, які відрізняються від достовірних на суму понад 2000 прожиткових мінімумів для працездатних осіб.

За наведених обставин, судом враховано правову позицію Верховного Суду, викладену у постанові від 23.11.2023р. в адміністративній справі №520/25012/21, де Верховний Суд висловив застереження, за яким довідка про результати проведення повної перевірки (її окремі положення), може бути предметом оскарження (у порядку адміністративного судочинства) лише за відсутності ознак адміністративного чи кримінального правопорушення або закриття адміністративної чи кримінальної справи, так як такі правовідносини виникають між суб`єктом декларування та НАЗК лише на стадії завершення перевірки. Це означає, що якщо за наслідками такої перевірки вирішується питання про притягнення суб`єкта декларування до певного виду відповідальності, довідка про результати проведення такої перевірки не може бути оскаржена окремо, так як надання оцінки виявленим порушенням належить органу, що безпосередньо вирішує питання про притягнення особи до певного виду відповідальності.

Колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції про закриття провадження у справі з огляду на наступне.

Правові та організаційні засади функціонування системи запобігання корупції в Україні, зміст і порядок застосування превентивних антикорупційних механізмів, правила щодо усунення наслідків корупційних правопорушень визначені Законом України Про запобігання корупції від 14 жовтня 2014 року №1700-VII (далі - Закон №1700-VII).

Зокрема, статтею 4 Закону визначено статус НАЗК, яке згідно з частиною першою указаної норми є центральним органом виконавчої влади зі спеціальним статусом, який забезпечує формування та реалізує державну антикорупційну політику.

Коло повноважень НАЗК окреслене у статті 11 Закону №1700-VII, відповідно до приписів підпункту 7-1 частини першої якої НАЗК здійснює в порядку, визначеному цим Законом, контроль та перевірку декларацій суб`єктів декларування, зберігає та оприлюднює такі декларації, проводить моніторинг способу життя суб`єктів декларування.

Види контролю під час перевірки декларацій визначені ст.51-1 Закону №1700-VІІ.

Повна перевірка декларацій НАЗК здійснюється відповідно до положень статті 51-3 Закону №1700-VІІ, якою, серед іншого, передбачено, що повній перевірці підлягають декларації службових осіб, які займають відповідальне та особливо відповідальне становище, суб`єктів декларування, які займають посади, пов`язані з високим рівнем корупційних ризиків, перелік яких затверджується Національним агентством.

Процедуру проведення НАЗК повної перевірки декларації осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, визначає Порядок проведення повної перевірки декларації особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, затверджений наказом НАЗК від 29 січня 2021 року №26/21 (далі - Порядок №26/21).

Згідно пункту 1 розділу VI Порядку №26/21 за результатами проведення повної перевірки декларації, у тому числі повторної, уповноважена особа складає та підписує довідку про результати проведення повної перевірки декларації у двох примірниках, один з яких після погодження відповідно до пункту 3 цього розділу надсилається суб`єкту декларування.

Пунктом 2 розділу VI Порядку №26/21 установлено, що довідка повинна містити таку інформацію: підстави для проведення повної перевірки; дату початку та завершення строку повної перевірки; відомості про результати автоматизованого розподілу (повторного автоматизованого розподілу, якщо він проводився); джерела інформації, що були використані під час проведення повної перевірки; перелік запитів, на які на дату завершення строків проведення повної перевірки не отримано відповіді; виявлені недостовірні відомості у декларації, неточність оцінки задекларованих активів, встановлені ознаки конфлікту інтересів, незаконного збагачення або необґрунтованості активів, з наведенням відповідного обґрунтування та посиланням на джерела інформації, врахування пояснень суб`єкта декларування (у разі їх надання); висновок за результатами повної перевірки.

Пунктом 6 розділу VI Порядку №26/21 передбачено, що у разі виявлення за результатами проведення повної перевірки ознак корупційного або пов`язаного з корупцією правопорушення, за яке передбачено кримінальну відповідальність, уповноважена особа, яка проводила повну перевірку, упродовж 5 робочих днів з дня, наступного за днем погодження довідки, складає та підписує відповідний обґрунтований висновок у двох примірниках.

За правилами пунктів 9-10 розділу ІІІ Порядку №26/21 у разі встановлення за результатами повної перевірки декларації відображення у декларації недостовірних відомостей Національне агентство письмово повідомляє про це керівника відповідного державного органу, органу влади Автономної Республіки Крим, органу місцевого самоврядування, їх апарату, юридичної особи публічного права, в якому працює відповідний суб`єкт декларування. На офіційному вебсайті НАЗК оприлюднюється довідка про результати проведення повної перевірки, у тому числі повторної, упродовж 10 робочих днів з дня її погодження, а також інформація про те, чи було направлено обґрунтований висновок щодо виявлення ознак корупційного або пов`язаного з корупцією правопорушення, інші вжиті заходи реагування, крім конфіденційної інформації про фізичну особу та з дотриманням вимог статті 52-1 Закону №1700-VII.

Колегія суддів зазначає, що правомірність довідки Національного агентства з питань запобігання корупції, складеної за наслідками повної перевірки щорічної декларації особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, за певних умов може бути перевірена в порядку адміністративного судочинства, оскільки така довідка є рішенням суб`єкта владних повноважень. На зазначене звернув увагу Верховний Суд у постановах у справах №640/29515/21, №240/24844/21, №160/4098/22 та №520/25012/21, на які посилається апелянт.

Поряд з цим, Верховним Судом у постанові від 23 листопада 2023 року (справа №520/25012/21) зазначено, що довідка про результати проведення повної перевірки (її окремі положення), може бути предметом оскарження лише за відсутності ознак адміністративного чи кримінального правопорушення.

Тобто, у випадку якщо за наслідками такої перевірки вже вирішується питання про притягнення суб`єкта декларування до певного виду відповідальності (адміністративної чи кримінальної), довідка про результати проведення перевірки не може бути оскаржена окремо, так як надання оцінки виявленим порушенням належить органу (суду), що безпосередньо вирішує питання про притягнення особи до певного виду юридичної відповідальності.

Сторонами у справі не заперечується, що в оскаржуваній довідці Національним агентством викладено обставини щодо недостовірних відомостей, зазначених у декларації позивача, що відрізняються від достовірних на суму 28 765 119,98 грн., що перевищує 2000 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, встановлених на дату подання декларації. У зв`язку з цим у діях суб`єкта декларування встановлено ознаки кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.366-2 КК України.

За результатами розгляду матеріалів обґрунтованого висновку, що надійшли до Національного антикорупційного бюро України з Національного агентства з питань запобігання корупції, розпочато досудове розслідування у кримінальному провадженні №0000296 від 26.05.2025р. за ознаками вчинення кримінального правопорушення з попередньою правовою кваліфікацією ч.2 ст.366-2 КК України.

Враховуючи викладене, а саме той факт, що наразі Національним антикорупційним бюро України порушено кримінальне провадження щодо обставин можливого внесення депутатом Одеської обласної ради ОСОБА_1 недостовірних відомостей до декларації особи, уповноваженої функцій держави або місцевого самоврядування, колегія суддів вважає, що адміністративний суд не може перевіряти правомірність оскаржуваної довідки за правилами адміністративного судочинства. Надання оцінки виявленим порушенням належить органу, що безпосередньо вирішує питання про притягнення декларанта до певного виду відповідальності і саме в межах відповідного процесу ОСОБА_1 має доводити необґрунтованість висновків спірної довідки №344/25 від 09.05.2025р.

Матеріали повної перевірки декларації позивача є частиною матеріалів кримінального провадження та на них розповсюджується особливий режим доступу.

Колегія суддів звертає увагу на недопустимість, з огляду на завдання адміністративного судочинства, ініціювання позовного провадження з метою оцінки обставин, які становлять предмет доказування у кримінальному провадженні.

А відтак, суд першої інстанції дійшов правильного висновку про закриття провадження у даній справі на підставі п.1 ч.1 ст.238 КАС України.

Посилання апелянта на те, що повна перевірка декларації позивача проводилася на підставі абз.2 ч.1 ст.51-3 Закону України «Про запобігання корупції», а не в рамках кримінального провадження, не спростовує обставин розслідування кримінального провадження №0000296 від 26.05.2025р. за можливим фактом внесення депутатом Одеської обласної ради ОСОБА_1 недостовірних відомостей до декларації особи, уповноваженої функцій держави або місцевого самоврядування, за 2023 рік, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.366-2 КК України.

Таким чином, доводи апеляційної скарги ОСОБА_1 не спростовують правильність висновків суду першої інстанції, а тому підстав для задоволення скарги позивача та скасування ухвали від 21.10.2025р. колегія суддів не вбачає.

Оскільки судом першої інстанції правильно встановлено обставини справи та постановлено судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права, тому, відповідно до ст.316 КАС України, за наслідками розгляду апеляційної скарги на ухвалу суду першої інстанції суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а ухвалу суду першої інстанції - без змін.

Керуючись ст.ст. 308, 311, п.1 ч.1 ст.315, ст.ст. 316, 321, 322, 325, 328, 329 КАС України, колегія суддів, -

П О С Т А Н О В И Л А :

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 залишити без задоволення, ухвалу Одеського окружного адміністративного суду від 21 жовтня 2025 року залишити без змін.

Постанова апеляційного суду набирає законної сили з дати її прийняття та може бути оскаржена в касаційному порядку до Верховного Суду протягом 30 днів з дня складання повного тексту судового рішення.

Повний текст судового рішення виготовлений 19 листопада 2025 року.

Головуючий: І.Г. Ступакова

Судді: А.І. Бітов

О.В. Лук`янчук