Справа № 160/16812/25
Суддя: Сластьон Анна Олегівна
Дата ухвалення: 2025-11-17 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД РІШЕННЯ ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
Дніпропетровський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Сластьон А.О. розглянув у порядку письмового провадження за правилами спрощеного провадження адміністративну справу за позовною заявою Керівника Криворізької південної окружної прокуратури Бурчика Юрія Віталійовича до Широківської селищної ради Криворізького району Дніпропетровської області про визнання бездіяльності протиправною та зобов`язання вчинити певні дії.
Суть спору: 09 червня 2025 року до Дніпропетровського окружного адміністративного суду надійшла позовна заява Керівника Криворізької південної окружної прокуратури Бурчика Юрія Віталійовича до Широківської селищної ради Криворізького району Дніпропетровської області, в якій позивач просить суд:
Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 12 червня 2025 року відкрито провадження в адміністративній справі за правилами спрощеного позовного провадження без проведення судового засідання.
26 червня 2025 року від Широківської селищної ради надійшов відзив на позовну заяву із запереченнями проти заявлених позовних вимог. Зокрема, відповідач вказав, що набуття права власності на безхазяйне майно має здійснюватися в добровільному порядку, в розумні строки, шляхом вільного волевиявлення відповідного суб`єкта - органу місцевого самоврядування, тоді як позовні вимоги керівника Криворізької південної окружної прокуратури зводиться до вимог щодо набуття відповідачем права власності на гідротехнічну споруду в примусовому порядку, в надзвичайно короткі строки, що є неприпустимим. Відповідач заперечує обставини того, що гідротехнічна споруда вкладається з греблі, водоскидної споруди та донного водовипуску. Зокрема, вказує, що за наслідком проведеного огляду в рамках кримінального провадження наявність донного водовипуску не зафіксовано самим позивачем. Також інших технічних елементів або складових гідротехнічної споруди не виявлено за наслідком візуального обстеження об`єкта постійно діючою комісією з виявлення, обстеження та взяття на облік безхазяйного нерухомого майна та майна відумерлої спадщини на території Широківської територіальної громади. Відповідач наголошує, що оформлення права комунальної власності на спірну гідротехнічну споруду можливе лише у разі передачі земельної ділянки державної власності, на якій вона знаходиться, у комунальну власність територіальної громади Широківської селищної ради. Оскільки право комунальної власності на земельну ділянку водного фонду, на якій розташована спірна гідротехнічна споруда, зареєстровано в Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно лише 22.01.2025, а припинення права на оренду земельної ділянки здійснено 04.03.2025, твердження позивача щодо допущення позивачем тривалої бездіяльності не відповідає дійсності. Відповідач звертає увагу, що позивачем не наведено належного підтвердження того, що спірна гідротехнічна споруда є нерухомим майном у розумінні Закону України «Про меліорацію земель», права на які підлягають державній реєстрації. З цих підстав просить відмовити у задоволенні позовних вимог.
01 липня 2025 року від позивача надійшла відповідь на відзив, в якій позивач зазначає, що існування спірного донного водовипуску підтверджується водогосподарським паспортом, який 21.10.2004 затверджено зазступником начальника Дніпропетровського обласного виробничого управління водного господарства Державного комітету України по водному господарству. Відсутність в Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно інформації про законного власника нерухомого майна створює передумови для зловживань щодо розпорядження зазначеним нерухомим майном, ризики безпідставного вибуття такого майна з власності територіальної громади, інтереси якої селищна рада має представляти, що може призвести до негативних наслідків та порушення прав громади. Доводи відповідача про вжиття всіх можливих заходів, спрямованих на набуття у комунальну власність у розумні строки як безхазяйної нерухомої речі спірної гідроспоруди спростовуються відповідями Широківської селищної ради на запити окружної прокуратури. Позивач також наводить нормативне обґрунтування підстав віднесення гідротехнічної споруди до нерухомого майна.
04 липня 2025 року від відповідача надійшли заперечення на відповідь на відзив, в яких відповідач вказує, що набуття права власності на безхазяйне майно є правом, а не обов`язком особи, строки для набуття такого права власності чинним законодавством не встановлені, і має здійснюватися в добровільному порядку, в розумні строки, шляхом вільного волевиявлення відповідного суб`єкта органу місцевого самоврядування, тоді як позовні вимоги керівника Криворізької південної окружної прокуратури зводиться до вимог щодо набуття Широківською селищною радою права власності на гідротехнічну споруду в примусовому порядку, в надзвичайно короткі строки, що є неприпустимим. На переконання відповідача, позивачем не доведено той факт, що гідротехнічна споруда складається з греблі, водоскидної споруди та донного водовипуску. Відповідач зазначає, що позивачем не досліджено питання, чи наділена спірна гідроспоруда ознаками об`єкта нерухомого майна, права на які підлягають державній реєстрації. Наведені позивачем у відповіді на відзив обґрунтування не простовують доводів відповідача, викладених у відзиві щодо розумності строків та неможливості в надкороткий час (три місяці) вчинення необхідних дій для прийняття у комунальну власність спірної гідроспоруди. Відповідачем наголошено, що позивачем не доведено протиправної бездіяльності Широківської селищної ради протягом тривалого часу.
Відповідно до частини 5 статті 262 Кодексу адміністративного судочинства України, суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами, за відсутності клопотання будь-якої зі сторін про інше. За клопотанням однієї із сторін або з власної ініціативи суду розгляд справи проводиться в судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін.
Учасники справи з клопотанням про розгляд справи у судовому засіданні до суду не звертались.
З урахуванням викладеного, розгляд справи судом здійснено у порядку письмового провадження за наявними у ній матеріалами та доказами.
Розглянувши подані документи і матеріали, всебічно і повно з`ясувавши усі фактичні обставини справи, на яких ґрунтується позов, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд, -
Згідно з протоколом огляду від 21.04.2025 встановлено, що вказаний водний об`єкт - ставок, (приблизні координати по центру об`єкту: 47.697237, 33.306444) заповнений водою. З західного боку ставку на відстані приблизно 1 кілометру від його краю розташовано селище Широке, Криворізького району Дніпропетровської області. Також в ході огляду встановлено, що на західному боці берегової лінії вказаного ставку розташовано об`єкт, котрий має ознаки гідротехнічної споруди, типу греблі. Вказана гребля має форму валу по західній та північній береговим лініям ставку. Оглядом встановлено, що вказана гребля має глиняну (земляну) основу та вкрита бетонними плитами.
Також в структурі вказаного об`єкту, що має ознаки гідротехнічної споруди є водоскидна споруда, яка має вигляд труби, діаметром до 1 метра. Візуальним оглядом встановлено, що вказана гребля може слугувати як захисна споруда від руйнівної дії води ставка по відношенню до селища Широке.
Згідно з листом Регіонального офісу водних ресурсів у Дніпропетровській області від 09.08.2023 на вказаний водний об`єкт - ставок, площею 13,5407 га, розроблено водогосподарський паспорт, який 21.10.2004 затверджено заступником начальника Дніпропетровського обласного виробничого управління водного господарство Державного комітету України по водному господарству.
Зі змісту водогосподарського паспорту встановлено, що на вказаному водному об`єкті розташовані наступні гідротехнічні споруди: - гребля: матеріал: суглинок, глина; довжина по гребню 490 м; ширина по гребню 10 м; максимальна висота 6,60 м; відмітка над рівнем моря за Балтійською системою висот 74,4 м.; - водоскидна споруда: матеріал - сталь; тип - трубчастий, діаметр - 900 мм; донний водовипуск: матеріал - сталь; тип - трубчастий; діаметр - 500 мм.
Водокористувачем, згідно до означеного водогосподарського паспорта, вказано фізичну особу ОСОБА_1 (на момент складання паспорта).
Також встановлено, що 13.03.2006 між Широківською районною державною адміністрацією Дніпропетровської області та фізичною особою - підприємцем ОСОБА_1 , на підставі розпорядження голови райдержадміністрації від 05.12.2005 №640-р-05 укладено договір оренди землі №159 (далі - Договір №159), на підставі якого ФОП ОСОБА_1 передані землі водного фонду, в тому числі зазначену вище земельну ділянку, яка знаходиться на території Широківської селищної ради.
Крім того, 13.03.2006 між Широківською районною державною адміністрацією Дніпропетровської області та фізичною особою - підприємцем ОСОБА_1 укладено договір оренди водних об`єктів загальнодержавного значення №1, згідно до якого останній передано в строкове платне користування на умовах оренди водні об`єкти загальнодержавного значення - ставки, в тому числі ставок зазначений вище.
На момент укладання означених договорів вищевказані землі водного фонду мали державну форму власності та були зареєстровані за Широківською районною державною адміністрацією.
До Державного реєстру речових прав 04.03.2025 внесено відомості щодо припинення права оренди земельної ділянки на підставі рішення від 20.02.2025 про розірвання договору оренди земельної ділянки №159 від 13.03.2006.
Криворізькою південною окружною прокуратурою з метою встановлення власника гідротехнічних споруд (греблі, донного водовипуску та водоскидної споруди), розташованих на водному об`єкті, що знаходиться в межах вищезазначеної земельної ділянки скеровано ряд запитів до відповідних органів.
З листа Регіонального офісу водних ресурсів у Дніпропетровській області №1032/03-25 від 07.05.2025 встановлено, що в межах вищеозначеного кадастрового номера обліковується русловий ставок з площею водного дзеркала 13, 5407 га, який утворений шляхом будівництва греблі, водоскидної споруди та донного водовипуску.
Не погоджуючись з вищевказаною бездіяльністю, позивач звернувся до суду з даним позовом.
Надаючи правову оцінку спірним правовідносинам, що склалися між сторонами, суд зазначає таке.
Систему та гарантії місцевого самоврядування в Україні, засади організації та діяльності, правового статусу і відповідальності органів та посадових осіб місцевого самоврядування визначає Закон України «Про місцеве самоврядування в Україні», частиною другою статті 2 якого визначено, що місцеве самоврядування здійснюється територіальними громадами сіл, селищ, міст як безпосередньо, так і через сільські, селищні, міські ради та їх виконавчі органи, а також через районні та обласні ради, які представляють спільні інтереси територіальних громад сіл, селищ, міст.
Стаття 25 цього Закону визначає загальну компетенцію сільських, селищних, міських рад, відповідно до якої сільські, селищні, міські ради правомочні розглядати і вирішувати питання, віднесені Конституцією України, цим та іншими законами до їх відання.
Згідно з частиною першою статті 60 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні» територіальним громадам сіл, селищ, міст, районів у містах належить право комунальної власності на рухоме і нерухоме майно, доходи місцевих бюджетів, інші кошти, землю, природні ресурси, підприємства, установи та організації, в тому числі банки, страхові товариства, а також пенсійні фонди, частку в майні підприємств, житловий фонд, нежитлові приміщення, заклади культури, освіти, спорту, охорони здоров`я, науки, соціального обслуговування та інше майно і майнові права, рухомі та нерухомі об`єкти, визначені відповідно до закону як об`єкти права комунальної власності, а також кошти, отримані від їх відчуження. Спадщина, визнана судом відумерлою, переходить у власність територіальної громади за місцем відкриття спадщини.
Згідно з частиною другою статті 60 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні» підставою для набуття права комунальної власності є передача майна територіальним громадам безоплатно державою, іншими суб`єктами права власності, а також майнових прав, створення, придбання майна органами місцевого самоврядування в порядку, встановленому законом.
Відповідно до частини п`ятої статті 60 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні» органи місцевого самоврядування від імені та в інтересах територіальних громад відповідно до закону здійснюють правомочності щодо володіння, користування та розпорядження об`єктами права комунальної власності, в тому числі виконують усі майнові операції, можуть передавати об`єкти права комунальної власності у постійне або тимчасове користування юридичним та фізичним особам, укладати договори в рамках державно-приватного партнерства, у тому числі концесійні договори, здавати їх в оренду, продавати і купувати, використовувати як заставу, вирішувати питання їхнього відчуження, визначати в угодах та договорах умови використання та фінансування об`єктів, що приватизуються та передаються у користування і оренду.
Відповідно до частини восьмої статті 60 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні» право комунальної власності територіальної громади захищається законом на рівних умовах з правами власності інших суб`єктів. Об`єкти права комунальної власності не можуть бути вилучені у територіальних громад і передані іншим суб`єктам права власності без згоди безпосередньо територіальної громади або відповідного рішення ради чи уповноваженого нею органу, за винятком випадків, передбачених законом.
Поняття безхазяйного майна визначене статтею 335 Цивільного кодексу України, відповідно до якої безхазяйною є річ, яка не має власника або власник якої невідомий.
Безхазяйні нерухомі речі беруться на облік органом, що здійснює державну реєстрацію прав на нерухоме майно, за заявою органу місцевого самоврядування, на території якого вони розміщені. Про взяття безхазяйної нерухомої речі на облік робиться оголошення у друкованих засобах масової інформації.
Після спливу одного року з дня взяття на облік безхазяйної нерухомої речі вона за заявою органу, уповноваженого управляти майном відповідної територіальної громади, може бути передана за рішенням суду у комунальну власність.
Так, Закон України «Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень» регулює відносини, що виникають у сфері державної реєстрації речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень, і спрямований на забезпечення визнання та захисту державою таких прав.
Статтею 2 зазначеного Закону встановлено, що державна реєстрація речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень (далі - державна реєстрація прав) - офіційне визнання і підтвердження державою фактів набуття, зміни або припинення речових прав на нерухоме майно, обтяжень таких прав шляхом внесення відповідних відомостей до Державного реєстру речових прав на нерухоме майно; Державний реєстр речових прав на нерухоме майно (далі - Державний реєстр прав) - єдина державна інформаційна система, що забезпечує обробку, збереження та надання відомостей про зареєстровані речові права на нерухоме майно та їх обтяження.
В розумінні пункту 3 частини першої статті 2 Закону України «Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень» орган місцевого самоврядування є заявником реєстрації речових прав у разі взяття на облік безхазяйного нерухомого майна.
Частиною чотирнадцятою статті 18 Закону України «Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень» передбачено, що взяття на облік безхазяйного нерухомого майна проводиться в порядку, визначеному Кабінетом Міністрів України.
Згідно з пунктами 82, 84, 85 Порядку державної реєстрації речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 25.12.2015 №1127, взяття на облік безхазяйного нерухомого майна здійснюється за заявою заявника шляхом звернення до суб`єкта державної реєстрації прав або нотаріуса в установленому для державної реєстрації прав порядку з урахуванням особливостей, визначених пунктами 83-88 цього Порядку. За результатом розгляду заяви державний реєстратор приймає рішення щодо взяття на облік безхазяйного нерухомого майна або рішення щодо відмови у взятті на такий облік. Державний реєстратор за результатом прийнятого рішення щодо взяття на облік безхазяйного нерухомого майна вносить до спеціального розділу Державного реєстру прав відповідні відомості.
З аналізу зазначених норм чинного законодавства слідує, що до відання сільських, селищних, міських рад віднесено у тому числі, реєстрація та взяття на облік безхазяйного майна, розташованого на території відповідної громади.
Так, законодавством визначена поетапна процедура передання у комунальну власність безхазяйного нерухомого майна, яка включає звернення до органу, що здійснює державну реєстрацію прав на нерухоме майно, з заявою про взяття на облік безхазяйної нерухомої речі, а після спливу одного року з дня взяття на облік безхазяйної нерухомої речі, звернення органу, уповноваженого управляти майном відповідної територіальної громади, до суду за переданням нерухомого майна за рішенням суду у комунальну власність.
Відповідно до абзаців 6, 7 ст. 1 Закону України «Про аквакультуру»: гідротехнічні споруди для цілей аквакультури - об`єкти нерухомого майна державної або комунальної власності або власник яких невідомий чи його неможливо встановити на підставі даних, документів та/або інформації з відповідних державних реєстрів (земляні греблі та дамби, водозабірні споруди, повеневі водоскиди, донні водовипуски, водопостачальні, скидні та рибозбірно-осушувальні канали, рибовловлювачі, камери облову, причали, водоскиди, бистротоки, перепади, перегороджувальні рибозахисні та інші споруди), що є інженерними спорудами, які призначені для управління водними ресурсами (підготовка, постачання, збереження, транспортування води та водовідведення), а також для запобігання шкідливій дії вод та розташовані на водних об`єктах, наданих у користування на умовах оренди для цілей аквакультури;- гідротехнічні споруди рибогосподарської технологічної водойми - об`єкти нерухомого майна державної власності (земляні греблі та дамби, водозабірні споруди, повеневі водоскиди, донні водовипуски, водопостачальні, скидні та рибозбірно осушувальні канали, рибовловлювачі, камери облову, причали, водоскиди, бистротоки, перепади, перегороджувальні рибозахисні та інші споруди), що є інженерними спорудами, які призначені для управління водними ресурсами (підготовка, постачання, збереження, транспортування води та водовідведення), а також для запобігання шкідливій дії вод.
Згідно з п.1.3 Правил безпеки при експлуатації каналів, трубопроводів, інших гідротехнічних споруд у водогосподарських системах, затверджених наказом Міністерства надзвичайних ситуацій України № 661 від 03.04.2012, гідротехнічна споруда - інженерна споруда, призначена для керування водним режимом, використовування водних ресурсів або для запобігання шкідливій дії вод.
В той же час, відсутність власника протягом тривалого часу унеможливлює керування водним режимом, використання водних ресурсів та проведення робіт для збереження земель водного фонду, з огляду на що порушується інтерес держави, який полягає в охороні та збереженні культурних пам`яток України.
За наведених обставин суд дійшов висновку, що відповідач діяв не на підставі, не в межах повноважень та не у спосіб, визначені чинним законодавством, чим допустив протиправну бездіяльність.
Жодних доказів зворотного відповідачем суду не надано, матеріали справи не містять та судом не здобуто.
Щодо доводів відповідача про недоведеність факту того, що гідротехнічна споруда складається з греблі, водоскидної споруди та донного водовипуску.
Зазначені доводи спростовуються відомостями водогосподарського паспорта від 21.10.2004, який затверджено заступником начальника Дніпропетровського обласного виробничого управління водного господарства Державного комітету України по водному господарству.
Зазначений доказ є належним в розумінні ст. 73 КАС України.
Також, суд вказує, що з огляду на визначення термінів «водоскидна споруда» та «донний водовипуск» в Закону України «Про аквакультуру» донний водовипуск - це частина водоскидної споруди, розташована в тілі греблі, яка дозволяє регулювати рівень води, скидати воду з водосховища та транспортувати аквакультуру.
Щодо тверджень відповідача про те, що ним не було допущено тривалої бездіяльності в частині здійснення заходів щодо взяття на облік гідротехнічної споруди як безхазяйного майна.
Так, відповідач вказує, що право комунальної власності на земельну ділянку водного фонду, на якій розташована спірна гідротехнічна споруда, зареєстровано в Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно лише 22.01.2025, а припинення права на оренду земельної ділянки здійснено 04.03.2025.
З цього приводу суд зазначає таке.
З матеріалів справи вбачається, що ще в 2021 році на виконання рішення Ради національної безпеки і оборони України від 15.04.2021 «Про заходи державної регіональної політики на підтримку децентралізації влади», введеного в дію Указом Президента України від 29.04.2021 №180/2021, за результатами проведення у 2021 році інвентаризації водних об`єктів, лісових ресурсів, об`єктів державної та комунальної власності, що знаходяться на території територіальних громад, при виявленні безхазяйних гідротехнічних споруд на водних об`єктах, орган місцевого самоврядування, на території якого знаходяться дані об`єкти, з метою впорядкування обліку комунального майна територіальної громади, мав прийняти рішення про взяття на облік безхазяйних гідротехнічних споруд на водних об`єктах.
Також, з матеріалів справи вбачається, що прокуратура надсилала в 2024 році запити до Широківської селищної ради з приводу взяття відповідачем гідроспоруди на облік як безхазяйного майна та її подальшої реєстрації.
Натомість, відповідач листами №168/12-25 від 31.01.2025, №550/12-25 від 02.04.2025, від 20.05.2025 №759/12-25 повідомив позивача про те, що селищною радою жодні заходи щодо взяття гідроспоруди на облік не вживалися та вживатися не будуть.
Натомість, звернення до Міністерства юстиції України з метою отримання роз`яснень щодо деражвної реєстрації прав на нерухоме майно та взяття на облік безхазяйної нерухомої речі (гідроспоруди) відповідач направив лише у червні 2025 року (лист від 09.06.2025 №842/12-37).
Отже, відповідач ще з 21.09.2023 не звернувся до органу, який здійснює державну реєстрацію прарв на нерухоме майно, із заявою про взяття на облік безхаззяйної нерухомої речі, що свідчить про те, що відповідачем протягом тривалого часу допущено протиправну бездіяльність.
Те, що право комунальної власності на земельну ділянку водного фонду, на якій розташована спірна гідротехнічна споруда, зареєстровано в Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно лише 22.01.2025, а припинення права на оренду земельної ділянки здійснено 04.03.2025, не свідчить про неможливість дотримання відповідачем розумності строків вжиття заходів в спірних правовідносинах, оскільки реєстрація прав комунальної власності на земельну ділянку водного фонду та припинення права оренди земельної ділянки залежали виключно від вжиття активних дій зі сторони відповідача.
З приводу того, чи належить гідротехнічна споруда до об`єктів нерухомого майна.
Визнання поняття гідротехнічної споруди наведено в Законі України «Про аквакультуру» та п. 1.9.18 Методики обстеження і паспортизації гідротехнічних споруд систем гідравлічного вилучення та складування промислових відходів, затвердженої наказом Держкоммістобудування №252 від 19.12.1995 (надалі - Методика).
З наведених у Законі України «Про аквакультуру» та Методиці визначень вбачається, що гідротехнічна споруда є нерухомим майном, а саме: спорудою для використання водних
споруди ресурсів, а також для боротьби з шкідливим впливом вод: греблі й дамби різного призначення та їхні конструктивні елементи; водоскиди, водоспуски, споруди водовідведення: тонелі, канали, труби, лотки; регуляційні споруди, накопичувачі промислових відходів, ставки, відкриті водозабори, гідромеханічне та механічне обладання, призначене для нормального функціонування споруд.
Згідно з ч. 1 ст. 5 Закону України №1952-ІV «Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень» споруди, а також їх окремі частини підлягають державній реєстрації за виключенням споруд, що є приналежністю до головної речі, або складовою частиною речі, що перелічені у ч.4 ст. 5 Закону України №1952-ІV.
Відтак, спірна гідротехнічна споруда належить до нерухомого майна, яке підлягає державній реєстрації.
Відповідно до частин першої та другої статті 77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу. В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.
Відповідач не довів правомірності своєї поведінки у спірних правовідносинах, в той час як доводи позивача відповідають обставинам справи та ґрунтуються на нормах закону.
За встановлених в ході розгляду справи обставин в їх сукупності, суд дійшов висновку, що позовні вимоги є обґрунтованими та підтверджені належними і допустимими доказами, а тому підлягають до часткового задоволення.
Враховуючи положення статті 139 КАС України, за відсутності витрат позивача суб`єкта владних повноважень, пов`язаних із залученням свідків та проведенням судових експертиз, у суду відсутні підстави для стягнення судових витрат.
Керуючись статтями 139, 241-246, 250 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -
Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті апеляційного провадження чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається до Третього апеляційного адміністративного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

У разі оголошення судом лише вступної та резолютивної частини рішення, або розгляду справи в порядку письмового провадження, апеляційна скарга подається протягом тридцяти днів з дня складення повного тексту рішення.

Суддя А.О. Сластьон