Справа № 160/23071/25
Суддя: Рябчук Олена Сергіївна
Дата ухвалення: 2025-11-17 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД РІШЕННЯ ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
Дніпропетровський окружний адміністративний суд у складі:
головуючого судді Рябчук О.С.
розглянувши в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін (у письмовому провадженні) адміністративну справу за адміністративним позовом Керівника Жовтоводської окружної прокуратури Дніпропетровської області в інтересах держави в особі Відділу освіти, культури, молоді та спорту Криничанської селищної ради до Криничанської селищної ради про визнання бездіяльності противною, зобов`язання вчинити певні дії, -
11.08.2025 року за допомогою підсистеми «Електронний суд» до Дніпропетровського окружного адміністративного суду надійшла позовна заява Керівника Жовтоводської окружної прокуратури Дніпропетровської області в інтересах держави в особі Відділу освіти, культури, молоді та спорту Криничанської селищної ради до Криничанської селищної ради, з вимогами:
В обґрунтування позовних вимог позивачем зазначено, що Наказом Міністерства культури та стратегічних комунікацій України від 06.11.2024 №786 курганний могильник (2 кургани) з обліковим номером 2862 включено до Державного реєстру нерухомих пам`яток України під охоронним номером 2862-Дп (курган, охоронний №2862/1-Дп; курган, охоронний №2862/2-Дп) за адресою: Дніпропетровська область, Кам`янський район, Криничанська селищна територіальна громада, с. Світлогірське, 1,4 км на захід від центру села, 1 км на північний захід від траси Дніпро Кривий Ріг (порядковий №683, №684 у Додатку до наказу Міністерства культури та стратегічних комунікацій України від 06.11.2024 №786). Оскільки курганний могильник (2 кургани) з охоронним номером 2862-Дп, розташований в межах села Світлогірське, тобто на території Криничанської селищної територіальної громади, тому саме Криничанська селищна рада є користувачем вказаної пам`ятки археології. Згідно з розробленим паспортом пам`ятки археології - могильника курганного, охоронний №2862-Дп, власником пам`ятки культурної спадщини є держава, користувачем вказаної пам`ятки є Криничанська селищна територіальна громада. Органом охорони культурної спадщини, повноваження якого поширюються на територію розміщення відповідного об`єкта, є Відділ освіти, культури, молоді та спорту Криничанської селищної ради. Відповідно до ст. 23 Закону України «Про охорону культурної спадщини» усі власники пам`яток, щойно виявлених об`єктів культурної спадщини чи їх частин або уповноважені ними органи (особи) незалежно від форм власності на ці об`єкти зобов`язані укласти з відповідним органом охорони культурної спадщини охоронний договір. Однак відповідачем, всупереч вимогам чинного законодавства не укладено охоронні договори пам`яток, що стало підставою для звернення до суду з цим позовом.
Відповідно до витягу з протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями зазначена справа розподілена судді О.С. Рябчук.
Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 12.08.2025 р. відкрито провадження в адміністративній справі та призначено справу до розгляду за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) учасників справи у письмовому провадженні.
Цією ж ухвалою відповідачу було надано строк для подання відзиву на позовну заяву протягом п`ятнадцяти днів з дня отримання копії цієї ухвали, разом із доказами, які підтверджують обставини, на яких ґрунтуються заперечення відповідача.
Листом Міністерства культури та стратегічних комунікацій України від 07.08.2025 року №06/13/7584-25 було надано відповідь на запит Криничанської селищної ради №03/12-1597/0/2-25 від 25.07.2025 року, якою повідомлено, що охоронні договори укладаються із користувачами/ власниками земельних ділянок та (за наявності) власником чи балансоутримувачем пам`ятки археології.
Підсумовуючи вищевикладене просять відмовити в задоволенні адміністративного позову.
27.08.2025 року Криничанською селищною радою було заявлено клопотання про здійснення розгляду справи в судовому засіданні з повідомленням сторін.
01.09.2025 року Відділом освіти, культури, молоді та спорту Криничанської селищної ради подано відповідь на відзив проти позову. Зазначають, що такої юридичної особи Відділ освіти, охорони здоров`я, культури та спорту Криничанської селищної ради, в інтересах якої прокурором подано позов, не існує. Зазначають, що позовна заява Кервіника Жовтоводської окружної прокуратури не наводить та не обґрунтовує порушення прав та законних інтересів позивача, що є самостійною підставою для відмови у задоволенні позову. Окрім наведеного погоджуються з викладеної у відзиві проти позову аргументацією відповідача.
01.09.2025 року Відділом освіти, культури, молоді та спорту Криничанської селищної ради подано клопотання про розгляд справи у судовому засіданні з повідомленням сторін.
02.09.2025 року Керівником Жовтоводської прокуратури Дніпропетровської області подано заяву про уточнення позовних вимог.
02.09.2025 року Керівником Жовтоводської прокуратури Дніпропетровської області подано відповідь на відзив проти позову, в якій прокурор наголошує, що Криничанська селищна рада є користувачем пам`ятки археології, а отже позовні вимоги вірно звернуто до вказаного відповідача. Окрім наведеного зазначають, що прокуратурою та Дніпропетровською обласною державною адміністрацією неодноразово надсилались листи до Криничанської селищної ради щодо необхідності укладення охоронного договору на пам`ятку археології місцевого значення. Однак відповідачем не було вжито жодних заходів для усунення цього порушення, що стало підставою для звернення до суду.
04.09.2025 року Криничанською селищною радою подано заперечення на відповідь на відзив Відділу освіти, культури, молоді та спорту Криничанської селищної ради. Так відповідач зазначає, що відділ фактично погоджується з позицією відповідача та зауважує щодо безпідставності позовних вимог.
08.09.2025 року Криничанською селищною радою подано заперечення на відповідь на відзив Жовтоводської окружної прокуратури Дніпропетровської області, в якій зазначає, що договір на пам`ятку археології чи її частину укладається із власником земельної ділянки на якій розташована пам`ятка археології, а у разі передачі земельної ділянки у користування, із її користувачем. Таку ж позицію висловлено в листі Міністерства культури та стратегічних комунікацій України від 07.08.2025 року №06/13/7584-25, тобто центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері охорони культурної спадщини. За наведених обставин вважає позовні вимоги необґрунтованими та просить відмовити в задоволенні позову.
Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 13 жовтня 2025 року прийнято уточнення позовних вимог Керівника Жовтоводської окружної прокуратури Дніпропетровської області та вимоги викладено в наступній редакції:
Відзиву проти уточненого адміністративного позову відповідачем не було надано.
Відповідно до ч.1 ст.257 Кодексу адміністративного судочинства України за правилами спрощеного позовного провадження розглядаються справи незначної складності.
За змістом приписів п.3 ч.6 ст.12 Кодексу адміністративного судочинства України для цілей цього Кодексу справами незначної складності, зокрема, є оскарження фізичними особами рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень щодо обчислення, призначення, перерахунку, здійснення, надання, одержання пенсійних виплат, соціальних виплат непрацездатним громадянам, виплат за загальнообов`язковим державним соціальним страхуванням, виплат та пільг дітям війни, інших соціальних виплат, доплат, соціальних послуг, допомоги, захисту, пільг.
Частиною 4 статті 243 Кодексу адміністративного України встановлено, що судове рішення, постановлене у письмовому провадженні, повинно бути складено у повному обсязі не пізніше закінчення встановлених цим Кодексом строків розгляду відповідної справи, заяви або клопотання.
Згідно з ч.5 ст.250 Кодексу адміністративного судочинства України датою ухвалення судового рішення в порядку письмового провадження є дата складення повного судового рішення.
Зважаючи на наведене та відповідно до вимог ст.ст. 257, 262 Кодексу адміністративного судочинства України, справу розглянуто за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи у письмовому провадженні.
Згідно з 8 ст. 262 Кодексу адміністративного судочинства України при розгляді справи за правилами спрощеного позовного провадження суд досліджує докази і письмові пояснення, викладені у заявах по суті справи.
Дослідивши матеріали справи, суд встановив такі обставини.
На території Криничанської селищної територіальної громади Кам`янського району Дніпропетровської області, с. Світлогірське за 1,4 км на захід від центру села, 1 км на північний захід від траси Дніпро-Кривий Ріг розташована пам`ятка археології місцевого значення - курганний могильник (2 кургани), охоронний номер 2862-Дп.
Наказом Міністерства культури та стратегічних комунікацій України від 06.11.2024 №786 курганний могильник (2 кургани) з обліковим номером 2862 включено до Державного реєстру нерухомих пам`яток України під охоронним номером 2862-Дп (курган, охоронний №2862/1-Дп; курган, охоронний №2862/2-Дп) за адресою: Дніпропетровська область, Кам`янський район, Криничанська селищна територіальна громада, с. Світлогірське, 1,4 км на захід від центру села, 1 км на північний захід від траси Дніпро Кривий Ріг (порядковий №683, №684 у Додатку до наказу Міністерства культури та стратегічних комунікацій України від 06.11.2024 №786).
Органом охорони культурної спадщини, повноваження якого поширюються на територію розміщення відповідного об`єкта, є Відділ освіти, культури, молоді та спорту Криничанської селищної ради. Відомості про охоронний договір відсутні. Вказане підтверджується також паспортами на кургани, що знаходяться у складі могильника курганного, охоронний №2862-Дп, а саме паспортами на курган, охоронний №2862/1-Дп, та курган, охоронний №2862/2- Дп, а також інформаційними довідками за результатами постійного моніторингу від 01.11.2024.
Управління культури, туризму, національностей і релігій Дніпропетровської обласної державної адміністрації наказом від 31.10.2024 №59 «Про делегування повноважень» делегувало повноваження по укладанню охоронних договорів на пам`ятки культурної спадщини, розташовані на території територіальних громад сіл, селищ, міст Дніпропетровської області, структурним підрозділам райдержадміністрацій та виконавчим органам селищних рад, до повноважень яких належить вирішення питань охорони культурної спадщини.
Жовтоводська окружна прокуратура зверталася до Криничанської селищної ради із запитами від 03.04.2024 №55/2- 371ВИХ-24, №55/2-567ВИХ-24 від 21.05.2024, від 25.10.2024 №55/2-1158ВИХ-24 та від 04.02.2025 №55/2-157ВИХ-25, в яких вказувала на порушення інтересів держави у сфері охорони культурної спадщини, а саме стосовно пам`ятки археології місцевого значення курганний могильник з охоронним номером 2862-Дп, та прохала селищну раду надати інформацію з приводу проведення постійного та періодичного моніторингів технічного стану вищевказаної пам`ятки археології, а також вжиття заходів, спрямованих на укладання охоронного договору на вказаний об`єкт культурної спадщини.
Листами від 18.04.2024 №03/11-999/0/2-24, від 05.06.2024 №03/11-1367/0/2-24 та від 13.02.2025 №03/12-417/0/2-25 Криничанською селищною радою відмовлено прокурору у наданні запитуваної інформації, а листом від 06.11.2024 №03/11-2535/0/2-24 надано відповідь про те, що на пам`ятку археології місцевого значення відсутні будь-які документи, які б підтверджували факт фіксації та визначення історичної, наукової, художньої або іншої культурної цінності цього об`єкту.
Вважаючи, що Криничанською селищною радою протиправно не укладено охоронні договори щодо культурної спадщини, чим допущено протиправну бездіяльність, позивач звернувся з цим позовом до суду.
Надаючи правову оцінку відносинам, що виникли між сторонами, суд виходить з наступного.
Відповідно до статті 19 Конституції України правовий порядок в Україні ґрунтується на засадах, відповідно до яких ніхто не може бути примушений робити те, що не передбачено законодавством. Органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.
Згідно із статтею 54 Конституції України культурна спадщина охороняється законом.
Держава забезпечує збереження історичних пам`яток та інших об`єктів, що становлять культурну цінність, вживає заходів для повернення в Україну культурних цінностей народу, які знаходяться за її межами.
У відповідності до статті 131-1 Конституції України в Україні діє прокуратура, яка здійснює представництво інтересів держави в суді у виключних випадках і в порядку, що визначені законом.
Правові, організаційні, соціальні та економічні відносини у сфері охорони культурної спадщини з метою її збереження, використання об`єктів культурної спадщини у суспільному житті, захисту традиційного характеру середовища в інтересах нинішнього і майбутніх поколінь регулює Закон України «Про охорону культурної спадщини» від 08.06.2000 №1805-ІІІ (далі - Закон №1805-ІІІ).
Об`єкти культурної спадщини, які знаходяться на території України, у межах її територіального моря та прилеглої зони, охороняються державою.
Охорона об`єктів культурної спадщини є одним із пріоритетних завдань органів державної влади та органів місцевого самоврядування.
Відповідно до абзацу 6 статті 1 Закону №1805-IIІ пам`ятка культурної спадщини - пам`ятка культурної спадщини (далі - пам`ятка) - об`єкт культурної спадщини, який занесено до Державного реєстру нерухомих пам`яток України, або об`єкт культурної спадщини, який взято на державний облік відповідно до законодавства, що діяло до набрання чинності цим Законом, до вирішення питання про включення (невключення) об`єкта культурної спадщини до Державного реєстру нерухомих пам`яток України.
14.01.2005 набув чинності Закон України від 16.12.2004 «Про внесення змін до Закону України «Про охорону культурної спадщини». Цей закон містить розділ II «Прикінцеві положення», пунктом 4 якого визначено, що об`єкти, включені до списків (переліків) пам`яток історії та культури республіканського чи місцевого значення відповідно до Закону Української РСР «Про охорону і використання пам`яток історії та культури», до вирішення питання про їх включення (не включення) до Реєстру вважаються пам`ятками відповідно національного чи місцевого значення.
Згідно з пунктом 17 частини першої статті 6 Закону №1805-III до повноважень органу виконавчої влади Автономної Республіки Крим, органів охорони культурної спадщини обласних, Київської та Севастопольської міських державних адміністрацій відповідно до їхньої компетенції належить: укладення охоронних договорів на пам`ятки.
Розпорядженням голови Криничанської селищної ради від 22.12.2022 №143-РС визначено відділ освіти, культури, молоді та спорту Криничанської селищної ради структурним підрозділом, до повноважень якого належить вирішення питань охорони культурної спадщини.
Разом з тим, управління культури, туризму, національностей і релігій Дніпропетровської обласної державної адміністрації наказом від 31.10.2024 №59 «Про делегування повноважень» делегувало повноваження по укладанню охоронних договорів на пам`ятки культурної спадщини, розташовані на території територіальних громад сіл, селищ, міст Дніпропетровської області, структурним підрозділам райдержадміністрацій та виконавчим органам селищних рад, до повноважень яких належить вирішення питань охорони культурної спадщини.
Новим розпорядженням голови Криничанської селищної ради від 09.04.2025 №56-РС «Про затвердження комісії з проведення постійного моніторингу пам`яток культурної спадщини місцевого значення (пам`яток історії, архітектури та археології) визначено відділ освіти культури, молоді та спорту Криничанської селищної ради органом, до повноважень якого належить вирішення питань охорони культурної спадщини.
Пунктом 4 вказаного вище розпорядження визнано таким, що втратило чинність розпорядження Криничанського селищного голови від 22.12.2022 №143-РС «Про затвердження комісії з питань постійного моніторингу збереження об`єктів культурної спадщини на території Криничанської селищної ради». Рішенням 51 сесії VIII скликання Криничанської селищної ради від 19 квітня 2024 року №13-51/VIII затверджено Положення про відділ освіти, культури, молоді та спорту Криничанської селищної ради в новій редакції.
Згідно з п. 1.1 Положення Відділ освіти, культури, молоді та спорту Криничанської селищної ради (далі відділ) є самостійним виконавчим органом Криничанської селищної ради, що утворюється селищною радою (код ЄДРПОУ - 04338380), є підзвітним та підконтрольним селищній раді, підпорядкований селищному голові та виконавчому комітету селищної ради, з питань здійснення делегованих повноважень підконтрольний відповідним органам виконавчої влади, підзвітний та підконтрольний Департаменту освіти і науки Дніпропетровської обласної державної адміністрації, Управлінню молоді та спорту та Управлінню культури, національностей і релігій Дніпропетровської обласної державної адміністрації, Міністерству освіти і науки України та Міністерству культури та інформаційної політики України.
Відділ є юридичною особою публічного права, має самостійний баланс, рахунки в органах Державної казначейської служби України, в установах банків, печатку із зображенням Державного Герба України та своїм найменуванням, власні бланки, кутовий штамп та штампи, передбачені діловодством (п. 1.6 Положення).
Відповідно до п. 2.1 Положення основними завданнями відділу в галузі культури є реалізація державної політики у сфері культури та мистецтва, туризму, охорони культурної спадщини.
Отже, з наведених норм вбачається, що належним суб`єктом владних повноважень, з яким Криничанська селищна рада як користувач пам`ятки археології зобов`язана укласти охоронний договір, є Відділ освіти, охорони здоров`я, культури та спорту Криничанської селищної ради.
Частиною першою статті 13 Закону №1805-ІІІ визначено, що об`єкти культурної спадщини незалежно від форм власності відповідно до їхньої археологічної, естетичної, етнологічної, історичної, мистецької, наукової чи художньої цінності підлягають реєстрації шляхом занесення до Державного реєстру нерухомих пам`яток України (далі - Реєстр) за категоріями національного та місцевого значення пам`ятки. Порядок визначення категорій пам`яток встановлюється Кабінетом Міністрів України. Із занесенням до Реєстру на об`єкт культурної спадщини, на всі його складові елементи, що становлять предмет його охорони, поширюється правовий статус пам`ятки.
Згідно з підпунктом «б» частини першої статті 14 Закону №1805-ІІІ занесення до Реєстру пам`ятки місцевого значення здійснюється рішенням центрального органу виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у сфері охорони культурної спадщини, за поданням відповідних органів охорони культурної спадщини або за поданням Українського товариства охорони пам`яток історії та культури, інших громадських організацій, до статутних завдань яких належать питання охорони культурної спадщини, протягом одного місяця з дня одержання подання.
Частиною другою вказаної статті закріплено, що об`єкт культурної спадщини до вирішення питання про його реєстрацію як пам`ятки вноситься до Переліку об`єктів культурної спадщини і набуває правового статусу щойно виявленого об`єкта культурної спадщини, про що відповідний орган охорони культурної спадщини в письмовій формі повідомляє власника цього об`єкта або уповноважений ним орган (особу).
Переліки об`єктів культурної спадщини затверджуються рішеннями відповідних органів охорони культурної спадщини.
Порядок обліку об`єктів культурної спадщини визначає центральний орган виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у сфері охорони культурної спадщини.
Таким чином, об`єкт архітектури включається до Переліку об`єкта культурної спадщини за умови, що він відповідає ознакам та вимогам до об`єкту культурної спадщини для включення об`єкту до Державного реєстру нерухомих пам`яток України.
Судом з матеріалів справи встановлено, що Наказом Міністерства культури та стратегічних комунікацій України від 06.11.2024 №786 курганний могильник (2 кургани) з обліковим номером 2862 включено до Державного реєстру нерухомих пам`яток України під охоронним номером 2862-Дп (курган, охоронний №2862/1-Дп; курган, охоронний №2862/2-Дп) за адресою: Дніпропетровська область, Кам`янський район, Криничанська селищна територіальна громада, с. Світлогірське, 1,4 км на захід від центру села, 1 км на північний захід від траси Дніпро Кривий Ріг (порядковий №683, №684 у Додатку до наказу Міністерства культури та стратегічних комунікацій України від 06.11.2024 №786).
Згідно з розробленим паспортом пам`ятки археології - могильника курганного, охоронний №2862-Дп, власником пам`ятки культурної спадщини є держава, користувачем вказаної пам`ятки є Криничанська селищна територіальна громада.
Відповідно до частин першої та четвертої статті 23 Закону №1805-III усі власники пам`яток, щойно виявлених об`єктів культурної спадщини чи їх частин або уповноважені ними органи (особи) незалежно від форм власності на ці об`єкти зобов`язані укласти з відповідним органом охорони культурної спадщини охоронний договір.
Відсутність охоронного договору не звільняє особу від обов`язків, що випливають із цього Закону.
Відповідно до частини третьої статті 23 Закону №1805III порядок укладання охоронних договорів та їхні типові форми затверджуються Кабінетом Міністрів України.
Кабінет Міністрів України постановою від 28.12.2001 №1768 затвердив Порядок укладення охоронних договорів на пам`ятки культурної спадщини (далі - Порядок №1768).
Згідно з пунктами 1, 2 Порядку №1768 охоронний договір встановлює режим використання пам`ятки культурної спадщини (далі пам`ятка) чи її частини, у тому числі території, на якій вона розташована.
Власник пам`ятки чи її частини або уповноважений ним орган (особа) зобов`язаний не пізніше ніж через один місяць з моменту отримання пам`ятки чи її частини у власність або у користування укласти охоронний договір з відповідним органом охорони культурної спадщини.
Пунктом 5 Порядку №1768 встановлено, що в охоронному договорі, складеному за зразком згідно з додатком, зазначаються особливості режиму використання пам`ятки, види і терміни виконання реставраційних, консерваційних, ремонтних робіт, робіт з упорядження її території, інших пам`яткоохоронних заходів, необхідність яких визначається відповідним органом охорони культурної спадщини.
Відповідно до пункту 6 Порядку №1768 до охоронного договору додаються: акт технічного стану пам`ятки (форма якого затверджується центральним органом виконавчої влади у сфері охорони культурної спадщини) на момент укладення охоронного договору. Для ансамблів (комплексів) складається окремий акт на кожний їх об`єкт. Акт технічного стану поновлюється не рідше ніж раз на 5 років. Якщо стан пам`ятки значно змінився (після проведення ремонтних, реставраційних та інших робіт чи внаслідок дії чинників, що призвели до руйнування або пошкодження), - у п`ятиденний термін після його зміни; 2) опис культурних цінностей і предметів, які належать до пам`ятки, знаходяться на її території чи пов`язані з нею і становлять історичну, наукову, художню цінність, з визначенням місця і умов зберігання та використання; 3) план поверхів пам`яток-будівель і споруд (у масштабі 1:100); 4) план інженерних комунікацій та зовнішніх мереж (за наявності); 5) генеральний план земельної ділянки, на якій розташована пам`ятка (у масштабі 1:50, 1:100, 1:500, 1:1000 або 1:2000); 6) паспорт пам`ятки.
Системний аналіз наведених норм Закону №1805III та Порядку №1768 дає підстави стверджувати, що укладання охоронного договору відбувається замість видання індивідуального акта органу охорони культурної спадщини, яким на власника покладається зобов`язання щодо забезпечення збереження пам`ятки, щойно виявленого об`єкта культурної спадщини чи її (його) частини. Укладання охоронних договорів спрямоване на реалізацію державної політики у сфері охорони культурної спадщини. Такими договорами не вирішується питання власності на об`єкт культурної спадщини, а лише встановлюється режим використання пам`яток та відповідальність за порушення такого режиму.
Верховний Суд у постанові від 23.12.2019 у справі №806/1536/18 сформулював висновок про те, що укладений на підставі статті 23 Закону №1805-III охоронний договір є адміністративним договором.
Вказані правові висновки Верховного Суду враховані судом при розгляді цієї спраи в силу приписів частини п`ятої статті 242 КАС України..
Матеріали справи не містять звернень Криничанської селищної ради до Відділу освіти, культури, молоді та спорту Криничанської селищної ради щодо укладення охоронного договору.
Жодних доказів на вчинення відповідачем дій, спрямованих на виконання вимог статті 23 Закону №1805-III після отримання листів Жовтоводської окружної прокуратури Дніпропетровської області від 03.04.2024 №55/2- 371ВИХ-24, №55/2-567ВИХ-24 від 21.05.2024, від 25.10.2024 №55/2-1158ВИХ-24 та від 04.02.2025 №55/2-157ВИХ-25 відповідачем не надано, а судом не здобуто.
З огляду на викладене, відповідач, всупереч вимог Закону №1805-ІІІ та Порядку №1768, з моменту набуття права власності на об`єкт культурної спадщини і дотепер не виконав свого обов`язку з укладення охоронного договору на вказану пам`ятку архітектури з органом охорони культурної спадщини.
Відповідно до вимог частини 2 статті 77 КАС України в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача, якщо він заперечує проти адміністративного позову.
Оцінюючи зібрані по справі докази в їх сукупності, суд дійшов висновку, що відповідачем як користувачем архітектурної пам`ятки - Могильник курганний, охоронний №2862-Дп, та двох курганів у його складі: Курган, охоронний №2862/1-Дп, Курган, охоронний №2862/2-Дп., який є пам`яткою археології місцевого значення, не виконано передбачений статтею 23 Закону №1805-ІІІ обов`язок щодо укладення охоронного договору, тому позов є обґрунтованим та підлягає задоволенню.
Згідно до ч. 1 ст. 72 Кодексу адміністративного судочинства України доказами в адміністративному судочинстві є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.
Відповідно до ч. ч. 1, 4 ст. 73 Кодексу адміністративного судочинства України належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Суд не бере до розгляду докази, які не стосуються предмета доказування.
Згідно до ст. 76 Кодексу адміністративного судочинства України достатніми є докази, які у своїй сукупності дають змогу дійти висновку про наявність або відсутність обставин справи, які входять до предмета доказування.
Питання про достатність доказів для встановлення обставин, що мають значення для справи, суд вирішує відповідно до свого внутрішнього переконання.
Відповідно до ч. ч. 1, 2 ст. 77 Кодексу адміністративного судочинства України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.
В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.
У таких справах суб`єкт владних повноважень не може посилатися на докази, які не були покладені в основу оскаржуваного рішення, за винятком випадків, коли він доведе, що ним було вжито всіх можливих заходів для їх отримання до прийняття оскаржуваного рішення, але вони не були отримані з незалежних від нього причин.
Згідно до п. п. 1, 3 ч. 2 ст. 2 Кодексу адміністративного судочинства України у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України; обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії).
З урахуванням викладеного, суд приходить до висновку, що позовні вимоги Керівника Жовтоводської окружної прокуратури Дніпропетровської області в інтересах держави в особі Відділу освіти, культури, молоді та спорту Криничанської селищної ради до Криничанської селищної ради про визнання бездіяльності противною, зобов`язання вчинити певні дії є обгрунтованими та підлягають задовленню.
Підстави для розподілу судових витрат відсутні.
Керуючись ст.ст. 9, 72-77, 242-246, 250, 255, 262, 293, 295 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -
Адміністративний позов Керівника Жовтоводської окружної прокуратури Дніпропетровської області в інтересах держави в особі Відділу освіти, культури, молоді та спорту Криничанської селищної ради до Криничанської селищної ради про визнання бездіяльності противною, зобов`язання вчинити певні дії задовольнити в повному обсязі.
Рішення суду набирає законної сили відповідно до вимог статті 255 Кодексу адміністративного судочинства України та може бути оскаржене в строки, передбачені статтею 295 Кодексу адміністративного судочинства України.

Суддя О.С. Рябчук