Справа № 420/32579/24
Суддя: Дубровна В.А.
Дата ухвалення: 2025-11-17 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

17 листопада 2025 року м. Одеса

Одеський окружний адміністративний суд у складі головуючої судді Дубровної В.А., розглянувши в порядку письмового провадження за правилами спрощеного позовного провадження адміністративну справу за позовною заявою позовною заявою ОСОБА_1 до Головного управління Пенсійного фонду України в Одеській області про визнання протиправними дій та зобов`язання вчинити певні дії,

встановив:

І. Зміст позовних вимог.

До суду звернулась ОСОБА_1 (далі позивач, ОСОБА_1 ) із позовною заявою до Головного управління Пенсійного фонду України в Одеській області (далі відповідач, ГУ ПФУ в Одеській області), в якій просить:

- визнати протиправною відмову Головного управління Пенсійного фонду України в Одеській області, викладену у листі від 25 вересня 2024 № 26585-24033/К-02/8-1500/24, у здійсненні перерахунку пенсії ОСОБА_1 , з 01 грудня 2019 року на підставі нової довідки про розмір грошового забезпечення ОСОБА_2 №31/30/18-88-2024 від 05.08.2024 року, виданої Головним сервісним центром МВС Регіональний сервісний центр ГСЦ в Одеській, Миколаївській та Херсонській областях (філія ГСЦ МВС) (РСЦ ГСЦ МВС в Одеській, Миколаївській та Херсонській областях);

- зобов?язати Головне управління Пенсійного фонду України в Одеській області, здійснити перерахунок та виплату пенсії ОСОБА_1 , починаючи з 01.12.2019, на підставі нової довідки про розмір грошового забезпечення ОСОБА_2 №31/30/18-88-2024 від 05.08.2024 року, виданої Головним сервісним центром МВС Регіональний сервісний центр ГСЦ в Одеській, Миколаївській та Херсонській областях (філія ГСЦ МВС) (РСЦ ГСЦ МВС в Одеській, Миколаївській та Херсонській областях).

II. Позиція сторін.

На обґрунтування вказаних позовних вимог позивач зазначає, що відповідно до статті 36 Закону України № 2262-ХІІ від 09.04.1992 р. отримує пенсію в разі втрати годувальника ОСОБА_2 у розмірі 30 % грошового забезпечення. Оскільки Головним сервісним центром МВС Регіональний сервісний центр ГСЦ в Одеській, Миколаївській та Херсонській областях (філія ГСЦ МВС) була складена довідка від 05.08.2024 № 31/30/18-88-2024 про розмір грошового забезпечення ОСОБА_2 для перерахунку пенсії ОСОБА_1 в разі втрати годувальника, позивач звернулась до відповідача із заявою про перерахунок та виплату пенсії в разі втрати годувальника на підставі даної довідки. Однак листом від 25 вересня 2024року № 26585-24033/К-02/8-1500/24 відповідач відмовив у здійсненні такого перерахунку, посилаючись на те, що для проведення перерахунку пенсії на основі довідки про розмір грошового забезпечення від 05 серпня 2024 року підстав не має. Вважаючи вказану відмову протиправною бездіяльністю відповідача, позивач звернувся до суду з даним позовом.

07.11.2024 р. відповідач надав відзив на позов, яким заперечує проти його задоволення, вказуючи, що на виконання Постанови № 103 Головним управлінням проведено перерахунок пенсії Позивачу на підставі довідки про розмір грошового забезпечення за відповідною посадою з урахуванням посадового окладу у розмірі, окладу за військовим (спеціальним) званням та надбавки за вислугу років. Відтак, отримана Головним управлінням від Головного сервісного центру МВС Регіональний сервісний центр ГСЦ в Одеській, Миколаївській та Херсонській областях довідка від 05.08.2024 №31/30/18-88-2024 про розмір грошового забезпечення Позивача видана з порушенням вимог Порядку № 45 , тому відсутні законні підстави для здійснення перерахунку пенсії за повторно наданою довідкою про розмір грошового забезпечення з 01.12.2019. Відповідач також вважає, що позивачем пропущений строк звернення до суду, оскільки позивач звернувся до суду в 2024 році, а позовні вимоги стосуються перерахунку, починаючи з 01.04.2019 р.

III. Процесуальні дії у справі

Ухвалою суду від 24.10.2024 року відкрито провадження у справі за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи (у письмовому провадженні) відповідно до ч. 5 ст. 262 КАС України, якою передбачено, що суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами, за відсутності клопотання будь-якої зі сторін про інше. Цією ухвалою зобов`язано ГУ ПФУ в Одеській області разом з відзивом на позов надати суду належним чином засвідчені копії матеріалів пенсійної справи позивача.

Враховуючи, що від сторін не надходило клопотань про розгляд справи в судовому засіданні, суд розглядає дану справу за правилами спрощеного позовного провадження в порядку письмового провадження за наявними у справі матеріалами.

IV. Обставини, встановлені судом, та зміст спірних правовідносин, з посиланням на докази, на підставі яких встановлені відповідні обставини.

ОСОБА_1 перебуває на пенсійному обліку ГУ ПФУ та відповідно до статті 36 Закону України № 2262-ХІІ від 09.04.1992 р. отримує пенсію в разі втрати годувальника ОСОБА_2 у розмірі 30 % його грошового забезпечення.

05.08.2024 року Головним сервісним центром МВС Регіональний сервісний центр ГСЦ в Одеській, Миколаївській та Херсонській областях (філія ГСЦ МВС) (РСЦ ГСЦ МВС в Одеській, Миколаївській та Херсонській областях) видано ОСОБА_2 / ОСОБА_1 довідку № 31/30/18-88- 2024 про розмір грошового забезпечення ОСОБА_2 за листопад 2019 року згідно з постановою КМУ від 11.11.2015 № 988 "Про грошове забезпечення поліцейських Національної поліції» за прирівняною посадою поліцейського старший інспектор Управління, відділи ( відділення) поліції. Примітка: довідка складена з урахуванням рішення Окружного адміністративного суду міста Києва від 14.05.2019 у справі №826/12704/18, постанови ВП ВСУ від 24.06.2020 р. у справі № 160/8324/19. (а.с. 11).

21.08.2024 р. ОСОБА_1 звернулась до ГУ ПФУ із заявою здійснити перерахунок її пенсії в разі втрати годувальника на підставі вказаної оновленої довідки від 05.08.2024 № 31/30/18-88- 2024. ( а.с. 10)

25.09.2024 року ГУ ПФУ листом № 26585-24033/К-02/8-1500/24 повідомило позивачку про відсутність правових підстав для проведення перерахунку пенсії позивачу на підставі довідки розмір грошового забезпечення від 05.08.2024 № 31/30/18-88- 2024 р., оскільки після визнання рішенням Окружного адміністративно суду міста Києва від 12.12.2018 по справі № 826/3858/18, яке набрало законної сили 05.03.2019, про визнання протиправним та нечинним пункту 3 постанови № 103, інших рішень Уряду про умови і порядок проведення перерахунку пенсій не приймалося. (а.с. 12).

Вважаючи вказану відмову ГУ ПФУ в Одеській області протиправною, позивачка звернулась до суду з даною позовною заявою.

V. Норми права, які застосував суд.

Частиною другою статті 19 Конституції України встановлено, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Спеціальним законом, який регулює правовідносини у сфері пенсійного забезпечення громадян України із числа осіб, які перебували на військовій службі є Закон України "Про пенсійне забезпечення осіб, звільнених з військової служби, та деяких інших осіб" від 09 квітня 1992 року № 2262-XII, в редакції, чинній на момент виникнення спірних правовідносин (далі - Закон № 2262-XII), який передбачає, зокрема, що:

- члени сімей військовослужбовців, осіб, які мають право на пенсію за цим Законом, які загинули чи померли або пропали безвісти, мають право на пенсію в разі втрати годувальника. ( частина 3 статі 1 Закону № 2262-XII).

- пенсії в разі втрати годувальника сім`ям військовослужбовців, осіб, які мають право на пенсію за цим Законом призначаються, якщо годувальник помер у період проходження служби або не пізніше 3 місяців після звільнення зі служби чи пізніше цього строку, але внаслідок поранення, контузії, каліцтва або захворювання, одержаних у період проходження служби, а сім`ям пенсіонерів з числа цих військовослужбовців, осіб, які мають право на пенсію за цим Законом - якщо годувальник помер у період одержання пенсії або не пізніше 5 років після припинення її виплати. При цьому сім`ї військовослужбовців, які пропали безвісти в період бойових дій, прирівнюються до сімей загиблих на фронті. ( стаття 29 Закону № 2262-XII).

- право на пенсію в разі втрати годувальника мають непрацездатні члени сімей загиблих, померлих або таких, що пропали безвісти військовослужбовців, осіб, які мають право на пенсію за цим Законом, які перебували на їх утриманні (стаття 31). Незалежно від перебування на утриманні годувальника пенсія призначається: непрацездатним дітям; непрацездатним батькам і дружині (чоловікові), якщо вони після смерті годувальника втратили джерело засобів до існування, а також непрацездатним батькам і дружині (чоловікові) військовослужбовців, осіб, які мають право на пенсію за цим Законом, які загинули чи померли або пропали безвісти в період проходження служби або пізніше внаслідок поранення, контузії, каліцтва чи захворювання, що мали місце під час служби. ( частини 1 та 2 статті 30 Закону № 2262-XII).

- пенсії в разі втрати годувальника призначаються в таких розмірах: сім`ям військовослужбовців, осіб, які мають право на пенсію за цим Законом, які померли внаслідок каліцтва, одержаного в результаті нещасного випадку, не пов`язаного з виконанням обов`язків військової служби (службових обов`язків), або внаслідок захворювання, пов`язаного з проходженням служби, - 30 процентів заробітку годувальника на кожного непрацездатного члена сім`ї. ( пункт "б" статті 36 Закону № 2262-XII).

- пенсія в разі втрати годувальника встановлюється на весь період, протягом якого член сім`ї померлого вважається непрацездатним (стаття 30), а членам сім`ї, які досягли пенсійного віку, встановленого статтею 26 Закону України "Про загальнообов`язкове державне пенсійне страхування", - довічно. Зміна розміру пенсії, якщо у складі сім`ї, якій було призначено пенсію у разі втрати годувальника, станеться зміна, внаслідок якої окремі члени сім`ї або сім`я в цілому втратять право на пенсію, перерахунок пенсії або припинення її виплати провадиться з першого числа місяця, що йде за тим місяцем, у якому сталася зміна. ( стаття 40 Закону № 2262-XII).

- пенсія в разі втрати годувальника призначається кожному непрацездатному члену сім`ї, який має право на таку пенсію. ( стаття 41 Закону № 2262-XII).

- пенсії особам офіцерського складу, прапорщикам і мічманам, військовослужбовцям надстрокової служби та військової служби за контрактом, особам, які мають право на пенсію за цим Законом, та членам їх сімей обчислюються з розміру грошового забезпечення, враховуючи відповідні оклади за посадою, військовим (спеціальним) званням, процентну надбавку за вислугу років, щомісячні додаткові види грошового забезпечення (надбавки, доплати, підвищення) та премії в розмірах, установлених законодавством, з якого було сплачено єдиний внесок на загальнообов`язкове державне соціальне страхування, а до 1 січня 2011 року - страхові внески на загальнообов`язкове державне пенсійне страхування, у порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України (частина 3 статті 43 Закону № 2262-XII).

- перерахунок раніше призначених пенсій військовослужбовцям, особам, які мають право на пенсію за цим Законом та членам їх сімей у зв`язку із введенням в дію цього Закону провадиться за документами, що є у пенсійній справі, а також додатковими документами, поданими пенсіонерами на час перерахунку (частина 1 статті 63 Закону № 2262-XII).

Правові засади організації та діяльності Національної поліції України, статус поліцейських, а також порядок проходження служби в Національній поліції України визначає Закону України Про Національну поліцію від 2 липня 2015 року №580-VIII ( далі Закон №580-VIII), який передбачає, зокрема,

- пенсійне забезпечення поліцейських та виплата одноразової грошової допомоги після звільнення їх зі служби в поліції здійснюються в порядку та на умовах, визначених Законом України Про пенсійне забезпечення осіб, звільнених з військової служби, та деяких інших осіб. ( стаття 102 цього Закону);

- за колишніми працівниками міліції, у тому числі пенсіонерами, а також членами їхніх сімей, іншими особами зберігаються пільги, компенсації і гарантії, передбачені цим Законом для колишніх поліцейських, членів їхніх сімей, інших осіб ( абзац другий пункту 15 розділу XI Прикінцеві та перехідні положення в редакції Закону № 900-VIII від 23.12.2015).

11 листопада 2015 року Кабінет Міністрів України прийняв постанову № 988 "Про грошове забезпечення поліцейських Національної поліції" ( далі Постанова КМ України № 988), пунктом 2 якої установлено, що грошове забезпечення поліцейських складається з посадового окладу, окладу за спеціальним званням, щомісячних додаткових видів грошового забезпечення (підвищення посадового окладу, надбавки, доплати, які мають постійний характер), премії та одноразових додаткових видів грошового забезпечення.

Постановою Кабінету Міністрів України від 13 лютого 2008 року № 45 затверджено Порядок проведення перерахунку пенсій, призначених відповідно до Закону України "Про пенсійне забезпечення осіб, звільнених з військової служби, та деяких інших осіб та внесення змін до постанови Кабінету Міністрів України від 17.07.92 № 393", яка набрала чинності 20 лютого 2008 року, (далі - Порядок № 45), яким визначено, що

- пенсії, призначені відповідно до Закону №2262-XII, у зв`язку з підвищенням грошового забезпечення відповідних категорій військовослужбовців, осіб, які мають право на пенсію згідно із Законом №2262- XII, перераховуються на умовах та в розмірах, передбачених Кабінетом Міністрів України ( пункт 1 Порядку № 45, в редакції Постанови КМ № 103 від 21.02.2018).

- перерахунок пенсії здійснюється на момент виникнення такого права і проводиться у строки, передбачені частинами другою і третьою статті 51 Закону. Якщо внаслідок перерахунку розмір зменшується, пенсія виплачується в раніше встановленому розмірі. ( пункт 4 Порядку № 45 із змінами, внесеними згідно з Постановою КМ № 847 від 28.10.2015);

- під час перерахунку пенсій використовуються такі види грошового забезпечення, як посадовий оклад, оклад за військовим (спеціальним) званням та відсоткова надбавка за вислугу років на момент виникнення права на перерахунок пенсії за відповідною або аналогічною посадою та військовим (спеціальним) званням. Особам начальницького і рядового складу органів внутрішніх справ (міліції) перерахунок пенсії з 1 січня 2016 р. проводиться з розміру грошового забезпечення за прирівняною посадою поліцейського, враховуючи оклади за посадою, спеціальним званням, відсоткову надбавку за вислугу років, щомісячні додаткові види грошового забезпечення (надбавки, доплати, підвищення) та премії в розмірах, установлених законодавством, з якого було сплачено єдиний внесок на загальнообов`язкове державне соціальне страхування, за січень 2016 р. відповідно до постанови Кабінету Міністрів України від 11 листопада 2015 р. № 988 Про грошове забезпечення поліцейських Національної поліції (Офіційний вісник України, 2015 р., № 96, ст. 3281). Розмір премії визначається у середніх розмірах, що фактично виплачені за відповідною посадою (посадами) поліцейського за січень 2016 року. Подальші перерахунки здійснюються з урахуванням складових грошового забезпечення, передбачених абзацом першим цього пункту. ( абзаци 1 -2 пункту 5 Порядку № 45).

Додатком № 3 до Порядку № 45 в редакції в редакції Постанови КМ № 103 від 21.02.2018 визначено форму довідки про розмір грошового забезпечення, що враховується для перерахунку пенсій для осіб начальницького і рядового складу органів внутрішніх справ (міліції), зокрема, грошове забезпечення передбачає: посадовий оклад, підвищення посадового окладу, надбавка за стаж служби, надбавка за службу в умовах режимних обмежень, надбавка за почесне звання заслужений чи народний, доплата за науковий ступінь кандидата або доктора наук чи вчене звання, інші надбавки, які мають постійний характер та визначені постановою Кабінету Міністрів України від 11 листопада 2015 року № 988 Про грошове забезпечення поліцейських Національної поліції, премія.

VI. Оцінка суду

З огляду на вищевказані приписи чинного законодавства, органи Пенсійного фонду наділені повноваженнями щодо проведення перерахунку раніше призначених пенсій, в порядку, установленому статтею 63 Закону № 2262-ХІІ.

При цьому, підставою для вчинення дій, спрямованих на перерахунок раніше призначених пенсій, може бути як відповідна заява пенсіонера та додані до неї документи, так і рішення, прийняте Кабінетом Міністрів України.

Аналогічний правовий висновок викладений у постановах Верховного Суду від 10.10.2019 у справі №553/3619/16-а, від 15.07.2020 у справі №520/3360/19 та від 03.09.2020 у справі 553/3619/16-а.

Водночас вищеописані норми права свідчать про те, що до моменту отримання належної довідки від державного органу, з якого особа була звільнена зі служби, якщо інше не передбачено цим Порядком, у пенсійного органу не виникає обов`язку з перерахунку пенсії позивача.

Спірність питання у даній справі полягає у правомірності відмови відповідача здійснити позивачці перерахунок пенсії в разі втрати годувальника на підставі довідки про розмір грошового забезпечення для здійснення обчислення та перерахунку пенсії за нормами, чинними станом на 05.03.2019 р., виданої державним органом, з якого був звільнений годувальник ОСОБА_2 .

При цьому, суд зауважує, що ухвалою від 24.10.2024 р. суд зобов`язував ГУ ПФУ в Одеській області разом з відзивом на позов надати суду належним чином засвідчені копії матеріалів пенсійної справи позивача.

Проте, на теперішній час дана ухвала суду відповідачем не виконана, у зв`язку з чим суд розглядає справу за наявними в ній доказами ( ч. 9 ст. 80 КАС України).

Як вбачається з матеріалів справи, чоловік позивачки - ОСОБА_2 був пенсіонером МВС, якому за життя було призначено пенсію Закону України "Про пенсійне забезпечення осіб, звільнених з військової служби, та деяких інших осіб".

Після смерті ОСОБА_2 , його дружині ОСОБА_1 , призначено пенсію у разі втрати годувальника на підставі Закону України "Про пенсійне забезпечення осіб, звільнених з військової служби, та деяких інших осіб" у розмірі 30 % грошового забезпечення померлого годувальника.

В оскаржуваній відмові, ГУ ПФУ в Одеській області покликається на відсутність правових підстав у перерахунку пенсії позивача на підставі довідки Головного сервісного центру МВС Регіональний сервісний центр ГСЦ в Одеській, Миколаївській та Херсонській областях (філія ГСЦ МВС) від 05.08.2024 № 31/30/18-88- 2024 про розмір грошового забезпечення ОСОБА_2 за листопад 2019 р., обґрунтовуючи не прийняттям Кабінетом Міністрів України інших постанов про умови і розмір проведення перерахунку пенсій після набрання 05.03.2019 року законної сили рішенням Окружного адміністративного суду міста Києва від 12.12.2018 року у справі № 826/3858/18, яким було визнано протиправними та нечинними, зокрема пункт 3 Постанови КМУ № 103.

Щодо вказаних доводів пенсійного органу, то суд вказує про таке.

Вирішуючи спірність вказаного питання, суд враховує наступне.

Так, рішенням Окружного адміністративного суду міста Києва від 12.12.2018 року у справі №826/3858/18, залишеним без змін постановою Шостого апеляційного адміністративного суду від 05.03.2019 року та постановою Верховного Суду у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду від 12.11.2019 року, визнано протиправними та нечинними, зокрема,

- зміни внесені постановою Кабінету Міністрів України № 103 до п. 5 Порядку проведення перерахунку пенсій, призначених відповідно до Закону №2262- XII, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 13.02.2008 року №45, який викладено в наступній редакції: "Під час перерахунку пенсій використовуються такі види грошового забезпечення, як посадовий оклад, оклад за військовим (спеціальним) званням та відсоткова надбавка за вислугу років на момент виникнення права на перерахунок пенсії за відповідною або аналогічною посадою та військовим (спеціальним) званням";

- зміни внесені постановою Кабінету Міністрів України №103 до додатку 2 до Порядку проведення перерахунку пенсій, призначених відповідно до ЗУ "Про пенсійне забезпечення осіб, звільнених з військової служби, та деяких інших осіб", який викладено в новій редакції, в якій довідка про розмір грошового забезпечення, що враховується для перерахунку пенсій, не містить такі складові грошового забезпечення, як щомісячні додаткові види грошового забезпечення (надбавки, доплати, підвищення) та премії.

Після скасування 05 березня 2019 року змін до пункту 5 Порядку № 45 і додатку 2 Порядку № 45 був чинним пункт 3 Постанови № 103, який безпосередньо стосувався перерахунку пенсій особам начальницького і рядового складу органів внутрішніх справ (міліції) та містив вказівку здійснити перерахунок пенсій з розміру грошового забезпечення поліцейського, враховуючи основні та щомісячні додаткові види грошового забезпечення та премії в розмірах, установлених законодавством, премії за січень 2016 року відповідно до Постанови № 988, а також пункт 6 Постанови № 103, яким внесено зміни до Порядку № 45, зокрема, доповнено цей Порядок додатком 3, який встановлював форму довідки про розмір грошового забезпечення, що враховується для перерахунку пенсій для осіб начальницького і рядового складу органів внутрішніх справ (міліції).

Рішенням Окружного адміністративного суду міста Києва від 14 травня 2019 року по справі № 826/12704/18, залишеним без змін постановою Шостого апеляційного адміністративного суду від 19 листопада 2019 року, визнано протиправним та скасовано пункт 3 Постанови № 103, який стосується перерахунку пенсій особам начальницького і рядового складу органів внутрішніх справ (міліції).

Таким чином, з 19 листопада 2019 року з дня набрання законної сили судовим рішенням по справі № 826/12704/18 пункт 3 Постанови № 103, який обмежував склад та розмір грошового забезпечення осіб начальницького і рядового складу органів внутрішніх справ (міліції) для обчислення та перерахунку пенсії, втратив чинність.

Отже, пункт 3 Постанови № 103, скасування якого стало підставою для видання довідки від 05.08.2024 № 31/30/18-88-2024 про розмір грошового забезпечення ОСОБА_2 для перерахунку пенсії ОСОБА_1 в разі втрати годувальника, стосується перерахунку розміру грошового забезпечення саме особам начальницького і рядового складу органів внутрішніх справ (міліції).

При цьому, чинним є пункт 5 Постанови № 103, згідно якого перерахунок пенсій особам начальницького і рядового складу органів внутрішніх справ (міліції) відповідно до пункту 3 цієї постанови проводиться на підставі довідок про розміри грошового забезпечення, поданих Міністерством внутрішніх справ органам Пенсійного фонду України до набрання чинності цією постановою, або довідок, додатково оформлених та поданих відповідно до Порядку проведення перерахунку пенсій, призначених відповідно до Закону України Про пенсійне забезпечення осіб, звільнених з військової служби, та деяких інших осіб, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 13 лютого 2008 р. № 45.

Поряд із цим, у зв`язку із втратою чинності положеннями пунктів 1, 2 постанови №103 та змін до пункту 5 і додатку 2 Порядку № 45 порядок дій, які повинні вчинити, Управління пенсійного фонду, не змінився.

Як зазначалось вище, Кабінетом Міністрів України прийнято постанову № 988 від 11.11.2015 року, яка набрала чинності 02.12.2015 року, якою затверджено схеми окладів за спеціальним званням поліцейських, схеми посадових окладів курсантів вищих навчальних закладів Міністерства внутрішніх справ із специфічними умовами навчання та схеми посадових окладів поліцейських у розмірах згідно з додатками 3 - 10.

Враховуючи, що довідка від 05.08.2024 № 31/30/18-88- 2024 про розмір грошового забезпечення ОСОБА_2 для перерахунку пенсії ОСОБА_1 в разі втрати годувальника, складена Головним сервісним центром МВС Регіональний сервісний центр ГСЦ в Одеській, Миколаївській та Херсонській областях (філія ГСЦ МВС) з урахуванням рішення Окружного адміністративного суду міста Києва від 14.05.2019 у справі №826/12704/18, висновків ВП ВС від 24.06.2020 р. у справі № 160/8324/19, то вказаним спростовується довід ГУ ПФУ щодо видання вказаної довідки з порушенням Порядку № 45.

Оскільки Головним сервісним центром МВС Регіональний сервісний центр ГСЦ в Одеській, Миколаївській та Херсонській областях (філія ГСЦ МВС) було видано оновлену довідку від 05.08.2024 № 31/30/18-88- 2024 про розмір грошового забезпечення ОСОБА_2 для перерахунку пенсії ОСОБА_1 в разі втрати годувальника, що враховується для перерахунку пенсії встановленої форми, то відповідач не мав жодних правових підстав для відмови позивачу в перерахунку пенсії по втраті годувальника на її підставі.

Під протиправними діями суб`єкта владних повноважень слід розуміти активну форму поведінки, пов`язану з виконанням дій, які такий суб`єкт не мав права вчинювати відповідно до його повноважень, за відсутності обставин, з якими пов`язана необхідність вчинення певної дії або з порушенням процедури.

Оскільки в межах даних спірних правовідносин права позивача порушені саме відмовою ГУ ПФУ в Одеській області у проведенні перерахунку пенсії позивачки, викладеної у листі від 25 вересня 2024року № 26585-24033/К-02/8-1500/24, тому суд вважає, що на наявні підстави для задоволення позову у цій частині.

Обираючи ефективний спосіб захисту порушеного права позивача та враховуючи, що предметом оскарження у даній справі є відмова ГУ ПФУ у перерахунку пенсії позивачки в разі втрати годувальника, тому суд вважає за необхідне зобов`язати ГУ ПФУ в Одеській області провести перерахунок та виплату ОСОБА_1 пенсії в разі втрати годувальника з дати її призначення на підставі довідки Головного сервісного центру МВС Регіональний сервісний центр ГСЦ в Одеській, Миколаївській та Херсонській областях (філія ГСЦ МВС) № 31/30/18-88-2024 від 05.08.2024 року про розмір грошового забезпечення ОСОБА_2 за листопад 2019 року, з урахуванням вже виплачених сум.

З огляду на вказаний висновок суду, позовні вимоги зобов`язального характеру в частині провести перерахунок та виплату ОСОБА_1 пенсії в разі втрати годувальника з 01.12.2019 р., не підлягають задоволенню.

При цьому, суд вказує, реальність (справжність та правдивість) конкретної обставини фактичної дійсності не може бути сприйнята доведеною виключно через неспростування одним із учасників справи (навіть суб`єктом владних повноважень) декларативно проголошеного, але не доказаного твердження іншого учасника справи, позаяк протилежне явно та очевидно прямо суперечить меті правосуддя з`ясування об`єктивної істини у справі.

Правильність саме такого тлумачення змісту ч. 1 ст. 77 та ч. 2 ст. 77 КАС України підтверджується правовим висновком постанови Великої Палати Верховного Суду від 25.06.2020 року по справі № 520/2261/19, де указано, що визначений ст. 77 КАС України обов`язок Відповідача суб`єкта владних повноважень довести правомірність рішення, дії чи бездіяльності не виключає визначеного частиною 1 цієї ж статті обов`язку Позивача довести ті обставини, на яких ґрунтуються його вимоги.

Суд зауважує також, що визначитися з предметом спору має саме позивач, оскільки саме він є ініціатором судового процесу, а суд створює умови для реалізації ним процесуальних прав сторони спору. Дана позиція узгоджується з позицією Верховного Суду, викладеною у постанові від 31 жовтня 2018 року у справі № 826/16958/17.

Щодо позиції відповідача про необхідність залишення заявленого позову без розгляду у зв`язку пропуском позивачем строку звернення до суду.

Суд звертає увагу ГУ ПФУ на те, що при відкритті провадження у справі суд ухвалою від 24.10.2024 р. вже вирішував дане питання та дійшов висновку, оскільки предметом оскарження у даній справі є дії ГУ ПФУ в Одеській області щодо відмови ОСОБА_1 в проведенні перерахунку та виплати пенсії з 01.12.2019 року на підставі довідки Головного сервісного центру МВС регіональний сервісний центр ГСЦ в Одеській, Миколаївській та Херсонській областях (філія ГСЦ МВС) (РСЦ ГСЦ МВС в Одеській Миколаївській та Херсонській областях ) № 31/30/18-88-2024 датованої 05.08.2024 р., а з даною позовною заявою позивач звернувся до суду 18.10.2024 р., то встановлений статтею 122 КАС України строк звернення до суду не є пропущеним.

У контексті оцінки інших доводів сторін звертає увагу на позицію Європейського суду з прав людини, зокрема, у справах "Проніна проти України" (пункт 23) та " Серявін та інші проти України" (пункт 58): принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, передбачає, що у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення.

VII. Висновок суду

Частиною 1 ст. 73 КАС України встановлено, що предметом доказування є обставини, які підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення.

Згідно із ч. 1 ст. 77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача. Суб`єкт владних повноважень повинен подати суду всі наявні у нього документи та матеріали, які можуть бути використані як докази у справі (ч. 2 ст. 77 КАС України).

Згідно зі ст. 90 КАС України суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні. Жодні докази не мають для суду наперед встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності.

Перевіривши юридичну та фактичну обґрунтованість доводів сторін, виходячи з меж заявлених позовних вимог, системного аналізу положень законодавства України та доказів, які містяться в матеріалах справи, суд дійшов висновку, що позовні вимоги підлягають частковому задоволенню.

VIIІ. Розподіл судових витрат

Частиною третьою статті 139 КАС України передбачено, що при частковому задоволенні позову судові витрати покладаються на обидві сторони пропорційно до розміру задоволених позовних вимог. При цьому суд не включає до складу судових витрат, які підлягають розподілу між сторонами, витрати суб`єкта владних повноважень на правничу допомогу адвоката та сплату судового збору (частина третя статті 139 КАС України).

Як встановлено судом, при зверненні до суду з даним позовом позивачем сплачено судовий збір в сумі 1 211,20 грн., що підтверджується платіжним документом, який міститься в матеріалах цієї справи (а.с.1).

Оскільки спір виник внаслідок відмови відповідача, визнаної за результатом розгляду даної справи протиправною, тому сплачений позивачем судовий збір в розмірі 1211,20 грн. підлягає стягненню за рахунок бюджетних асигнувань відповідача в повному розмірі.

Керуючись статтями 9, 14, 73-78, 90, 143, 242- 246, 250, 255 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

вирішив:

Позовну заяву ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 ) до Головного управління Пенсійного Фонду України в Одеській області (вул. Канатна, буд. 83, м. Одеса, 65012, ) про визнання протиправними дій та зобов`язання вчинити певні дії задовольнити частково.

Визнати протиправною відмову Головного управління Пенсійного фонду України в Одеській області, викладену у листі від 25 вересня 2024 № 26585-24033/К-02/8-1500/24, у здійсненні перерахунку пенсії ОСОБА_1 , на підставі довідки про розмір грошового забезпечення ОСОБА_2 №31/30/18-88-2024 від 05.08.2024 року, виданої Головним сервісним центром МВС Регіональний сервісний центр ГСЦ в Одеській, Миколаївській та Херсонській областях (філія ГСЦ МВС).

Зобов?язати Головне управління Пенсійного фонду України в Одеській області провести перерахунок та виплату ОСОБА_1 пенсії в разі втрати годувальника з дати її призначення на підставі довідки Головного сервісного центру МВС Регіональний сервісний центр ГСЦ в Одеській, Миколаївській та Херсонській областях (філія ГСЦ МВС) № 31/30/18-88-2024 від 05.08.2024 року про розмір грошового забезпечення ОСОБА_2 за листопад 2019 року, з урахуванням вже виплачених сум.

В іншій частині позовних вимог - відмовити

Стягнути з Головного управління Пенсійного фонду України в Одеській області за рахунок його бюджетних асигнувань на користь ОСОБА_1 судовий збір у сумі 1 211,20 (одна тисяча двісті одинадцять грн 20 коп.) гривні.

Рішення може бути оскаржене в апеляційному порядку до П`ятого апеляційного адміністративного суду шляхом подачі апеляційної скарги в 30-денний строк з дня складання повного судового рішення.

Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо вона не була подана у встановлений строк. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після закінчення апеляційного розгляду справи.

Суддя В.А.Дубровна