Справа № 320/6142/25
Суддя: Парненко В.С.
Дата ухвалення: 2025-11-17 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

КИЇВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

17 листопада 2025 року м. Київ справа №320/6142/25

Київський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Парненко В.С., розглянувши в порядку письмового провадження за правилами спрощеного позовного провадження адміністративну справу за позовною заявою Товариства з обмеженою відповідальністю «АЗОТ-ПЛЮС» до Головного управління Державної податкової служби у м. Києві, Державної податкової служби України про визнання протиправними та скасування рішень, зобов`язання вчинити дії,

в с т а н о в и в:

Товариство з обмеженою відповідальністю «АЗОТ-ПЛЮС» (далі - позивач) звернулось до Київського окружного адміністративного суду з позовом до Головного управління ДПС у м. Києві (далі - відповідач 1), Державної податкової служби України (далі - відповідач 2), в якому просить:

-визнати протиправним та скасувати рішення Комісії Головного управління Державної податкової служби у місті Києві з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних №11570131/43678867 від 06.08.2024 про відмову в реєстрації податкової накладної №11 від 17.03.2023 в Єдиному реєстрі податкових накладних;

-зобов`язати Державну податкову службу України зареєструвати податкову накладну № 11 від 17.03.2023 в Єдиному реєстрі податкових накладних датою її подання;

-визнати протиправним та скасувати рішення Комісії Головного управління Державної податкової служби у місті Києві з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних №11570127/43678867 від 06.08.2024 про відмову в реєстрації податкової накладної № 18 від 04.04.2023 в Єдиному реєстрі податкових накладних;

-зобов`язати Державну податкову службу України зареєструвати податкову накладну №18 від 04.04.2023 в Єдиному реєстрі податкових накладних датою її подання;

-визнати протиправним та скасувати рішення Комісії Головного управління Державної податкової служби у місті Києві з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних №11570128/43678867 від 06.08.2024 про відмову в реєстрації податкової накладної №16 від 07.04.2023 в Єдиному реєстрі податкових накладних;

-зобов`язати Державну податкову службу України зареєструвати податкову накладну №16 від 07.04.2023 в Єдиному реєстрі податкових накладних датою її подання;

-визнати протиправним та скасувати рішення Комісії Головного управління Державної податкової служби у місті Києві з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних №11570129/43678867 від 06.08.2024 про відмову в реєстрації податкової накладної №17 від 03.04.2023 в Єдиному реєстрі податкових накладних;

-зобов`язати Державну податкову службу України зареєструвати податкову накладну №17 від 03.04.2023 в Єдиному реєстрі податкових накладних датою її подання;

-визнати протиправним та скасувати рішення Комісії Головного управління Державної податкової служби у місті Києві з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних №11570130/43678867 від 06.08.2024 про відмову в реєстрації податкової накладної №14 від 04.04.2023, в Єдиному реєстрі податкових накладних;

-зобов`язати Державну податкову службу України зареєструвати податкову накладну №14 від 04.04.2023 в Єдиному реєстрі податкових накладних датою її подання;

-визнати протиправним та скасувати рішення Комісії Головного управління Державної податкової служби у місті Києві з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних №11590811/43678867 від 07.08.2024 про відмову в реєстрації податкової накладної №19 від 17.05.2023, в Єдиному реєстрі податкових накладних;

-зобов`язати Державну податкову службу України зареєструвати податкову накладну №19 від 17.05.2023 в Єдиному реєстрі податкових накладних датою її подання.

В якості підстави позову зазначено про незгоду з оскаржуваними рішеннями.

Протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями Київського окружного адміністративного суду від 05.02.2025 позовну заяву передано на розгляд судді Парненко В.С.

Ухвалою Київського окружного адміністративного суду від 12.02.2025 позовну заяву залишено без руху та надано строк на усунення недоліків позову.

На виконання ухвали суду позивачем усунуто недоліки позовної заяви шляхом надання суду документу (оригіналу або який прирівнюється до оригіналу), що підтверджує сплату судового збору.

Ухвалою Київського окружного адміністративного суду від 31.03.2025 позовну заяву прийнято до провадження судді Київського окружного адміністративного суду Парненко В.С., відкрито провадження в адміністративній справі №320/6142/25, ухвалено здійснювати розгляд справи за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін суддею Парненко В.С. одноособово.

Відповідачі в поданих до суду відзивах заперечували проти задоволення позову. На обґрунтування своєї позиції зазначили, зокрема, що спірні рішення комісії ГУ ДПС у м. Києві прийнято в межах чинного законодавства, а твердження позивача щодо їх протиправності є необґрунтованими та недоведеними належними та допустимими доказами. Також відповідачі вказують на дискреційні повноваження контролюючого органу щодо реєстрації в ЄРПН податкових накладних.

Одночасно з відзивом представником Головного управління ДПС у м. Києві заявлено клопотання про розгляд справи в судовому засіданні з викликом сторін, з приводу чого суд зазначає наступне.

Згідно п. 20 ч. 1 ст. 4 КАС України адміністративна справа незначної складності (малозначна справа) - адміністративна справа, у якій характер спірних правовідносин, предмет доказування та склад учасників тощо не вимагають проведення підготовчого провадження та (або) судового засідання для повного та всебічного встановлення її обставин.

Частиною 2 статті 12 КАС України визначено, що спрощене позовне провадження призначене для розгляду справ незначної складності та інших справ, для яких пріоритетним є швидке вирішення справи.

Загальне позовне провадження призначене для розгляду справ, які через складність або інші обставини недоцільно розглядати у спрощеному позовному провадженні.

Частиною шостою статті 12 КАС України передбачено, що для цілей цього Кодексу справами незначної складності є, зокрема, інші справи, у яких суд дійде висновку про їх незначну складність, за винятком справ, які не можуть бути розглянуті за правилами спрощеного позовного провадження.

Відповідно до ч. 9 ст. 171 КАС України про прийняття позовної заяви до розгляду та відкриття провадження у справі суд постановляє ухвалу, в якій зазначається, зокрема, за якими правилами позовного провадження (загального чи спрощеного) буде розглядатися справа.

Отже, визначення форми адміністративного судочинства, за правилами якого буде розглядатися справа, є обов`язковою умовою процесуального законодавства та на визначення такої форми впливає характер спірних правовідносин, предмет доказування, склад учасників тощо.

За ч. 1 та ч. 2 ст. 257 КАС України за правилами спрощеного позовного провадження розглядаються справи незначної складності та за правилами спрощеного позовного провадження може бути розглянута будь-яка справа, віднесена до юрисдикції адміністративного суду, за винятком справ, зазначених у частині четвертій цієї статті.

Згідно із ч. 3 ст. 257 КАС України при вирішенні питання про розгляд справи за правилами спрощеного або загального позовного провадження суд враховує:1) значення справи для сторін; 2) обраний позивачем спосіб захисту; 3) категорію та складність справи; 4) обсяг та характер доказів у справі, в тому числі чи потрібно у справі призначати експертизу, викликати свідків тощо; 5) кількість сторін та інших учасників справи; 6) чи становить розгляд справи значний суспільний інтерес; 7) думку сторін щодо необхідності розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження.

Відповідно до ч. 4 ст. 257 КАС України слідує, що за правилами спрощеного позовного провадження не можуть бути розглянуті справи у спорах: 1) щодо оскарження нормативно-правових актів, за винятком випадків, визначених цим Кодексом; 2) щодо оскарження рішень, дій та бездіяльності суб`єкта владних повноважень, якщо позивачем також заявлено вимоги про відшкодування шкоди, заподіяної такими рішеннями, діями чи бездіяльністю, у сумі, що перевищує п`ятсот розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб; 3) про примусове відчуження земельної ділянки, інших об`єктів нерухомого майна, що на ній розміщені, з мотивів суспільної необхідності; 4) щодо оскарження рішення суб`єкта владних повноважень, на підставі якого ним може бути заявлено вимогу про стягнення грошових коштів у сумі, що перевищує п`ятсот розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Особливості розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження встановлені статтею 262 КАС України.

Суд вважає необхідним застосувати позицію Верховного Суду, викладену в ухвалі від 05 квітня 2021 року у справа № 420/8512/20 та зазначити стосовно "виняткового значення" справи для учасника справи, то в даному випадку оцінка судом такої "винятковості" може бути зроблена виключно на підставі дослідження мотивів, відповідно до яких сам учасник справи вважає її такою, що має для нього виняткове значення. Винятковість значення справи для учасника справи можна оцінити тільки з урахуванням особистої оцінки справи таким учасником.

Відтак, особа має обґрунтувати наявність відповідних обставин такої "винятковості", при цьому у клопотанні обґрунтувань щодо винятковості справи не наведено.

Як зазначено в ухвалі Великої Палати Верховного Суду від 05.07.2019р. у справі №9901/279/19, згідно із пунктом 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод від 04 листопада 1950 року (далі - Конвенція) однією з істотних гарантій справедливого судового розгляду є публічний судовий розгляд.

Практика Європейського суду з прав людини (далі - ЄСПЛ) з питань гарантій публічного характеру провадження у судових органах у контексті пункту 1 статті 6 Конвенції свідчить про те, що публічний розгляд справи може бути виправданим не в кожному випадку (рішення від 08 грудня 1983 року у справі "Axen v. Germany" ("Аксен проти Німеччини"), заява № 8273/78; рішення від 25 квітня 2002 року у справі "Varela Assalino v. Portugal" ("Варела Ассаліно проти Португалії"), заява № 64336/01). Так, у випадках, коли мають бути вирішені тільки питання права, розгляд письмових заяв, на думку ЄСПЛ, є доцільнішим, ніж усні слухання, і розгляд справи на основі письмових доказів є достатнім. Заявник (в одній із зазначених справ) не надав переконливих доказів на користь того, що для забезпечення справедливого судового розгляду після обміну письмовими заявами необхідно було провести також усні слухання. Зрештою, у певних випадках влада має право брати до уваги міркування ефективності й економії. Зокрема, коли фактичні обставини не є предметом спору, а питання права не становлять особливої складності, та обставина, що відкритий розгляд не проводився, не є порушенням вимоги пункту 1 статті 6 Конвенції про проведення публічного розгляду справи.

Суд створює учасникам справи належні умови для ознайомлення з рухом справи шляхом надсилання копій процесуальних документів. Крім того, кожен з учасників справи може користуватися своїми процесуальними правами та обов`язками, визначеними статтею 44 КАС України.

Враховуючи викладене, характер спірних правовідносин, предмет та підстави позову, склад учасників процесу та предмет доказування у справі, який, згідно позиції суду, є незначної складності, що у сукупності не вимагають розгляду справи за правилами загального позовного провадження для повного та всебічного встановлення обставин справи, у зв`язку з чим подане клопотання про розгляд справи в судовому засіданні з викликом сторін задоволенню не підлягає.

Розглянувши подані документи та матеріали, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, судом встановлені наступні обставини та відповідні їм правовідносини.

Товариство з обмеженою відповідальністю «АЗОТ-ПЛЮС» зареєстроване з 24.06.2020 за кодом . Основним видом господарської діяльності позивача є Оптова торгівля хімічними продуктами (КВЕД 46.75).

В результаті господарських відносин з ФОП ОСОБА_1 (ід.код НОМЕР_1 ) ТОВ «АЗОТ-ПЛЮС» подало на реєстрацію в Єдиному реєстрі податкових накладних податкову накладну №11 від 17.03.2023 на загальну суму 671 577,00 грн, сума ПДВ 111 929,50 грн.

Згідно електронної квитанції про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування кількісних і вартісних показників до податкової накладної в Єдиному реєстрі податкових накладних до вказаної податкової накладної: «Відповідно до п. 201.16 ст. 201 Податкового кодексу України, реєстрація податкової накладної від 17.03.2023 №11 в Єдиному реєстрі податкових накладних зупинена. ПН складена та подана платником податку, який відповідає п.8 Критеріїв ризиковості платника податку. Додатково повідомляємо: показник «D»=3.6678%, «Р»=158266.67. Пропонуємо надати пояснення та копії документів, достатніх для прийняття рішення про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних».

ТОВ «АЗОТ-ПЛЮС» скористався своїм правом на подання пояснень та копій документів згідно Порядку прийняття рішень про реєстрацію/відмову в реєстрації податкових накладних/ розрахунків коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, затвердженого наказом Міністерства фінансів України від 12.12.2019 року №520, зареєстрованого в Міністерстві юстиції України, що підтверджується Повідомленням про подання пояснень та копій документів щодо податкових накладних/розрахунків коригування, реєстрацію яких зупинено №2 від 30.07.2024.

За результатами розгляду поданих письмових пояснень та копій документів, комісія регіонального рівня прийняла Рішення про реєстрацію/відмову в реєстрації податкових накладних/розрахунків коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних №11570131/43678867 від 06.08.2024, яким в реєстрації податкової накладної №11 від 17.03.2023 відмовила з підстав: «надання платником податку копій документів, складених/оформлених із порушенням законодавства».

У розділі «Додаткова інформація (зазначити конкретні документи)» податковий орган вказав: «Платником не спростовано критерії ризиковості, яким він відповідає згідно з рішенням про відповідність критеріям ризиковості від 19.05.2023».

В результаті господарських відносин з ПП «СОКІЛ» () ТОВ «АЗОТ-ПЛЮС» подало на реєстрацію в Єдиному реєстрі податкових накладних податкові накладні:

-№14 від 04.04.2023 на загальну суму 790 625,00 грн, сума ПДВ 131 770,83 грн;

-№18 від 04.04.2023 на загальну суму 14 375,00 грн, сума ПДВ 2 395,83 грн;

-№16 від 07.04.2023 на загальну суму 140 250,00 грн, сума ПДВ 23 375,00 грн.

Згідно електронних квитанцій про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування кількісних і вартісних показників до податкової накладної в Єдиному реєстрі податкових накладних до вказаних податкових накладних: «Відповідно до п. 201.16 ст. 201 Податкового кодексу України, реєстрація податкової накладної в Єдиному реєстрі податкових накладних зупинена. ПН складена та подана платником податку, який відповідає п.8 Критеріїв ризиковості платника податку. Додатково повідомляємо: показник «D»=3.1516%, «Р»=0. Пропонуємо надати пояснення та копії документів, достатніх для прийняття рішення про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних».

ТОВ «АЗОТ-ПЛЮС» скористалося своїм правом на подання пояснень та копій документів згідно Порядку прийняття рішень про реєстрацію/відмову в реєстрації податкових накладних/розрахунків коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, затвердженого наказом Міністерства фінансів України від 12.12.2019 року №520, зареєстрованого в Міністерстві юстиції України, що підтверджується Повідомленням про подання пояснень та копій документів щодо податкових накладних/розрахунків коригування, реєстрацію яких зупинено №3 від 30.07.2024.

За результатами розгляду поданих письмових пояснень та копій документів, 06.08.2024 комісія регіонального рівня прийняла Рішення про реєстрацію/відмову в реєстрації податкових накладних/розрахунків коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних №11570130/43678867, №11570127/43678867 та №11570128/43678867, якими в реєстрації податкових накладних №14 від 04.04.2023, №18 від 04.04.2023 та №16 від 07.04.2023 відмовила з підстав: «надання платником податку копій документів, складених/оформлених із порушенням законодавства».

У розділі «Додаткова інформація (зазначити конкретні документи)» податковий орган вказав: «Платником не спростовано критерії ризиковості, яким він відповідає згідно з рішенням про відповідність критеріям ризиковості від 19.05.2023».

В результаті господарських відносин з ТОВ «ТОРГБУДМАСТЕР» () ТОВ «АЗОТ-ПЛЮС» подало на реєстрацію в Єдиному реєстрі податкових накладних податкову накладну №17 від 03.04.2023 на загальну суму 660 000,00 грн, сума ПДВ 110 000,00 грн.

Згідно електронної квитанції про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування кількісних і вартісних показників до податкової накладної в Єдиному реєстрі податкових накладних до вказаної податкової накладної: «Відповідно до п. 201.16 ст. 201 Податкового кодексу України, реєстрація податкової накладної від 03.04.2023 №17 в Єдиному реєстрі податкових накладних зупинена. ПН складена та подана платником податку, який відповідає п.8 Критеріїв ризиковості платника податку. Додатково повідомляємо: показник «D»=3.1516%, «Р»=0. Пропонуємо надати пояснення та копії документів, достатніх для прийняття рішення про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних».

ТОВ «АЗОТ-ПЛЮС» скористався своїм правом на подання пояснень та копій документів згідно Порядку прийняття рішень про реєстрацію/відмову в реєстрації податкових накладних/ розрахунків коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, затвердженого наказом Міністерства фінансів України від 12.12.2019 року №520, зареєстрованого в Міністерстві юстиції України, що підтверджується Повідомленням про подання пояснень та копій документів щодо податкових накладних/розрахунків коригування, реєстрацію яких зупинено №1 від 30.07.2024.

За результатами розгляду поданих письмових пояснень та копій документів, комісія регіонального рівня прийняла Рішення про реєстрацію/відмову в реєстрації податкових накладних/розрахунків коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних №11570129/43678867 від 06.08.2024, яким в реєстрації податкової накладної №17 від 03.04.2023 відмовила з підстав: «надання платником податку копій документів, складених/оформлених із порушенням законодавства».

У розділі «Додаткова інформація (зазначити конкретні документи)» податковий орган вказав: «Платником не спростовано критерії ризиковості, яким він відповідає згідно з рішенням про відповідність критеріям ризиковості від 19.05.2023».

В результаті господарських відносин з ТОВ «ЮКАЛАН» () ТОВ «АЗОТ-ПЛЮС» подало на реєстрацію в Єдиному реєстрі податкових накладних податкову накладну №19 від 17.05.2023 на загальну суму 806 267,50 грн, сума ПДВ 134 377,92 грн.

Згідно електронної квитанції про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування кількісних і вартісних показників до податкової накладної в Єдиному реєстрі податкових накладних до вказаної податкової накладної: «Відповідно до п. 201.16 ст. 201 Податкового кодексу України, реєстрація податкової накладної від 17.05.2023 №l9 в Єдиному реєстрі податкових накладних зупинена. ПН складена та подана платником податку, який відповідає п.8 Критеріїв ризиковості платника податку. Додатково повідомляємо: показник «D»=3.5150%, «Р»=0. Пропонуємо надати пояснення та копій документів, достатніх для прийняття рішення про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних».

ТОВ «АЗОТ-ПЛЮС» скористався своїм правом на подання пояснень та копій документів згідно Порядку прийняття рішень про реєстрацію/відмову в реєстрації податкових накладних/розрахунків коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, затвердженого наказом Міністерства фінансів України від 12.12.2019 року №520, зареєстрованого в Міністерстві юстиції України, що підтверджується Повідомленням про подання пояснень та копій документів щодо податкових накладних/розрахунків коригування, реєстрацію яких зупинено №4 від 31.07.2024.

За результатами розгляду поданих письмових пояснень та копій документів, комісія регіонального рівня прийняла Рішення про реєстрацію/відмову в реєстрації податкових накладних/розрахунків коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних №11590811/43678867 від 07.08.2024, яким в реєстрації податкової накладної №19 від 17.05.2023 відмовила з підстав: «надання платником податку копій документів, складених/оформлених із порушенням законодавства».

У розділі «Додаткова інформація (зазначити конкретні документи)» податковий орган вказав: «Платником не спростовано критерії ризиковості, яким він відповідає згідно з рішенням про відповідність критеріям ризиковості від 19.05.2023».

Матеріали справи не містять доказів оскарження позивачем зазначених рішень до податкового органу вищого рівня.

Вважаючи рішення щодо відмови в реєстрації податкових накладних необґрунтованими, а свої права порушеними, позивач звернувся до суду з даним позовом.

Вирішуючи спір по суті заявлених позовних вимог, суд виходить з наступного.

Відповідно до частини 2 статті 19 Конституції України, органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Відносини, що виникають у сфері справляння податків і зборів, порядок їх адміністрування, права, обов`язки платників податків та зборів, компетенцію контролюючих органів, повноваження і обов`язки їх посадових осіб під час адміністрування податків, а також відповідальність за порушення податкового законодавства регулюються Податковим кодексом України від 02.12.2010 №2755-VI (в редакції, чинній на час виникнення між сторонами спірних відносин).

Відповідно до пункту 201.1 статті 201 Податкового кодексу України (надалі - ПК України, в редакції, чинній на момент виникнення спірних правовідносин) на дату виникнення податкових зобов`язань платник податку зобов`язаний скласти податкову накладну в електронній формі з дотриманням умови щодо реєстрації у порядку, визначеному законодавством, кваліфікованого електронного підпису уповноваженої платником особи та зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних у встановлений цим Кодексом термін.

Згідно з абзацами 1-3 пункту 201.10 статті 201 ПК України при здійсненні операцій з постачання товарів/послуг платник податку - продавець товарів/послуг зобов`язаний в установлені терміни скласти податкову накладну, зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних та надати покупцю за його вимогою.

Податкова накладна, складена та зареєстрована в Єдиному реєстрі податкових накладних платником податку, який здійснює операції з постачання товарів/послуг, є для покупця таких товарів/послуг підставою для нарахування сум податку, що відносяться до податкового кредиту.

Податкова накладна та/або розрахунок коригування до неї, складені та зареєстровані після 1 липня 2017 року в Єдиному реєстрі податкових накладних платником податку, який здійснює операції з постачання товарів/послуг, є для покупця таких товарів/послуг достатньою підставою для нарахування сум податку, що відносяться до податкового кредиту, та не потребує будь-якого іншого додаткового підтвердження.

Абзацом 5 пункту 201.10 статті 201 ПК України визначено, що підтвердженням продавцю про прийняття його податкової накладної та/або розрахунку коригування до Єдиного реєстру податкових накладних є квитанція в електронному вигляді у текстовому форматі, яка надсилається протягом операційного дня.

Відповідно до абзаців 9-10 пункту 201.10 статті 201 ПК України датою та часом надання податкової накладної та/або розрахунку коригування в електронному вигляді до центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну податкову і митну політику, є дата та час, зафіксовані у квитанції.

Якщо надіслані податкові накладні/розрахунки коригування сформовано з порушенням вимог, передбачених пунктом 201.1 цієї статті та/або пунктом 192.1 статті 192 цього Кодексу, а також у разі зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування відповідно до пункту 201.16 цієї статті, протягом операційного дня продавцю/покупцю надсилається квитанція в електронному вигляді у текстовому форматі про неприйняття їх в електронному вигляді або зупинення їх реєстрації із зазначенням причин.

Порядок ведення Єдиного реєстру податкових накладних встановлюється Кабінетом Міністрів України (абзац 15 пункту 201.10 статті 201 ПК України).

Постановою Кабінету Міністрів України від 29.12.2010 №1246 затверджено Порядок ведення Єдиного реєстру податкових накладних (надалі - Порядок № 1246, в редакції, яка була чинна на момент виникнення спірних правовідносин).

Відповідно до пункту 8 Порядку № 1246 податкова накладна та/або розрахунок коригування складаються та реєструються постачальником (продавцем) - платником податку, крім випадків, визначених пунктом 9 цього Порядку.

Згідно з пунктом 12 Порядку № 1246 після надходження податкової накладної та/або розрахунку коригування до ДПС в автоматизованому режимі здійснюється їх розшифрування та проводяться перевірки, зокрема, наявності підстав для зупинення реєстрації податкових накладних та/або розрахунків коригування.

Відповідно до пункту 13 Порядку № 1246 за результатами перевірок, визначених пунктом 12 цього Порядку, формується квитанція про прийняття або неприйняття, або зупинення реєстрації податкової накладної та/або розрахунку коригування (надалі - квитанція).

Пунктом 14 Порядку № 1246 визначено, що квитанція в електронній формі надсилається платнику податку протягом операційного дня та є підтвердженням прийняття або неприйняття, або зупинення реєстрації податкової накладної та/або розрахунку коригування. Примірник квитанції в електронній формі зберігається в ДПС.

При цьому пунктом 3 Порядку № 1246 закріплено, що операційний день триває в робочі дні з 8 години 00 хвилин до 20 години 00 хвилин. Технічне обслуговування та регламентні роботи, що потребують зупинки Реєстру, не проводяться протягом операційного дня, крім аварійних випадків. Якщо граничні строки реєстрації податкових накладних та/або розрахунків коригування припадають на вихідний, святковий або неробочий день, такий день вважається операційним днем.

Згідно з пунктом 15 Порядку № 1246 у квитанції зазначаються дата та час її формування, реквізити податкової накладної та/або розрахунку коригування та результат перевірки. Якщо у податковій накладній та/або розрахунку коригування за результатами проведення перевірок, визначених пунктом 12 цього Порядку (крім абзацу десятого), виявлено порушення, платнику податку надсилається квитанція про неприйняття податкової накладної та/або розрахунку коригування із зазначенням причини такого неприйняття.

У разі зупинення реєстрації податкових накладних та/або розрахунків коригування формується квитанція про зупинення реєстрації податкової накладної та/або розрахунку коригування. Така квитанція одночасно надсилається постачальнику (продавцю) та отримувачу (покупцю) - платнику податку (п. 17 Порядку № 1246).

Відповідно до пункту 201.16 статті 201 Податкового кодексу України реєстрація податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних може бути зупинена в порядку та на підставах, визначених Кабінетом Міністрів України.

Порядок зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних Порядок зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, затверджений постановою Кабінету Міністрів України від 11.12.2019 № 1165 (надалі - Порядок № 1165).

Згідно з пунктом 5 Порядку № 1165 платник податку, яким складено та/або подано для реєстрації в Реєстрі податкову накладну/розрахунок коригування, що не відповідають жодній з ознак безумовної реєстрації, перевіряється щодо відповідності критеріям ризиковості платника податку (додаток 1), показникам, за якими визначається позитивна податкова історія платника податку (додаток 2).

Податкова накладна/розрахунок коригування, що не відповідають жодній з ознак безумовної реєстрації, перевіряються щодо відповідності відображених у них операцій критеріям ризиковості здійснення операцій (додаток 3).

Відповідно до пунктів 7-8 Порядку № 1165 у разі коли за результатами автоматизованого моніторингу податкової накладної/розрахунку коригування встановлено, що відображена в них операція відповідає хоча б одному критерію ризиковості здійснення операції, крім податкової накладної/розрахунку коригування, складених платником податку, який відповідає хоча б одному показнику, за яким визначається позитивна податкова історія, реєстрація таких податкової накладної/розрахунку коригування зупиняється.

Платник податку отримує інформацію щодо податкових накладних/ розрахунків коригування, реєстрація яких зупинена, через електронний кабінет.

Пунктами 10-11 Порядку № 1165 визначено, що у разі зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі контролюючий орган протягом операційного дня надсилає (в електронній формі у текстовому форматі) в автоматичному режимі платнику податку квитанцію про зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування, яка є підтвердженням зупинення такої реєстрації.

У квитанції про зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування зазначаються: 1) номер та дата складення податкової накладної/розрахунку коригування; 2) критерій (критерії) ризиковості платника податку та/або ризиковості здійснення операцій, на підставі якого (яких) зупинено реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі, з розрахованим показником за кожним критерієм, якому відповідає платник податку; 3) пропозиція щодо надання платником податку пояснень та копій документів, необхідних для розгляду питання прийняття контролюючим органом рішення про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі або відмову в такій реєстрації.

Отже, з вищенаведених норм вбачається, що після надсилання платником податку складеної ним податкової накладної (розрахунку коригування) до контролюючого органу, в автоматизованому режимі (тобто без участі працівників контролюючого органу) проводиться перевірка відповідності цієї податкової накладної (розрахунку коригування) критеріям ризиковості платника податку, ризиковості здійснення операцій та показникам позитивної податкової історії платника податку.

Суд зазначає, що можливість надання платником податків вичерпного переліку документів на підтвердження правомірності формування та подання податкової накладної прямо залежить від зазначення у квитанції про зупинення реєстрації податкової накладної чіткого переліку документів.

При цьому, Головним управлінням ДПС у м. Києві у квитанціях не вказано переліку конкретних документів, які має надати платник податків до контролюючого органу на спростування обставин та підстав зупинення спірних податкових накладних.

Верховний Суд у постановах від 30.07.2019 у справі № 200/14026/18-а та від 23.10.2019 у справі № 826/8693/18, при розгляді аналогічних справ зазначив, що первинним об`єктом судового дослідження у даній справі є обставини, за яких відповідачі вчинили дії щодо зупинення реєстрації податкових накладних та приймали рішення про відмову у їх реєстрації. Підставою для таких дій мають бути: чіткі критерії оцінки ступеня ризиків відповідних господарських операцій; конкретний перелік документів, встановлений податковим законодавством, який підлягав наданню контролюючому органу для дослідження при прийнятті ним оспорюваних рішень.

Верховний Суд у постанові від 27.04.2023 у справі № 460/8040/20 зазначив, що зупинення реєстрації ПН/РК за пунктом 1 Критеріїв ризиковості здійснення операцій відбувається у разі одночасного дотримання трьох умов: відсутність товару в таблиці даних платника податку на додану вартість, як товару, що на постійній основі постачається; обсяг постачання дорівнює або перевищує товарні залишки; переважання в такому залишку (більше 50 відсотків) груп товарів (продукції), визначених ДПС та затверджених відповідним наказом, оприлюдненим на офіційному веб-сайті ДПС.

Отже, у разі зупинення реєстрації податкової накладної на підставі пункту 1 Критеріїв ризиковості здійснення операцій, контролюючий орган має витребувати від платника документи на спростування наявних у органу ДПС сумнівів, пов`язаних з легальністю діяльності юридичної особи, вказавши які саме аспекти належить висвітити платнику податків у своїх поясненнях.

Натомість, як встановлено судом, надіслана позивачу квитанція містить вимогу щодо надання пояснень та копій документів щодо підтвердження інформації, зазначеної в ПН/РК для розгляду питання прийняття рішення про реєстрацію/відмову в реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, без зазначення конкретної пропозиції щодо переліку документів, необхідних для прийняття рішення про реєстрацію ПН/РК в ЄРПН.

Відсутність у квитанції про зупинення реєстрації податкової накладної зазначення конкретного критерію ризиковості здійснення операцій, про які йдеться у пункті 1 додатку 3 до Порядку №1165, із розрахованим показником за відповідним критерієм, якому відповідає господарська операція, свідчить про необґрунтованість її віднесення до відповідного критерію, що визначений пунктом 1 Критеріїв ризиковості господарських операцій.

Загальне посилання контролюючого органу на правомірність зупинення реєстрації податкових накладних на підставі Критеріїв ризиковості господарських операцій є протиправним та призводить до необґрунтованого обмеження права платника податків бути повідомленим про необхідність надання документів за вичерпним переліком, а не будь-яких на власний розсуд.

Разом з тим, суд зазначає, що надані позивачем до податкового органу після зупинення реєстрації податкових накладних документи, які також містяться в матеріалах справи, розкривають зміст здійснених господарських операцій. Доказів наявності ознак фіктивності в діяльності контрагентів позивача, нікчемності або недійсності угод, укладених позивачем з вказаними контрагентами або відсутності реального характеру цих операцій матеріали справи не містять, а відповідачем таких доказів до суду не надано.

Враховуючи вказане, суд вважає, що зупинення реєстрації податкових накладних № 11 від 17.03.2023, №18 від 04.04.2023, №16 від 07.04.2023, №17 від 03.04.2023, №14 від 04.04.2023, №19 від 17.05.2023 в Єдиному реєстрі податкових накладних з підстав відповідності господарських операцій пункту 8 Критеріїв ризиковості операцій є необґрунтованим.

Механізм прийняття рішень про реєстрацію/відмову в реєстрації податкових накладних/розрахунків коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних (надалі - Реєстр), реєстрацію яких відповідно до пункту 201.16 статті 201 ПК України зупинено в порядку та на підставах, визначених Кабінетом Міністрів України, визначає Порядок прийняття рішень про реєстрацію/відмову в реєстрації податкових накладних/розрахунків коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, затверджений Наказом Міністерства фінансів України 12 грудня 2019 року № 520 (надалі - Порядок № 520).

Пунктом 2 Порядку № 520 встановлено, що прийняття рішень про реєстрацію/відмову в реєстрації податкових накладних/розрахунків коригування в Реєстрі, реєстрацію яких зупинено, здійснюють комісії з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі головних управлінь Державної податкової служби України в областях, м. Києві та Офісу великих платників податків ДПС (надалі - комісія регіонального рівня).

Відповідно до пункту 3 Порядку № 520 комісія регіонального рівня протягом п`яти робочих днів, що настають за днем отримання пояснень та копій документів, поданих відповідно до пункту 4 цього Порядку, приймає рішення про реєстрацію або відмову в реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі та надсилає його платнику податку в порядку, встановленому статтею 42 Кодексу.

Згідно з пунктом 4 Порядку № 520 у разі зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі платник податку має право подати копії документів та письмові пояснення стосовно підтвердження інформації, зазначеної у податковій накладній/ розрахунку коригування, для розгляду питання прийняття комісією регіонального рівня рішення про реєстрацію/відмову в реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі.

Відповідно до пункту 5 Порядку № 520 перелік документів, необхідних для розгляду питання прийняття комісією регіонального рівня рішення про реєстрацію/відмову в реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі, реєстрацію яких зупинено в Реєстрі, може включати:

- договори, зокрема зовнішньоекономічні контракти, з додатками до них;

- договори, довіреності, акти керівного органу платника податку, якими оформлено повноваження осіб, які одержують продукцію в інтересах платника податку для здійснення операції;

- первинні документи щодо постачання/придбання товарів/послуг, зберігання і транспортування, навантаження, розвантаження продукції, складські документи (інвентаризаційні описи), у тому числі рахунки-фактури/інвойси, акти приймання-передачі товарів (робіт, послуг) з урахуванням наявності певних типових форм і галузевої специфіки, накладні;

- розрахункові документи та/або банківські виписки з особових рахунків;

- документи щодо підтвердження відповідності продукції (декларації про відповідність, паспорти якості, сертифікати відповідності), наявність яких передбачено договором та/або законодавством.

Пунктами 6, 7 Порядку №520 передбачено, що письмові пояснення та копії документів, зазначених у пункті 5 цього Порядку, платник податку має право подати до контролюючого органу протягом 365 календарних днів, що настають за датою виникнення податкового зобов`язання, відображеного в податковій накладній/розрахунку коригування.

Платник податку має право подати письмові пояснення та копії документів до декількох податкових накладних/розрахунків коригування, якщо такі податкові накладні/ розрахунки коригування складено на одного отримувача - платника податку за одним і тим самим договором або якщо в таких податкових накладних/розрахунках коригування відображено однотипні операції (з однаковими кодами товарів згідно з Українською класифікацією товарів зовнішньоекономічної діяльності (УКТ ЗЕД) або кодами послуг згідно з Державним класифікатором продукції та послуг (ДКПП).

Письмові пояснення та копії документів, зазначених у пункті 5 цього Порядку, платник податку подає до ДПС в електронній формі за допомогою засобів електронного зв`язку з урахуванням вимог Законів України "Про електронні документи та електронний документообіг", "Про електронні довірчі послуги" та Порядку обміну електронними документами з контролюючими органами, затвердженого в установленому порядку.

Письмові пояснення та копії документів, подані платником податку до контролюючого органу відповідно до пункту 4 цього Порядку, розглядає комісія регіонального рівня (пункт 9 Порядку № 520).

Комісія регіонального рівня приймає рішення про реєстрацію/відмову в реєстрації податкових накладних/розрахунків коригування в Реєстрі за формою згідно з додатком до цього Порядку (пункт 10 Порядку № 520).

Згідно з пунктом 11 Порядку № 520 комісія регіонального рівня приймає рішення про відмову в реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі в разі:

- ненадання платником податку письмових пояснень стосовно підтвердження інформації, зазначеної у податковій накладній/розрахунку коригування, реєстрацію яких зупинено в Реєстрі;

- та/або ненадання платником податку копій документів відповідно до пункту 5 цього Порядку;

- та/або надання платником податку копій документів, складених/оформлених із порушенням законодавства.

Пунктом 13 Порядку №520 визначено, що рішення комісії регіонального рівня про відмову в реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі може бути оскаржено в адміністративному або судовому порядку.

Суд зазначає, що можливість надання платником податків вичерпного переліку документів на підтвердження правомірності формування та подання податкової накладної прямо залежить від зазначення у квитанції про зупинення реєстрації податкової накладної чіткого переліку документів. При цьому, у разі зупинення реєстрації податкової накладної на підставі пункту 8 Критеріїв ризиковості платників податку, контролюючий орган повинен вимагати від платника документи на спростування наявних у органу ДПС сумнівів, пов`язаних з легальністю діяльності юридичної особи, вказавши які саме аспекти належить висвітлити платнику податків у своїх поясненнях, чого зроблено не було.

Загальними вимогами, які висуваються до акта індивідуальної дії, як акта правозастосування, є його обґрунтованість та вмотивованість, тобто наведення податковим органом конкретних підстав його оформлення (фактичних і юридичних), а також переконливих і зрозумілих мотивів його прийняття. Можливість надання платником податків вичерпного переліку документів на підтвердження правомірності формування та подання податкової накладної прямо залежить від чіткого визначення фіскальним органом конкретного виду критерію оцінки ступеня ризиків. Вживання податковим органом загального посилання на пункт Критеріїв, без наведення відповідної підстави і розрахованих показників за критерієм, якому відповідає платник податку, є неконкретизованим та призводить до необґрунтованого обмеження права платника податків бути повідомленим про необхідність надання документів за вичерпним переліком, відповідно до критерію зупинення реєстрації податкової накладної, а не будь-яких на власний розсуд. Відтак, невиконання податковим органом законодавчо встановлених вимог щодо змісту, форми, обґрунтованості та вмотивованості акта індивідуальної дії призводить до його протиправності.

Наведене узгоджується із правовою позицією, що викладена Верховним Судом у постановах від 27.01.2022 у справі № 380/2365/21, від 18.06.2019 у справі №0740/804/18 та від 23.10.2018 у справі № 822/1817/18.

Суд зазначає, що в квитанціях про зупинення реєстрації податкових накладних міститься вимога про надання пояснень та копій документів, достатніх для прийняття рішення про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, без зазначення конкретної пропозиції щодо переліку документів, необхідних та достатніх для прийняття відповідних рішень.

Суд звертає увагу, що у випадку не конкретизації переліку документів у квитанції про зупинення реєстрації податкової накладної платник податків перебуває у стані правової невизначеності, що позбавляє його можливості надати контролюючому органу необхідний в розумінні суб`єкта владних повноважень пакет документів, а для контролюючого органу, відповідно, створюються передумови для можливого прояву негативної дискреції - прийняття рішення про відмову у реєстрації податкової накладної.

Аналогічний правовий висновок викладений у постанові Верховного Суду від 22.07.2019 у справі №815/2985/18.

Верховний Суд у постанові від 30.05.2023 у справі №500/889/21 зазначив, що при розгляді таких спорів судами, крім іншого, має бути встановлено настання обставин, якими обумовлено обов`язок платника податків скласти податкові накладні та зареєструвати їх в ЄРПН.

Так, відповідно до пункту 187.1 статті 187 Податкового кодексу України датою виникнення податкових зобов`язань з постачання товарів/послуг вважається дата, яка припадає на податковий період, протягом якого відбувається будь-яка з подій, що сталася раніше: а) дата зарахування коштів від покупця/замовника на банківський рахунок платника податку як оплата товарів/послуг, що підлягають постачанню, а в разі постачання товарів/послуг за готівку - дата оприбуткування коштів у касі платника податку, а в разі відсутності такої - дата інкасації готівки у банківській установі, що обслуговує платника податку; б) дата відвантаження товарів, а в разі експорту товарів - дата оформлення митної декларації, що засвідчує факт перетинання митного кордону України, оформлена відповідно до вимог митного законодавства, а для послуг - дата оформлення документа, що засвідчує факт постачання послуг платником податку. Для документів, складених в електронній формі, датою оформлення документа, що засвідчує факт постачання послуг платником податку, вважається дата, зазначена у самому документі як дата його складення відповідно до Закону України "Про бухгалтерський облік та фінансову звітність в Україні", незалежно від дати накладення електронного підпису.

Слід зазначити, що приймаючи рішення про реєстрацію податкової накладної, контролюючий орган не повинен здійснювати повний аналіз господарських операцій платника податку на предмет їх реальності. Змістовна оцінка господарських операцій може бути проведена лише за результатом здійснення податкової перевірки платника податків, підстави та порядок проведення якої визначено нормами Податкового кодексу України.

Аналогічний правовий висновок викладено Верховним Судом у постановах від 07.12.2022 у справі №500/2237/20 та від 01.02.2023 у справі №2240/2900/18.

Згідно матеріалів справи, позивач виписав на адресу своїх контрагентів податкові накладні від 17.03.2023 № 11, від 04.04.2023 №18, від 07.04.2023 №16, від 03.04.2023 №17, від 04.04.2023 №14, від 17.05.2023 №19.

Платником податків надано до податкового органу пояснення та первинні документи щодо господарських операцій, в результаті яких були складені спірні податкові накладні.

Так, між ТОВ «АЗОТ-ПЛЮС» та ФОП ОСОБА_1 укладений Договір поставки №5 від 01.03.2023.

Відповідно до п.1.1 Договору ТОВ «АЗОТ-ПЛЮС», як постачальник, зобов`язується передати у власність ФОП ОСОБА_1 (покупцю), мінеральні добрива згідно специфікації, а Покупець зобов`язується прийняти та оплатити цей товар.

Згідно зі специфікацією №1 від 02.03.2023 р. (Додаток №1до до Договору поставки №5 від 01.03.2023) ТОВ «АЗОТ-ПЛЮС» зобов`язалось поставити селітру аміачну (нітрат амонію) у кількості 23,00 тонни на загальну суму 700 000,00 грн, на умовах 100% передплати на підставі рахунку; умови поставки: самовивіз покупцем.

17.03.2023 на адресу ФОП ОСОБА_1 було виставлено рахунок №13 на суму 671 577,00 грн на 23 тонни селітри аміачної, який оплачено ФОП ОСОБА_1 17.03.2023 у повному обсязі.

17.03.2023 за «правилом першої події» на виконання вимог п. 198.2 ст. 198, п. 201.1 ст. 201 Податкового кодексу України, а саме: на дату отримання платником податку попередньої оплати, ТОВ «АЗОТ-ПЛЮС» складено податкову накладку №11 на загальну суму 671 577,00 грн, у т.ч. ПДВ 111 929,50 грн, реєстрація якої була зупинення податковим органом.

В межах укладеного Договору поставки, 17 березня 2023 року на адресу ТОВ «АЗОТ ПЛЮС» надійшов лист (вих. №2) від ФОП ОСОБА_1 на відвантаження 17.03.2023 селітри аміачної в кількості 23 тонни згідно рахунку №13 від 17 березня 2023 року на суму 671 577,00 грн, оплаченого 17.03.2023. Місце вивантаження зазначено: с. Новополтавка, Олександрівський район, Донецька область.

Підтвердженням поставки товару є видаткова накладка №9 від 17.03.2023 року. Отримання товару ФОП ОСОБА_1 відбувалось на підставі Довіреності №1 від 17.03.2023.

Товар доставлявся на умовах самовивозу покупцем. Замовником перевезення вищезазначеного вантажу був покупець згідно товарно-транспортної накладної №7 від 17.03.2023.

Також ТОВ «АЗОТ-ПЛЮС» поставляє селітру аміачну (нітрат амонію) Приватному підприємству «СОКІЛ» на підставі Договору поставки №6 від 14.03.2023.

Відповідно до п.1.1. Договору поставки ТОВ «АЗОТ-ПЛЮС», як постачальник, зобов`язується передати у власність ПП «СОКІЛ» (покупцю), селітру аміачну (нітрат амонію) згідно специфікації, а покупець зобов`язується прийняти та оплатити цей товар.

Згідно зі Специфікацією №3 від 31.03.2023 (Додаток №3 до Договору поставки №6 від 14.03.2023) ТОВ «АЗОТ-ПЛЮС» зобов`язалось поставити селітру аміачну (нітрат амонію) у кількості 28 тонн на загальну суму 805 000,00 грн. на умовах 100% передплати на підставі рахунку.

На виконання умов Договору ПП «СОКІЛ» було проведено часткову оплату за вказаною Специфікацією №3 в сумі 790 625,00 грн.

04.04.2023 року за «правилом першої події» на виконання вимог п. 198.2 ст. 198, п. 201.1 ст. 201 Податкового кодексу України, а саме: на дату отримання платником податку попередньої оплати, ТОВ «АЗОТ-ПЛЮС» складено податкову накладну №14 на загальну суму 790 625,00 грн, у т.ч. ПДВ 131 770,83 грн, реєстрація якої була зупинена контролюючим органом.

Також, на виконання умов Договору поставки №6 від 14.03.2023 та Специфікації №3, 04.04.2023 року ТОВ «АЗОТ-ПЛЮС» було поставлено на адресу ПІ «СОКІЛ» селітру аміачну (нітрат амонію) біг бег у кількості 28 тонни на загальну суму 805 000,00 грн, підтвердженням чого є видаткова накладна №12 від 04.04.2023 року.

04.04.2023 року за «правилом першої події» на виконання вимог п. 198.2 ст. 198, п. 201.1 ст. 201 Податкового кодексу України, а саме: на дату отримання товару, ТОВ «АЗОТ-ПЛЮС» складено податкову накладну №18 на загальну суму 14 375,00 грн (залишок від суми попередньої оплати), яка була заблокована податковим органом.

ПП «СОКІЛ» було проведено остаточний розрахунок по Специфікації №3 в сумі 14 375,00 грн, підтвердженням чого є платіжна інструкція №16/06/2023 від 16.06.2023.

Крім того, межах Договору поставки №6 від 14.03.2023 між ТОВ «АЗОТ ПЛЮС» та ПП «СОКІЛ» було підписано Специфікацію №4 від 06.04.2023 (Додаток №4 до Договору поставки №6 від 14.03.2023) на поставку селітри аміачної (нітрат амонію) в кількості 5 тонн на загальну суму 140 250,00 грн, в тому числі ПДВ 23 375,00 грн на умовах 100% передплати на підставі рахунку, умови поставки: самовивіз покупцем.

ПП «СОКІЛ» було здійснено попередню оплату в сумі 140 250,00 грн, підтвердженням чого є платіжна інструкція № від 07.04.2023.

07.04.2023 за «правилом першої події» на виконання вимог п. 198.2 ст. 198, п. 201.1 ст. 201 Податкового кодексу України, а саме: на дату отримання платником податку попередньої оплати, ТОВ «АЗОТ-ПЛЮС» складено податкову накладну №16 від 07.04.2023, яка була заблокована податковим органом.

ТОВ «АЗОТ-ПЛЮС» було поставлено на адресу ПП «СОКІЛ» селітру аміачну (нітрат амонію) біг бег у кількості 5 тонн, підтвердженням чого є видаткова накладна №15 від 07.04.2023 року.

Щодо фінансово-господарської операції, за результатом здійснення якої складено податкову накладну №17 від 03.04.2023, в реєстрації якої відмовлено, позивач зазначив наступне.

ТОВ «АЗОТ-ПЛЮС» поставляє мінеральні добрива Товариству з обмеженою відповідальністю «Торгбудмастер» () на підставі Договору поставки №10 від 20.09.2022.

Відповідно до п.1.1. Договору поставки ТОВ «АЗОТ-ПЛЮС», як постачальник, зобов`язується передати у власність ТОВ «Торгбудмастер» (покупцю), добрива, засоби захисту рослин, насіння окремими партіями, на умовах, що передбачені специфікацією, а Покупець зобов`язується прийняти та оплатити цей товар.

Згідно зі специфікацією №3 від 03.04.2023 р. (Додаток №3 до Договору поставки №10 від 20.09.2022 р) ТОВ «АЗОТ-ПЛЮС» зобов`язалось поставити карбамід (сечовина) у кількості 22 тонни на загальну суму 660 000,00 грн на умовах 100% передплати на підставі рахунку, умови поставки: з доставкою.

03 квітня 2023 року, відповідно до умов Договору та специфікації №3 від 03.04.2023 ТОВ «Торгбудмастер» було здійснено 100 % передплату, підтвердженням чого є платіжна інструкція №1051 від 03.04.2023 на суму 660 000,00 грн.

03.04.2023 за «правилом першої події» на виконання вимог п. 198.2 ст. 198, п. 201.1 ст. 201 Податкового кодексу України, а саме: на дату отримання платником податку попередньої оплати, ТОВ «АЗОТ-ПЛЮС» складено податкову накладну №17 на загальну суму 660 000,00 грн, в т.ч. ПДВ 110 000,00 грн.

Надалі, в межах укладеного Договору поставки Сторони уклали специфікацію №4 від 06.04.2023 (Додаток №4 до Договору поставки №10 від 20.09.2022), відповідно до якої ТОВ «АЗОТ-ПЛЮС» зобов`язалось поставити на адресу ТОВ «Торгбудмастер» карбамід (сечовина) у кількості 0,31 тонни на загальну суму 9 300,00 грн. на умовах 100% передплати на підставі рахунку, умови поставки: з доставкою.

В подальшому, 06 квітня 2023 року ТОВ «АЗОТ-ПЛЮС» на виконання своїх зобов`язань за договором, здійснило поставку карбаміду (сечовина) в кількості 22,31 тонн на загальну суму 669 300,00 грн на адресу ТОВ «Торгбудмастер», підтвердженням чого є видаткова накладна №16 від 06 квітня 2023 року.

Отримання товару ТОВ «Торгбудмастер» відбувалось на підставі Довіреності №2 від 06.04.2023.

ТОВ «АЗОТ-ПЛЮС» в межах Договору перевезення вантажів автомобільним транспортом №l від 01.01.2023, укладеного з ТОВ «ЕКСПЕРТАВТО ГРУПП», замовлено перевезення 22,31 тон вантажу, карбаміда (сечовина). Адресою завантаження є м. Ізмаїл, вул.

Портова, 7, Одеська область; адресою розвантаження є Покровський район, с. Калинівка, Донецька область.

Також позивач поставляє мінеральні добрива ТОВ «ЮКАЛАН» () на підставі Договору поставки №11 від 15.05.2023.

Відповідно до п.1.1. Договору поставки ТОВ «АЗОТ-ПЛЮС», як постачальник, зобов`язується передати у власність ТОВ «ЮКАЛАН» (покупцю), мінеральні добрива згідно специфікації, а Покупець зобов`язується прийняти та оплатити цей товар.

Згідно зі Специфікацією №1 від 15.05.2023 (Додаток №1 до Договору поставки №11 від 15.05.2023), ТОВ «АЗОТ-ПЛЮС» зобов`язалось поставити мінеральні добрива у кількості 42,5 тонн на загальну суму 806 267,00 грн. на умовах оплати: відстрочка оплати на підставі рахунку до 23 серпня 2023 року. Сума оплати 671 889,58 грн, в т.ч. ПДВ 137 377,92 грн.

На виконання умов Договору поставки та Специфікації №1 від 17.05.2023 року, ТОВ «АЗОТ-ПЛЮС» було поставлено на адресу ТОВ «ЮКАЛАН» мінеральні добрива у кількості 42,5 тони на загальну суму 806 267,50 грн, підтвердженням чого є видаткова накладна №17 від 17.05.2023 та довіреність №23 від 17 травня 2023 року.

17.05.2023 за «правилом першої події» на виконання вимог п. 198.2 ст. 198, п. 201.1 ст. 201 Податкового кодексу України, а саме: на дату постачання товару, ТОВ «АЗОТ-ПЛЮС» складено податкову накладну №19 від 17.05.2023, яка була заблокована податковим органом.

ТОВ «ЮКАЛАН» було проведено оплату на підставі рахунку №21 від 17.05.2023 згідно Специфікації №l в сумі 671 889,58 грн, підтвердженням чого є платіжна інструкція №29 від 23.08.2023.

Крім того, позивач надав пояснення щодо походження товару, щодо спроможності ТОВ «АЗОТ-ПЛЮС» здійснювати господарську діяльність: підтвердження наявності матеріальних та трудових ресурсів; щодо плати позивачем відповідних податків та подання останнім звітності, наявності у позивача для зберігання мінеральних добрив та іншого майна в оренді нежитлового приміщення, а саме: складське приміщення загальною площею 100 кв.м. за адресою: м. Покровськ, вул. Залізнична, буд. 2, склад 4, пояснення щодо контрагентів позивача, в тому числі перевізників, наявності сертифікатів якості продукції.

На підтвердження вищенаведеного позивачем додано копії таких документів:

-податкова накладна №11 від 17.03.2023;

-квитанція про зупинення реєстрації від 10.04.2023;

-Договір поставки №5 від 01.03.2023;

-специфікація №1 від 02.03.2023 (Додаток №1 до Договору поставки №5 від 01.03.2023);

-рахунок №13 від 17.03.2023 на суму 671 577,00 грн на 23 тонни селітри аміачної;

-платіжна інструкція №669 від 17.03.2023;

-лист (вик. №2) від 17.03.2023 від ФОП ОСОБА_1 ;

-видаткова накладна №9 від 17.03.2023;

-Довіреність №1 від 17.03.2023;

-товарно-транспортна накладна №7 від 17.03.2023;

-рахунок на оплату по замовленню №1673 від 28.02.2023;

-платіжна інструкція №302 від 06.03.2023;

-видаткова накладна №4085 від 17.03.23 (отримано 23 тонни селітри аміачної);

-довіреність №4 від 16.03.2023;

-виписка з ЄДРПОУ;

-фінансова звітність малого підприємства за 2021;

-фінансова звітність малого підприємства за 2022;

-податкова декларація з податку на прибуток підприємств за 2021;

-податкова декларація з податку на прибуток підприємств за 2022;

-податкова декларація з податку на додану вартість за 2021;

-податкова декларація з податку на додану вартість за 2022;

-договір оренди нежитлового приміщення від 01.01.2022, укладений з ПрАТ «Покровська реалбаза»;

-протокол узгодження вартості орендної плати від 01.01.2022;

-акт приймання-передачі приміщення від 01.01.2022;

-рахунок-фактура №94 від 27.12.2022;

-акт №94 від 31.12.2022 на виконані роботи;

-акт №9 від 31.01.2022 на виконані роботи;

-рахунок-фактура №9 від 25.01.2022;

-договір оренди нежитлового приміщення від 01.01.2023, укладений з ПрАТ «Покровська реалбаза»;

-протокол узгодження вартості орендної плати від 01.01.2023;

-акт приймання-передачі приміщення від 01.01.2023;

-платіжні доручення: №309 від 17.02.2023; №276 від 28.01.2022; №300 від 29.11.2022; №299 від 07.10.22; №292 від 11.08.22; №285 від 06.04.22; №284 від 01.03.2022;

-повідомленням про об`єкти оподаткування або об`єкти, пов`язані з оподаткуванням або через які провадиться діяльність (форма №20-ОПП);

-сертифікати якості на мінеральні добрива;

-штатний розпис №2 від 01 січня 2021 року;

-штатний розпис №3 від 01 вересня 2021 року;

-штатний розпис №4 від 01 грудня 2021 року;

-штатний розпис №5 від 01 жовтня 2022 року;

-податкова накладна №14 від 04.04.2023 з квитанцією про зупинення;

-податкова накладна №18 від 04.04.2023 з квитанцією про зупинення;

-податкова накладна №16 від 07.04.2023 з квитанцією про зупинення;

-договір поставки №559 від 15 лютого 2023 року;

-видаткова накладна №5545 від 31.03.23 ( отримано 22 тони селітри аміачної);

-товарно-транспортна накладна №5545/4503 від 31.03.2023;

-видаткова накладна №5771 від 04.04.23; (отримано 22 тони селітри аміачної);

-товарно-транспортна накладна №5771/4659 від 04.04.2023;

-видаткова накладна №5989 від 07.04.23 (отримано 23 тони селітри аміачної);

-товарно-транспортна накладна №5989/4832 від 07.04.2023;

-рахунок на оплату по замовленню №4464 від 06.04.2023;

-Договір поставки №6 від 14.03.2023;

-специфікація №3 від 31.03.2023 (Додаток №3 до Договору поставки №6 від 14.03.2023);

-платіжна інструкція №;

-видаткова накладна №12 від 04.04.2023;

-платіжна інструкція №16/06/2023 від 16.06.2023;

-специфікація №4 від 06.04.2023 (Додаток №4 до Договору поставки №6 від 14.03.2023);

-платіжна інструкція № від 07.04.2023;

-видаткова накладна №15 від 07.04.2023;

-податкова накладна №17 від 03.04.2023;

-квитанція про зупинення реєстрації від 04.05.2023;

-Договір перевезення вантажів автомобільним транспортом №1 від 01.01.2023;

-рахунок на оплату послуг перевезення №15061 від 05.04.2023;

-Договір поставки №10 від 20.09.2022;

-специфікація №3 від 03.04.2023 (Додаток №3 до Договору поставки №10 від 20.09.2022;

-специфікація №4 від 06.04.2023 (Додаток №4 до Договору поставки №10 від 20.09.2022;

-платіжна інструкція №1051 від 03.04.2023 на суму 660 000,00 грн;

-видаткова накладна №16 від 06.04.2023;

-довіреність №2 від 06.03.2023;

-платіжна інструкція №313 від 07.04.23 (оплата послуг перевезення);

-Договір поставки №319 від 03.04.2023;

-Додаток №1 від 03.04.2023 до Договору поставки №319 від 03.04.2023;

-платіжна інструкція №310 від 04.03.23 на суму 594 000,00 грн (призначення платежу: оплата за карбамід);

-видаткова накладна №982 від 06.04.23 (отримано 22,31 тони карбаміду);

-податкова накладна №9 від 04.04.2023;

-податкова накладна №57 від 06.04.2023

-податкова накладна №19 від 17.05.2023 з квитанцією про зупинення;

-Договір поставки №11 від 15.05.2023;

Специфікація №1 від 15.05.2023;

-видаткова накладна №17 від 17.05.2023;

-довіреність №23 від 17 травня 2023 року;

-платіжна інструкція №29 від 23.08.2023;

- Договір поставки №1101/2022/ДЄВ від 11.01.2022 року,- Додаток №3 від 02.08.2022 до Договору поставки №1101/2022/ДЄВ від 11.01.2022;

-рахунок на оплату №913 від 02.09.2022;

-лист про відвантаження згідно рахунку на оплату №913 від 02.09.2022;

-платіжна інструкція №296 від 13.09.2022 на суму 836 908,00 грн;

-платіжна інструкція №294 від 06.09.2022 на суму 185 085,00 грн;

-залізнична накладна 024018.

Крім того, позивачем надано пояснення та додано до позовної заяви копію рішення Київського окружного адміністративного суду від 18.12.2023, яке залишене без змін постановою Шостого апеляційного адміністративного суду від 10.12.2024, згідно якого визнано протиправним та скасовано Рішення Комісії ГУ ДПС у м. Києві №57457 від 19.05.2023 про відповідність позивача критеріям ризиковості платника податків, зобов`язано ГУ ДПС у м. Києві виключити ТОВ «АЗОТ-ПЛЮС» з переліку платників податку, які відповідають критеріям ризиковості платника податку. Згідно листа ГУ ДПС у м. Києві від 16.01.2025, останнім виконано вказане рішення суду та 30.12.2024 ТОВ «АЗОТ-ПЛЮС» виключено з переліку ризикових суб`єктів господарювання.

Відносно наданих пояснень та документів позивача податковим органом жодних заперечень не надано.

Також матеріали справи не містять оцінки наданих доводів позивача контролюючим органом.

Крім того у постанові від 23.02.2023 у справі №420/9924/20 Верховний Суд зауважив, що в межах справ подібних категорій та характеру спірних правовідносин, що виникли між сторонами на стадії реєстрації податкових накладних, надання судами оцінки щодо товарності або безтоварності господарських операцій є передчасною подією. Такі обставини можуть бути встановлені контролюючим органом на підставі здійсненої належної перевірки, з прийняттям ППР, та в подальшому підтверджені судом.

Також Верховний Суд звернув увагу на те, що у випадку загальної вказівки щодо необхідності подати документи у квитанції про зупинення реєстрації податкової накладної платник податків перебуває у стані правової невизначеності, що позбавляє його можливості надати контролюючому органу необхідний саме в розумінні суб`єкта владних повноважень пакет документів, а для контролюючого органу, відповідно, створюються передумови для можливого прояву негативної дискреції - прийняття необґрунтованого рішення про відмову у реєстрації податкової накладної.

Верховний Суд у постанові від 03.11.2021 у справі №360/2460/20 за наслідками аналізу положень Порядку №520 зазначив, що можливість надання платником податків переліку документів на підтвердження правомірності формування та подання податкової накладної прямо залежить від чіткого визначення податковим органом конкретного виду критерію оцінки ступеня ризиків з зазначенням необхідності надання документів за переліком, відповідно до критерію зупинення реєстрації податкової накладної, а не довільно, на власний розсуд.

Верховний Суд звернув увагу на те, що невиконання податковим органом законодавчо встановлених вимог щодо змісту, форми, обґрунтованості та вмотивованості акта індивідуальної дії має наслідком визнання його протиправним.

Аналогічна правова позиція вже неодноразово висловлювалась Верховним Судом, зокрема, у постановах від 21.05.2019 у справі № 0940/1240/18, від 10.04.2020 у справі № 819/330/18 та від 18.06.2020 у справі № 824/245/19-а.

При цьому, Верховний Суд у постанові від 05.01.2021 у справі №640/11321/20 зазначив, що незважаючи на те, що затверджена Порядком №1165 форма рішення, яка не передбачає конкретизації підстав у разі відповідності пунктам 1-8 критеріїв ризиковості платника податку, не скасовує обов`язок податкового органу необхідності доказування, передбаченого частиною другою статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України.

Суд зазначає, що з матеріалів справи вбачається, що позивачем було надано до контролюючого органу первинні документи які, на його переконання, є належними та достатніми для підтвердження здійснення ним господарських операцій.

Водночас, у квитанціях не конкретизовано, які саме документи слід надати позивачу та чого мають стосуватися пояснення такого платника податків для того, аби реєстрація спірних податкових накладних стала можливою.

Враховуючи вищевказане, суд дійшов висновку про те, що подані позивачем документи для реєстрації спірних податкових накладних підтверджують зазначені у них дані та є достатніми для прийняття рішення про їх реєстрацію в ЄРПН.

Крім того, суд звертає увагу, що якщо контролюючий орган підставою для відмови у спірному рішенні вказав: надання платником податків документів, складених з порушенням законодавства, у розділі "Додаткова інформація» (зазначити конкретні документи) повинні бути зазначені які документи, надані позивачем, складені з порушенням законодавства.

При цьому, зміст підстави «надання платником копій документів, складених із порушенням законодавства», свідчить про достатність всіх наданих документів, але за наявності недоліків їх оформлення.

Натомість, у розділі у розділі «Додаткова інформація» оскаржуваного рішення зазначено: «Платником не спростовано критерії ризиковості, яким він відповідає згідно з рішенням про відповідність критеріям ризиковості від 19.05.2023».

Наведене у рішенні формулювання не надає змоги встановити які саме документи складені позивачем з порушенням законодавства, які вимоги законодавства було ним порушено при складанні документів та вкотре вказує на недотримання податковим органом принципу правової визначеності.

Відповідно до положень статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Такий підхід узгоджується з практикою Європейського суду з прав людини. Так, у пункті 110 рішення від 23.07.2002 у справі "Компанія Вестберґа таксі Актіеболаґ та Вуліч проти Швеції" Суд визначив, що "…адміністративні суди, які розглядають скарги заявників стосовно рішень податкового управління, мають повну юрисдикцію у цих справах та повноваження скасувати оскаржені рішення. Справи мають бути розглянуті на підставі поданих доказів, а довести наявність підстав, передбачених відповідними законами, для призначення податкових штрафів має саме податкове управління…".

Однак під час розгляду справи відповідачі, як суб`єкти владних повноважень, не надали суду належних і достатніх доказів, які спростовували б твердження позивача, не навели мотивів прийняття спірного рішення, неврахування наданих позивачем Комісії Головного управління ДПС у м. Києві документів, а отже, не довели правомірність такого рішення.

З урахуванням наведеного, суд зазначає, що рішення Комісії ДПС про відмову в реєстрації спірної податкової накладної, в якому не наведені мотиви його ухвалення та не зазначені підстави неврахування наданих позивачем документів та пояснень, свідчать про порушення відповідачем як принципу належного урядування, так і принципів, закріплених в Резолюції Комітету Міністрів Ради Європи 77 (31) від 28.09.1977, свідчать про непрозорість та непередбачуваність дій відповідача, що перешкоджають можливості платника податків планувати в подальшому свою діяльність.

Таким чином, суд дійшов висновку, що враховуючи наявність у позивача передбачених чинним законодавством України документів, які свідчать про реальність проведення господарських операцій, та приймаючи до уваги те, що такі документи були надані відповідачам, останні не мали правових підстав для прийняття спірних рішень про відмову в реєстрації податкових накладних.

У зв`язку з цим, суд вважає за необхідне визнати протиправними та скасувати рішення про реєстрацію/відмову в реєстрації податкових накладних/розрахунків коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних №11570131/43678867 від 06.08.2024, №11570127/43678867 від 06.08.2024, №11570128/43678867 від 06.08.2024, №11570129/43678867 від 06.08.2024, №11570130/43678867 від 06.08.2024, №11590811/43678867 від 07.08.2024.

Щодо позовної вимоги про зобов`язання Державної податкової служби України зареєструвати в Єдиному реєстрі податкових накладних спірні податкові накладні датою їх фактичного подання для реєстрації в ЄРПН, суд зазначає наступне.

Згідно з частиною четвертою статті 245 Кодексу адміністративного судочинства України у випадку, визначеному пунктом 4 частини другої цієї статті, суд може зобов`язати відповідача - суб`єкта владних повноважень прийняти рішення на користь позивача, якщо для його прийняття виконано всі умови, визначені законом, і прийняття такого рішення не передбачає права суб`єкта владних повноважень діяти на власний розсуд.

Згідно з Рекомендацією Комітету Міністрів Ради Європи №R (80) 2 стосовно здійснення адміністративними органами влади дискреційних повноважень, прийнятої Комітетом Міністрів 11.03.1980, під дискреційними повноваженнями слід розуміти повноваження, які адміністративний орган, приймаючи рішення, може здійснювати з певною свободою розсуду, тобто, коли такий орган може обирати з кількох юридично допустимих рішень те, яке він вважає найкращим за даних обставин.

Згідно з пунктом 1.6 Методології проведення антикорупційної експертизи, затвердженої Наказом Міністерства юстиції України від 24.04.2017 № 1395/5, дискреційні повноваження - це сукупність прав та обов`язків органів державної влади та місцевого самоврядування, осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, що надають можливість на власний розсуд визначити повністю або частково вид і зміст управлінського рішення, яке приймається, або можливість вибору на власний розсуд одного з декількох варіантів управлінських рішень, передбачених нормативно-правовим актом, проектом нормативно-правового акта.

Таким чином, дискреція - це елемент управлінської діяльності. Вона пов`язана з владними повноваженнями і їх носіями - органами державної влади та місцевого самоврядування, їх посадовими і службовими особами. Дискрецію не можна ототожнювати тільки з формалізованими повноваженнями - вона характеризується відсутністю однозначного нормативного регулювання дій суб`єкта. Він не може ухилятися від реалізації своєї компетенції, але і не має права виходити за її межі.

Тобто дискреційні повноваження - це законодавчо встановлена компетенція владних суб`єктів, яка визначає ступінь самостійності її реалізації з урахуванням принципу верховенства права; ці повноваження полягають в застосуванні суб`єктами адміністративного розсуду при здійсненні дій і прийнятті рішень.

Отже, у разі відсутності у суб`єкта владних повноважень законодавчо закріпленого права адміністративного розсуду при вчиненні дій/прийнятті рішення, та встановленні у судовому порядку факту протиправної поведінки відповідача, зобов`язання судом суб`єкта владних повноважень прийняти рішення конкретного змісту не можна вважати втручанням у дискреційні повноваження, адже саме такий спосіб захисту порушеного права є найбільш ефективним та направлений на недопущення свавілля в органах влади.

Згідно з пунктом 19 Порядку ведення Єдиного реєстру податкових накладних, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 29.12.2010 №1246, податкова накладна та/або розрахунок коригування, реєстрацію яких зупинено, реєструється у день настання однієї з таких подій:

- прийняття в установленому порядку та набрання чинності рішенням про реєстрацію податкової накладної та/або розрахунку коригування;

- набрання рішенням суду законної сили про реєстрацію податкової накладної та/або розрахунку коригування (у разі надходження до ДПС відповідного рішення);

- неприйняття та/або відсутність реєстрації в установленому порядку рішення про реєстрацію або відмову в реєстрації податкової накладної та/або розрахунку коригування.

Датою внесення відомостей до Реєстру вважається день, зазначений в рішенні суду, або день набрання законної сили таким рішенням.

Таким чином, у день набрання законної сили рішенням суду про реєстрацію податкової накладної в Реєстрі Державною податковою службою України вчиняються відповідні дії по реєстрації, при цьому датою реєстрації є день набрання законної сили рішенням суду, якщо у судовому рішенні не зазначена інша дата. Отже, суд може зазначити у судовому рішенні конкретну дату, яку контролюючому органу необхідно відобразити в якості дати реєстрації податкової накладної в Реєстрі.

У зв`язку з цим, податкова накладна від 17.03.2023 № 11, від 04.04.2023 №18, від 07.04.2023 №16, від 03.04.2023 №17, від 04.04.2023 №14, від 17.05.2023 №19 підлягають реєстрації в Єдиному реєстрі податкових накладних у день їх фактичного подання.

Визначений вказаний належний спосіб захисту встановленого судом порушеного права позивача, є гарантією, що спір між сторонами буде остаточно вирішений та належним чином будуть поновлені права позивача, що узгоджується із висновками Верховного Суду вкладеними у постановах від 03.11.2021 у справі №360/2460/20, від 27.10.2022 у справі № 360/3253/20, від 25.11.2022 у справі №320/3484/21.

Таким чином, позов слід задовольнити повністю.

Щодо розподілу судових витрат.

Відповідно до частини першої статті 139 КАС України при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.

Позивачем, на виконання вимог ухвали суду про залишення позовної заяви без руху, було сплачено судовий збір на суму 18 206,00 грн (платіжні інструкції №348 від 01.02.2025, №352 від 21.02.2025, квитанція №7896-1181-6547-9123 від 21.02.2025).

Проте, за вимогами зазначеної ухвали, позивач мав сплатити 18 168,00 грн.

Відтак, враховуючи задоволення позову, судові витрати зі сплати судового збору у належному розмірі 18 168,00 грн підлягають стягненню на користь позивача за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень відповідача 1, оскільки рішення саме комісії регіонального рівня призвели до спірних правовідносин.

Разом з тим, суд роз`яснює позивачу, що залишок надміру сплаченого судового збору повертається в порядку, визначеному Законом України «Про судовий збір».

Також позивачем у позові заявлено орієнтовний розмір витрат на правову допомогу у розмірі 20 000,00 грн, з приводу чого суд зазначає, що дане питання може бути вирішено в порядку та строки , передбачені ч. 7 ст. 139 КАС України.

Керуючись ст.ст. 9, 14, 73-78, 90, 139, 143, 242-246, 250, 255 Кодексу адміністративного судочинства України, суд,-

в и р і ш и в:

Адміністративний позов Товариства з обмеженою відповідальністю «АЗОТ-ПЛЮС» до Головного управління ДПС у м. Києві, Державної податкової служби України про визнання протиправними та скасування рішень, зобов`язання вчинити дії,-задовольнити;

Визнати протиправним та скасувати рішення Комісії Головного управління Державної податкової служби у місті Києві з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних №11570131/43678867 від 06.08.2024 про відмову в реєстрації податкової накладної №11 від 17.03.2023 в Єдиному реєстрі податкових накладних;

Зобов`язати Державну податкову службу України зареєструвати податкову накладну №11 від 17.03.2023 в Єдиному реєстрі податкових накладних датою її подання;

Визнати протиправним та скасувати рішення Комісії Головного управління Державної податкової служби у місті Києві з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних №11570127/43678867 від 06.08.2024 про відмову в реєстрації податкової накладної № 18 від 04.04.2023 в Єдиному реєстрі податкових накладних;

Зобов`язати Державну податкову службу України зареєструвати податкову накладну №18 від 04.04.2023 в Єдиному реєстрі податкових накладних датою її подання;

Визнати протиправним та скасувати рішення Комісії Головного управління Державної податкової служби у місті Києві з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних №11570128/43678867 від 06.08.2024 про відмову в реєстрації податкової накладної №16 від 07.04.2023 в Єдиному реєстрі податкових накладних;

Зобов`язати Державну податкову службу України зареєструвати податкову накладну №16 від 07.04.2023 в Єдиному реєстрі податкових накладних датою її подання;

Визнати протиправним та скасувати рішення Комісії Головного управління Державної податкової служби у місті Києві з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних №11570129/43678867 від 06.08.2024 про відмову в реєстрації податкової накладної №17 від 03.04.2023 в Єдиному реєстрі податкових накладних;

Зобов`язати Державну податкову службу України зареєструвати податкову накладну №17 від 03.04.2023 в Єдиному реєстрі податкових накладних датою її подання;

Визнати протиправним та скасувати рішення Комісії Головного управління Державної податкової служби у місті Києві з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних №11570130/43678867 від 06.08.2024 про відмову в реєстрації податкової накладної №14 від 04.04.2023, в Єдиному реєстрі податкових накладних;

Зобов`язати Державну податкову службу України зареєструвати податкову накладну №14 від 04.04.2023 в Єдиному реєстрі податкових накладних датою її подання;

Визнати протиправним та скасувати рішення Комісії Головного управління Державної податкової служби у місті Києві з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних №11590811/43678867 від 07.08.2024 про відмову в реєстрації податкової накладної №19 від 17.05.2023, в Єдиному реєстрі податкових накладних;

Зобов`язати Державну податкову службу України зареєструвати податкову накладну №19 від 17.05.2023 в Єдиному реєстрі податкових накладних датою її подання.

Стягнути на користь Товариства з обмеженою відповідальністю «АЗОТ-ПЛЮС» понесені судові витрати зі сплати судового збору у розмірі 18 168,00 грн за рахунок бюджетних асигнувань Головного управління ДПС у м. Києві.

Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті апеляційного провадження чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається до Шостого апеляційного адміністративного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

У разі оголошення судом лише вступної та резолютивної частини рішення, або розгляду справи в порядку письмового провадження, апеляційна скарга подається протягом тридцяти днів з дня складення повного тексту рішення.

Суддя Парненко В.С.