Справа № 520/3966/25
Суддя: Полях Н.А.
Дата ухвалення: 2025-11-17 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

Харківський окружний адміністративний суд
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

17 листопада 2025 р. № 520/3966/25

Харківський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді - Полях Н.А., розглянувши в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи адміністративну справу за позовною заявою ОСОБА_1 (РНОКПП: НОМЕР_1 , АДРЕСА_1 ) до Вищої кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури (04070, м. Київ, вул. Борисоглібська, 3, поверх 5, ), треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору: Кваліфікаційно-дисциплінарна комісія адвокатури Київської області (04080, м. Київ, вул. Кирилівська, 15, (1-й поверх), код ЄДРПОУ: НОМЕР_2), адвокат ОСОБА_2 (01032, м. Київ, бульвар Т. Шевченка, 35, оф. 4, код ЄДРПОУ: НОМЕР_2) про визнання протиправним та скасування рішення, зобов`язання вчинити певні дії,-

В С Т А Н О В И В:

До Харківського окружного адміністративного суду звернувся позивач з адміністративним позовом, в якому просить суд:

- визнати протиправним та скасувати рішення № I-001/2025 від 22.01.2025 Вищої кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури;

- зобов`язати Вищу кваліфікаційно-дисциплінарну комісію адвокатури повторно розглянути скаргу ОСОБА_1 на рішення Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Київської області у складі дисциплінарної палати № 130/2024 від 31.07.2024 про притягнення адвоката ОСОБА_2 до дисциплінарної відповідальності та застосування дисциплінарного стягнення у вигляді зупинення права на заняття адвокатською діяльністю строком на 1 (один) місяць.

Ухвалою Харківського окружного адміністративного суду було прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито спрощене провадження в адміністративній справі.

Сторони були належним чином повідомлені про відкриття провадження у справі.

Відповідач подав до суду відзив на позовну заяву, в якому зазначив, що у спірних правовідносинах він діяв згідно чинного законодавства.

Керуючись приписами ст. 171, 257, 262 КАС України, суд зазначає, що розгляд позовної заяви здійснюється за правилами спрощеного позовного провадження.

Згідно з ч. 5 ст. 262 КАС України суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами, за відсутності клопотання будь-якої зі сторін про інше. За клопотанням однієї із сторін або з власної ініціативи суду розгляд справи проводиться в судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін.

З огляду на вказане вище, суд вважає за можливе розглянути справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами.

Відповідно до приписів ч. 4 ст. 229 КАС України, оскільки розгляд справи здійснюється за відсутності учасників справи згідно із приписами ст. 258 КАС України, то фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Суд, повно виконавши процесуальний обов`язок зі збору доказів, перевіривши доводи сторін добутими доказами, дослідивши зібрані по справі докази в їх сукупності, проаналізувавши зміст належних норм матеріального і процесуального права, які врегульовують спірні правовідносини, виходить з таких підстав та мотивів.

Судом встановлено, що 16.12.2020 між позивачкою і адвокатом Білінським О.М. було укладено договір №16/12 про надання правової допомоги.

22.06.2023 позивачка звернулась зі скаргою на дії адвоката ОСОБА_2 до КДКА м. Києва.

Вказані матеріали попередньо були розглянуті КДКА Донецької області на підставі заяви позивачки від 22.06.2023, поданої до КДКА міста Києва.

Листом Голови ВКДКА ОСОБА_3 від 06.03.2024 вих. № 429 на ім`я Голови КДКА Київської області Поліщука В.А. було надіслано матеріали дисциплінарної справи відносно адвоката ОСОБА_2 для розгляду дисциплінарною палатою КДКА Київської області.

31.07.2024 дисциплінарна палата КДКА Київської області прийняла рішення №130/2024, яким притягнула адвоката ОСОБА_2 до дисциплінарної відповідальності та застосувала до нього дисциплінарне стягнення у вигляді зупинення права на зайняття адвокатською діяльністю строком на 1 (один) місяць.

Не погодившись із зазначеним рішенням ОСОБА_1 звернулась до ВКДКА зі скаргою від 26.08.2024. Проте ВКДКА листом від 13.09.2024 повернула позивачці вказану скаргу для усунення недоліків.

На підставі повторної скарги від 01.10.2024 голова ВКДКА ОСОБА_3 доручив члену ВКДКА ОСОБА_5 провести перевірку відомостей та фактів, викладених у повторній скарзі Позивачки.

Крім того, листом від 02.10.2024 № 2201 відповідач витребував матеріали дисциплінарної справи відносно адвоката ОСОБА_2 У КДКА Київської області.

Після отримання відповідачем матеріалів вказаної дисциплінарної справи листом №2630 від 05.11.2024 вони були надіслані члену ВКДКА ОСОБА_5 .

На засіданні ВКДКА 22.01.2025 ОСОБА_5 здійснив доповідь і відповідно до пункту 3.32 Регламенту ВКДКА запропонував скаргу ОСОБА_1 задовольнити частково.

Рішення КДКА Київської області від 31.07.2024 № 130/2024 про притягнення адвоката ОСОБА_2 до дисциплінарної відповідальності у вигляді зупинення права на зайняття адвокатською діяльністю строком на 1 (один) місяць змінити в частині застосованого стягнення. Застосувати до адвоката ОСОБА_2 дисциплінарне стягнення у вигляді зупинення права на зайняття адвокатською діяльністю строком на 3 (три) місяці.

За запропонований проект рішення проголосували 13 члена ВКДКА, проти - 6 членів комісії. Інші члени участі у голосуванні не брали.

У зв`язку з цим ВКДКА Рішенням № 1-001/2025 залишила скаргу без задоволення, а рішення КДКА Київської області у складі ДП № 130/2024 від 31.07.2024 - без змін.

Рішення № 1-001/2025 обґрунтоване тим, що відповідно до Роз`яснення щодо порядку прийняття рішення Вищою кваліфікаційно-дисциплінарною комісією адвокатури, затвердженого рішенням Ради адвокатів України від 19.11.2013 № 248, у разі, коли за винесену пропозицію не проголосувало 16 (і більше) членів ВКДКА, вона вважається відхиленою, що також є рішенням ВКДКА, яке не потребує окремого голосування.

Рішенням № 1-001/2025 від 22.01.2025 Вищої кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури скаргу ОСОБА_1 на рішення Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Київської області у складі дисциплінарної палати № 130/2024 від 31.07.2024 про притягнення адвоката ОСОБА_2 до дисциплінарної відповідальності та застосування дисциплінарного стягнення у вигляді зупинення права на заняття адвокатською діяльністю строком на 1 (один) місяць залишено без задоволення, а рішення КДКА Київської області у складі ДП № 130/2024 від 31.07.2024 - залишено без змін.

Не погодившись із вказаним рішенням, позивач звернулася до суду з даним адміністративним позовом.

Надаючи оцінку спірним правовідносинам, суд зазначає наступне.

Правові засади організації і діяльності адвокатури та здійснення адвокатської діяльності в Україні визначено Законом України від 05 липня 2012 року за № 5076-VI "Про адвокатуру та адвокатську діяльність" (надалі - Закон № 5076-VI).

Частинами першою, третьою статті 2 Закону № 5076-VI передбачено, що адвокатура України - це недержавний самоврядний інститут, що забезпечує здійснення захисту, представництва та надання інших видів правової допомоги на професійній основі, а також самостійно вирішує питання організації і діяльності адвокатури в порядку, встановленому цим Законом. З метою забезпечення належного здійснення адвокатської діяльності, дотримання гарантій адвокатської діяльності, захисту професійних прав адвокатів, забезпечення високого професійного рівня адвокатів та вирішення питань дисциплінарної відповідальності адвокатів в Україні діє адвокатське самоврядування.

Відповідно до приписів статті 4 Закону № 5076-VI адвокатська діяльність здійснюється на принципах верховенства права, законності, незалежності, конфіденційності та уникнення конфлікту інтересів.

Відповідно до статті 33 Закону № 5076-VI адвоката може бути притягнуто до дисциплінарної відповідальності у порядку дисциплінарного провадження з підстав, передбачених цим Законом.

Дисциплінарне провадження - процедура розгляду письмової скарги, яка містить відомості про наявність у діях адвоката ознак дисциплінарного проступку.

Дисциплінарне провадження стосовно адвоката здійснюється кваліфікаційно-дисциплінарною комісією адвокатури за адресою робочого місця адвоката, зазначеною в Єдиному реєстрі адвокатів України.

Статтею 34 Закону № 5076-VI передбачено, що підставою для притягнення адвоката до дисциплінарної відповідальності є вчинення ним дисциплінарного проступку.

Дисциплінарним проступком адвоката є: 1) порушення вимог несумісності; 2) порушення присяги адвоката України; 3) порушення правил адвокатської етики; 4) розголошення адвокатської таємниці або вчинення дій, що призвели до її розголошення; 5) невиконання або неналежне виконання своїх професійних обов`язків; 6) невиконання рішень органів адвокатського самоврядування; 7) порушення інших обов`язків адвоката, передбачених законом.

Не є підставою для притягнення адвоката до дисциплінарної відповідальності винесення судом або іншим органом рішення не на користь його клієнта, скасування або зміна судового рішення або рішення іншого органу, винесеного у справі, в якій адвокат здійснював захист, представництво або надавав інші види правової допомоги, якщо при цьому не було вчинено дисциплінарного проступку.

Види дисциплінарних стягнень, які можуть застосовуватися до адвоката визначені статтею 35 Закону №5076-VI, відповідно до частини 1 якої за вчинення дисциплінарного проступку до адвоката може бути застосовано одне з таких дисциплінарних стягнень: 1) попередження; 2) зупинення права на заняття адвокатською діяльністю на строк від одного місяця до одного року; 3) для адвокатів України - позбавлення права на заняття адвокатською діяльністю з наступним виключенням з Єдиного реєстру адвокатів України, а для адвокатів іноземних держав - виключення з Єдиного реєстру адвокатів України.

За приписами частини другої статті 35 Закону №5076-VI, а також пункту 13 Положення про порядок прийняття та розгляду скарг щодо неналежної поведінки адвоката, яка може мати наслідком його дисциплінарну відповідальність, затвердженого Рішенням Ради адвокатів України № 120 від 30.08.2014, адвокат може бути притягнутий до дисциплінарної відповідальності протягом року з дня вчинення дисциплінарного проступку.

Згідно зі статтею 36 Закону № 5076-VI право на звернення до кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури із заявою (скаргою) щодо поведінки адвоката, яка може бути підставою для дисциплінарної відповідальності, має кожен, кому відомі факти такої поведінки.

Не допускається зловживання правом на звернення до кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури, у тому числі ініціювання питання про дисциплінарну відповідальність адвоката без достатніх підстав, і використання зазначеного права як засобу тиску на адвоката у зв`язку із здійсненням ним адвокатської діяльності.

Дисциплінарну справу стосовно адвоката не може бути порушено за заявою (скаргою), що не містить відомостей про наявність ознак дисциплінарного проступку адвоката, а також за анонімною заявою (скаргою).

Статтею 37 Закону № 5076-VI встановлено, що дисциплінарне провадження складається з таких стадій: 1) проведення перевірки відомостей про дисциплінарний проступок адвоката; 2) порушення дисциплінарної справи; 3) розгляд дисциплінарної справи; 4) прийняття рішення у дисциплінарній справі.

Порядок розгляду скарг на дії адвоката передбачений статтями 38, 39 Закону № 5076-VI.

Згідно з частинами першою, другою статті 38 Закону № 5076-VI заява (скарга) щодо поведінки адвоката, яка може мати наслідком його дисциплінарну відповідальність, реєструється кваліфікаційно-дисциплінарною комісією адвокатури та не пізніше трьох днів з дня її надходження передається до дисциплінарної палати.

Член дисциплінарної палати кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури за дорученням голови палати проводить перевірку відомостей, викладених у заяві (скарзі), та звертається до адвоката для отримання письмового пояснення по суті порушених питань.

Під час проведення перевірки член дисциплінарної палати кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури має право опитувати осіб, яким відомі обставини вчинення діяння, що має ознаки дисциплінарного проступку, отримувати за письмовим запитом від органів державної влади та органів місцевого самоврядування, їх посадових та службових осіб, керівників підприємств, установ, організацій незалежно від форми власності та підпорядкування, громадських об`єднань, фізичних осіб необхідну для проведення перевірки інформацію, крім інформації з обмеженим доступом.

За результатами перевірки відомостей членом дисциплінарної палати кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури складається довідка, яка має містити викладення обставин, виявлених під час перевірки, висновки та пропозиції щодо наявності підстав для порушення дисциплінарної справи.

Заява (скарга) про дисциплінарний проступок адвоката, довідка та всі матеріали перевірки подаються на розгляд дисциплінарної палати кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури.

Згідно з частиною 3 статті 38 Закону №5076-VI заява (скарга) про дисциплінарний проступок адвоката, довідка та всі матеріали перевірки подаються на розгляд дисциплінарної палати кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури.

Частиною 1 статті 39 Закону №5076-VI передбачено, що за результатами розгляду заяви (скарги) про дисциплінарний проступок адвоката, довідки та матеріалів перевірки дисциплінарна палата кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури більшістю голосів членів палати, які беруть участь у її засіданні, вирішує питання про порушення або відмову в порушенні дисциплінарної справи стосовно адвоката.

Частиною 2 статті 39 Закону №5076-VI встановлено, що рішення про порушення дисциплінарної справи з визначенням місця, дня і часу її розгляду чи про відмову в порушенні дисциплінарної справи надсилається або вручається під розписку адвокату та особі, яка ініціювала питання про дисциплінарну відповідальність адвоката, протягом трьох днів з дня прийняття такого рішення. До рішення про порушення дисциплінарної справи, яке надсилається або вручається адвокату, додається довідка члена дисциплінарної палати кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури, складена за результатами перевірки.

Відповідно до частин 1, 2 статті 40 Закону №5076-VI дисциплінарна справа стосовно адвоката розглядається дисциплінарною палатою кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури протягом тридцяти днів з дня її порушення.

Розгляд дисциплінарної справи здійснюється на засадах змагальності. Під час розгляду справи дисциплінарна палата заслуховує повідомлення члена дисциплінарної палати, який проводив перевірку, про результати перевірки, пояснення адвоката, стосовно якого порушено дисциплінарну справу, особи, яка ініціювала питання про дисциплінарну відповідальність адвоката, та пояснення інших заінтересованих осіб.

Адвокат, стосовно якого порушено дисциплінарну справу, та особа, яка ініціювала питання про дисциплінарну відповідальність адвоката, мають право надавати пояснення, ставити питання учасникам провадження, висловлювати заперечення, подавати докази на підтвердження своїх доводів, заявляти клопотання і відводи, користуватися правовою допомогою адвоката.

У разі неможливості з поважних причин брати участь у засіданні кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури адвокат, стосовно якого розглядається справа, може надати по суті порушених питань письмові пояснення, які додаються до матеріалів справи.

Письмові пояснення адвоката оголошуються на засіданні дисциплінарної палати кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури.

Неявка адвоката чи особи, яка ініціювала питання дисциплінарної відповідальності адвоката, на засідання дисциплінарної палати кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури без поважних причин за умови наявності доказів завчасного повідомлення зазначених осіб про місце, день і час засідання не перешкоджає розгляду дисциплінарної справи.

У разі повторної неявки зазначених осіб на засідання палати розгляд справи здійснюється за їх відсутності незалежно від причин неявки. Розгляд справи про дисциплінарну відповідальність адвоката є відкритим, крім випадків, якщо відкритий розгляд справи може призвести до розголошення адвокатської таємниці. Під час засідання дисциплінарної палати кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури ведеться протокол, який підписується головуючим та секретарем засідання.

Відповідно до приписів ст. 41 Закону №5076-VI за результатами розгляду дисциплінарної справи дисциплінарна палата кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури приймає рішення про притягнення адвоката до дисциплінарної відповідальності за вчинення дисциплінарного проступку і застосування до нього дисциплінарного стягнення або про закриття дисциплінарної справи.

Рішення дисциплінарної палати приймається більшістю голосів від її загального складу, крім рішення про припинення права на заняття адвокатською діяльністю, яке приймається двома третинами голосів від її загального складу. Рішення у дисциплінарній справі має бути вмотивованим. Під час обрання виду дисциплінарного стягнення враховуються обставини вчинення проступку, його наслідки, особа адвоката та інші обставини.

Рішення у дисциплінарній справі приймається за відсутності адвоката, стосовно якого порушено дисциплінарну справу, та особи, яка ініціювала питання про дисциплінарну відповідальність адвоката. Член дисциплінарної палати кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури, який проводив перевірку відомостей про дисциплінарний проступок адвоката, не бере участь у голосуванні. Рішення оголошується на засіданні дисциплінарної палати кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури. Копія рішення надсилається або вручається під розписку адвокату та особі, яка ініціювала питання про дисциплінарну відповідальність адвоката, протягом трьох робочих днів з дня прийняття рішення.

Згідно з п. 2, 3 Положення про порядок прийняття та розгляду скарг щодо неналежної поведінки адвоката, яка може мати наслідком його дисциплінарну відповідальність, що затверджене рішенням Ради адвокатів України від 30.08.2014 за №120 (далі - Положення №120) дисциплінарним провадженням визнається процедура розгляду письмової скарги, яка містить відомості про наявність у діях адвоката ознак дисциплінарного проступку.

Адвоката може бути притягнуто до дисциплінарної відповідальності лише в порядку дисциплінарного провадження з підстав вчинення ним дисциплінарного проступку, види якого передбачені ст. 34 Закону України "Про адвокатуру та адвокатську діяльність".

Як передбачено приписами п. 9 Положення №120, право на звернення до кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури із заявою (скаргою) щодо поведінки адвоката, яка може бути підставою для дисциплінарної відповідальності, має кожен, кому відомі факти такої поведінки.

Відповідно до п.12 Положення №120 дисциплінарну справу стосовно адвоката не може бути порушено за заявою (скаргою), що не містить відомостей про наявність ознак дисциплінарного проступку адвоката, а також за анонімною заявою (скаргою).

Вимоги до заяви (скарги) визначені п. 14 Положення №120.

Згідно з п. 31 Положення №120 за результатами розгляду заяви (скарги) про дисциплінарний проступок адвоката, довідки та матеріалів перевірки дисциплінарна палата кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури не пізніше тридцяти днів з дня отримання матеріалів перевірки більшістю голосів членів палати, які беруть участь у її засіданні, вирішує питання про порушення або відмову в порушенні дисциплінарної справи стосовно адвоката. Перевищення зазначеного строку допускається виключно у виняткових випадках.

Відповідно до п.39 Положення №120 дисциплінарна справа стосовно адвоката має бути розглянута дисциплінарною палатою кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури не пізніше тридцяти днів з дня її порушення. До строку розгляду дисциплінарної справи не включається і перебіг строків зупиняється на термін хвороби чи відпустки адвоката, стосовно якого порушено дисциплінарне провадження, а також термін, на який розгляд справи було зупинено.

Пунктом 40 Положення №120 визначено, що розгляд питання, справи, віднесених до порядку денного засідання дисциплінарної палати кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури, може бути відкладений або зупинений у разі: 1) неявки на засідання учасників; 2) необхідності витребування нових матеріалів (доказів); 3) необхідності проведення додаткової комісійної перевірки; 4) залучення до участі у розгляді питання інших заінтересованих осіб; 5) відсутності кворуму після задоволення відводу (самовідводу) члена (членів) палати; 6) з інших підстав, за рішенням дисциплінарної палати кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури.

Як передбачено у п. 43 Положення №120 розгляд дисциплінарної справи здійснюється на засадах змагальності. Під час розгляду справи дисциплінарна палата заслуховує повідомлення члена дисциплінарної палати, який проводив перевірку, про результати перевірки, пояснення адвоката, стосовно якого порушено дисциплінарну справу, особи, яка ініціювала питання про дисциплінарну відповідальність адвоката, та пояснення інших заінтересованих осіб.

Пунктом 44 Положення №120 передбачено, що адвокат, стосовно якого порушено дисциплінарну справу, та особа, яка ініціювала питання про дисциплінарну відповідальність адвоката, повідомляються про проведення засідання дисциплінарної палати кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури не пізніше як за п`ять днів до дня його проведення, та мають право брати участь у засіданні, надавати пояснення, ставити питання учасникам провадження, висловлювати заперечення, подавати докази на підтвердження своїх доводів, заявляти клопотання і відводи, користуватися правовою допомогою адвоката.

З аналізу наведених норм убачається, що дисциплінарне провадження стосовно адвоката здійснюється в особливому порядку. Адвокат вважається невинуватим у вчиненні дисциплінарного проступку і не може бути підданий дисциплінарному покаранню, доки його вину не буде доведено в законному порядку і встановлено рішенням дисциплінарної палати кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури про притягнення адвоката до дисциплінарної відповідальності. Адвокат не зобов`язаний доводити свою невинуватість у вчиненні дисциплінарного проступку. Обов`язок доказування вини адвоката у вчиненні дисциплінарного проступку покладається на особу, яка ініціює дисциплінарне провадження стосовно адвоката. Звинувачення адвоката не може ґрунтуватися на припущеннях. Усі сумніви щодо доведеності вини адвоката тлумачяться на його користь.

Згідно зі статтею 70 Правил адвокатської етики, затверджених Звітно-виборним з`їздом адвокатів України 2017 року від 09.06.2017, при застосуванні дисциплінарних стягнень за порушення Правил адвокатської етики, дисциплінарні органи адвокатури України мають виходити із загальних засад юридичної відповідальності, зокрема, повинні застосовувати дисциплінарні стягнення лише за винні порушення.

Учасниками засідання палати КДКА є особи, відносно яких розглядається чи вирішується питання, та особи, звернення яких або питання стосовно яких включені до порядку денного засідання, їх представники та інші особи запрошені для участі у засіданні палати КДКА.

Адвокат, стосовно якого порушено дисциплінарну справу, та особа, яка ініціювала питання про дисциплінарну відповідальність адвоката, у разі наявності технічної можливості, мають право взяти участь у засіданні дистанційно - у режимі відеоконференції. Такі учасники засідання повинні за два дні до початку засідання письмово повідомити КДКА регіону про бажання взяти участь у засіданні дистанційно в режимі відеоконференції, направивши на адресу електронної пошти КДКА регіону відповідне клопотання та документи, що підтверджують особу учасника, та, у разі наявності, особу представника, а також документи, що підтверджують повноваження такого представника, передбачені пунктом 6 статті 14 даного Положення. Таке клопотання та документи повинні бути підписані за допомогою електронного цифрового підпису.

Аналіз наведених норм законодавства також свідчить, що проведення перевірки відомостей про дисциплінарний проступок адвоката є лише першою стадією дисциплінарного провадження, за результатом якої (розгляду заяви (скарги) про дисциплінарний проступок адвоката, довідки та матеріалів перевірки) дисциплінарна палата кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури більшістю голосів членів палати, які беруть участь у її засіданні, вирішує питання про порушення або про відмову в порушенні дисциплінарної справи стосовно адвоката.

Отже, завданням першої стадії дисциплінарного провадження є проведення перевірки відомостей про дисциплінарний проступок адвоката та встановлення наявності або ж відсутності ознак вчинення адвокатом дисциплінарного проступку. При цьому висновок щодо наявності ознак вчинення адвокатом дисциплінарного проступку не є свідченням факту його вчинення, а є лише констатацією обставин, які свідчать про можливий факт цього, що, у свою чергу, потребує більш детального дослідження відповідних обставин, з метою підтвердження або спростування наявності відповідних дій, що може бути здійснено лише під час розгляду дисциплінарної справи. Разом з цим оцінка дій адвоката на даній стадії дисциплінарного провадження не надається, а аналіз та оцінка доказів, дотримання належних процедур при фіксуванні та формуванні доказової бази щодо оскаржуваної поведінки адвоката, яка може мати наслідком його дисциплінарну відповідальність, відноситься до такої стадії дисциплінарного провадження як розгляд дисциплінарної справи.

На етапі вирішення питання про відкриття дисциплінарної справи КДКА не дає правової оцінки діям адвоката, з приводу яких надійшла скарга. На цій стадії КДКА з`ясовує наявність ознак дисциплінарного проступку як підстави для відкриття дисциплінарної справи, тоді як під час розгляду дисциплінарної справи КДКА вже надаватиме правову кваліфікацію того, що адвокату поставлено за провину. Тож сам факт відкриття дисциплінарної справи не вказує, що адвокат вчинив дисциплінарний проступок; для такого висновку (чи для спростування того, що адвокат вчинив дисциплінарний проступок) КДКА повинна з`ясувати всі обставини, що на етапі відкриття дисциплінарної справи КДКА зробити не може.

Такий висновок щодо застосування норм матеріального права викладений в постанові Верховного Суду від 20.02.2019 у справі № 822/570/17.

Верховний Суд неодноразово викладав висновок щодо меж оцінки рішень кваліфікаційно-дисциплінарних комісій адвокатури, прийнятих за наслідками розгляду скарг щодо адвокатів. Так, у постановах Верховного Суду від 25 червня 2018 року у справі №810/1972/17, від 24 червня 2020 року у справі №813/2639/18, від 14 грудня 2020 року у справі №821/1030/17, від 10 червня 2021 року у справі №826/15590/15 сформовано правову позицію, відповідно до якої адвокатура в Україні - це недержавний самоврядний інститут, який самостійно вирішує питання своєї організації та діяльності. Вирішення питань, що стосуються дисциплінарної відповідальності адвокатів в Україні, законом віднесено до виключної компетенції адвокатського самоврядування в особі відповідної кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури.

Водночас правомочність відповідної кваліфікаційно-дисциплінарної комісії на власний розсуд за наслідками оцінки обставин і фактів прийняти рішення за правовою природою є дискреційним повноваженням, під яким розуміється можливість суб`єкта владних повноважень самостійно (на власний розсуд) обрати один з кількох юридично допустимих варіантів управлінського рішення.

Суд перевіряє рішення, дію чи бездіяльність суб`єкта владних повноважень на відповідність, закріпленими частиною другою статті 2 КАС України критеріям.

Отже, правову оцінку рішенню органів адвокатського самоврядування в питанні притягнення адвокатів до дисциплінарної відповідальності суди мають надавати виключно у контексті дотримання відповідної процедури, не втручаючись у надану КДКА/ВКДКА юридичну оцінку доказам, зібраним у ході процедури проведення перевірки відомостей про дисциплінарний проступок адвоката на предмет їхньої достатності/недостатності.

Такий правовий висновок викладено у постанові Верховного Суду від 10.11.2022 року у справі №826/14291/17.

Водночас вчинення дискреції суб`єктом владних повноважень обмежується принципом законності (частина друга статті 19 Конституції України) та принципом верховенства права (частина перша статті 8 Конституції України), а також запровадженими процедурами. Дискреція, яка реалізується суб`єктами владних повноважень у публічних інтересах відповідно до статті 3 Конституції України, є найкращим способом її здійснення стосовно особи.

Стосовно судового контролю за дискреційними адміністративними актами Європейський суд з прав людини виробив позицію, згідно з якою за загальним правилом національні суди повинні утриматися від перевірки обґрунтованості таких актів, однак все ж суди повинні проконтролювати, чи не є викладені у них висновки адміністративних органів щодо обставин у справі довільними та нераціональними, непідтвердженими доказами або ж такими, що є помилковими щодо фактів; у будь-якому разі суди повинні дослідити такі акти, якщо їх об`єктивність та обґрунтованість є ключовим питанням правового спору (п.111 рішення від 31 липня 2007 року у справі «Druzstevni zalozna Pria and Others v. the Czech Republic», п.153-157, 159 рішення від 21 липня 2011 року у справі «Sigma Radio Television Ltd v. Cyprus»).

Як указано у постанові Верховного Суду від 10 квітня 2019 року у справі №826/16495/17, потреба у визначеності не означає, що органові, який ухвалює рішення, не повинні надаватися дискреційні повноваження (де це необхідно) за умови наявності процедур, що унеможливлюють зловживання ними.

Дискреційне повноваження щодо встановлення наявності чи відсутності складу дисциплінарного проступку, підстав для прийняття відповідного рішення КДКА у дисциплінарній справі відносно позивача, не означає, що орган, який ухвалює рішення в межах дискреції, не покладає на нього обов`язок дотримуватися власних процедур, встановлених ним самим.

Так, у постанові Верховного Суду від 25 липня 2019 року у справі №826/13000/18 зазначено, що правова процедура («fair procedure» - справедлива процедура) є складовою принципу законності та принципу верховенства права і передбачає правові вимоги до належного прийняття актів органами публічної влади. Установлена правова процедура є важливою гарантією недопущення зловживання з боку органів публічної влади під час прийняття рішень та вчинення дій, які повинні забезпечувати справедливе ставлення до особи.

Водночас указана доктрина стосується всіх суб`єктів владних повноважень, зокрема і КДКА, яка є стороною у правовідносинах з особою - адвокатом, має публічно-правовий характер, діяльність якого у сфері дисциплінарного провадження чітко регламентується Законом та іншими нормативними актами.

Такий висновок висловлений Верховним Судом у постанові від 17.09.2020 у справі №1740/2484/18.

Матеріалами справи підтверджено, що 22 червня 2023 року до Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури м. Києва надійшла скарга громадянки ОСОБА_1 на дії адвоката Білінського Олександра Миколайовича.

Згідно рішення Ради адвокатів України від 15.12.2021 № 128 «Про неповноважність та неправомочність Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури м. Києва здійснювати свої функції», рішення Ради адвокатів України від 28.01.2022 № 6 «Організаційні питання визнання неповажності звітно-виборної конференції адвокатів міста Києва па прийняття рішень від 07.11.2021 та відсутності юридичних фактів», вказана скарга передана Голові Вищої кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури для подальшого скерування та розгляду КДКА іншого регіону (вхід. № 19356 від 27.06.2023)

Згідно із п.п. 2.3.18 Регламенту Вищої кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури, затвердженого рішенням РАУ №78 від 04-05.07.2014 року (з наступними змінами), враховуючи рішення Ради адвокатів України № 128 від 15.12.2021 року та №130 від 15.12.2021, Головою ВКДКА ОСОБА_3 скарга передана для розгляду до Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Донецької області листом за вих. №1072 від 07.07.2023.

12 липня 2023 року КДКА Донецької області отримала скаргу ОСОБА_1 на дії адвоката ОСОБА_2

26 липня 2023 року Голова дисциплінарної палати КДКА Донецької області Гавриш 1.1., доручила члену дисциплінарної палати ОСОБА_6 провести перевірку відомостей та фактів, які були викладені у скарзі.

10 серпня 2023 року до КДКА Донецької області надійшли письмові пояснення адвоката ОСОБА_2 щодо поданої відносно нього скарги.

20 вересня 2023 року членом дисциплінарної палати ОСОБА_7 складено довідку за результатами проведеної перевірки.

23 вересня 2023 року за результатами розгляду скарги ОСОБА_1 щодо адвоката ОСОБА_2, довідки та матеріалів перевірки, Кваліфікаційно-дисциплінарна комісія адвокатури Донецької області у складі дисциплінарної палати прийняла рішення № 68, яким відмовила в порушенні дисциплінарної справи стосовно адвоката ОСОБА_2 .

18 жовтня 2023 року ОСОБА_1 направила на електронну адресу ВКДКА скаргу на рішення КДКА Донецької області у складі дисциплінарної палати № 68 від 23.09.2023 року. Скаржницю повідомлено, що скарга не може бути предметом розгляду та не відповідає вимогам ст. 36 Положення про порядок прийняття та розгляду скарг щодо неналежної поведінки адвоката, яка може мати наслідком його дисциплінарну відповідальність, затвердженого Рішенням Ради адвокатів України від 30.08.2014 року № 120, із змінами та доповненнями.

Як убачається з матеріалів справи, 07 листопада 2023 року ОСОБА_1 направила на поштову адресу ВКДКА скаргу на рішення КДКА Донецької області у складі дисциплінарної палати № 68 від 23.09.2023 року. Скарга повернута через невідповідність вимогам ст. 36 Положення про порядок прийняття та розгляду скарг щодо неналежної поведінки адвоката, яка може мати наслідком його дисциплінарну відповідальність, затвердженого Рішенням Ради адвокатів України від 30.08.2014 року №120, із змінами та доповненнями.

20 грудня 2023 року ОСОБА_1 , після усунення недоліків, повторно звернулася зі скаргою до Вищої кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури (вхід. № 20550 від 22.12.2023).

Строк на оскарження рішення, передбачений частиною 3 статті 39 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність», скаржницею було пропущено.

Позивачем було додано до скарги заяву про поновлення строку на оскарження рішення дисциплінарної палати КДКА Донецької області № 68 від 23 вересня 2023 року про відмову у порушенні дисциплінарної справи відносно адвоката ОСОБА_2 . Розглянувши доводи, викладені у скарзі, ВКДКА вважала за можливе розглянути скаргу по суті.

Листом за вих. № 11 від 03.01.2024 року Вища кваліфікаційно-дисциплінарна комісія адвокатури витребувала у КДКА Донецької області матеріали справи відносно адвоката ОСОБА_2 .

18 січня 2024 року на адресу Вищої кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури надійшли матеріали відносно адвоката ОСОБА_2 .

Листом від 18.01.2024 Голова Вищої кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури ОСОБА_3 доручив члену ВКДКА ОСОБА_6 провести перевірку відомостей та фактів, які були викладені у скарзі.

26 січня 2024 року Вища кваліфікаційно-дисциплінарна комісія адвокатури прийняла рішення № 1-014/2024, яким скаргу ОСОБА_1 - задовольнила частково: рішення Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Донецької області у складі дисциплінарної палати № 68 від 23.09.2023 року про відмову в порушенні дисциплінарної справи відносно адвоката ОСОБА_2 , - скасувала; ухвалила нове рішення про порушення дисциплінарної справи відносно адвоката ОСОБА_2 .

Судом встановлено, що матеріали дисциплінарної справи відносно адвоката ОСОБА_2 були повернуті до Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Донецької області.

Листом Голови КДКА Донецької області від 27.02.2024 вих. № 21 матеріали дисциплінарного провадження відносно адвоката ОСОБА_2 надіслано на ім`я Голови ВКДКА ОСОБА_3 для подальшого розподілу в КДКА іншого регіону у зв`язку з тим, що дисциплінарна палата КДКА Донецької області на теперішній час не мас кворуму для розгляду дисциплінарних справ.

Листом Голови ВКДКА ОСОБА_3 від 06.03.2024 вих. № 429 на ім`я Голови КДКА Київської області Поліщука В.А. було надіслано матеріали дисциплінарної справи відносно адвоката ОСОБА_2 для розгляду по суті дисциплінарною палатою КДКА Київської області.

Листом Голови КДКА Київської області від 14.03.2024 вих. № 229 сторони повідомлені про призначення дисциплінарною палатою КДКА Київської області розгляду дисциплінарної справи відносно адвоката ОСОБА_2 на 12 год. 00 хв. « 27» березня 2024 року за адресою: м. Київ, вул. Кирилівська, 15 (1-й поверх).

Як убачається з матеріалів справи, за клопотанням адвоката ОСОБА_2 , неявкою сторін, а також у зв`язку зі складністю самої справи та великим обсягом у ній документів, розгляд справи відкладався та був закінчений на засіданні 31 липня 2024 року.

31 липня 2024 року дисциплінарна палата Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Київської області прийняла рішення № 130/2024, яким притягнуто адвоката ОСОБА_2 , до дисциплінарної відповідальності та застосовано до нього дисциплінарне стягнення у вигляді дисциплінарного стягнення у виді зупинення права на заняття адвокатською діяльністю строком на 1 (один) місяць.

Не погоджуючись з прийнятим рішенням, ОСОБА_1 03.09.2024 звернулася до Вищої кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури зі скаргою на рішення Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Київської області у складі дисциплінарної палати від 31 липня 2024 року № 130/2024.

Листом від 13 вересня 2024 року за вих. № 2097 Вищої кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури повернуло скаргу заявникові (скаржникові) з відповідними роз`ясненнями, для усунення недоліків.

01.10.2024 року за вх.№ 23321 до ВКДКА позивачем подано повторно скаргу на рішення дисциплінарної палати КДКА Київської області у складі дисциплінарної палати від 31 липня 2024 року № 130/2024. Враховуючи подання скарги у межах 30 днів з дня отримання копії рішення, тобто у межах розумних строків, скаржник просила визнати поважною причину пропуску строку подання скарги на вищевказане рішення та розглянути скаргу.

Листом за Вих. № 2204 від 02 жовтня 2024 року Голова Вищої кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури ОСОБА_3 доручив члену ВКДКА ОСОБА_5 провести перевірку відомостей та фактів, які викладені у скарзі ОСОБА_1 на рішення Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Київської області у складі дисциплінарної палати від 31 липня 2024 року № 130/2024 про притягнення адвоката ОСОБА_2 , до дисциплінарної відповідальності та застосування до нього дисциплінарного стягнення у вигляді зупинення права на заняття адвокатською діяльністю строком на 1 (один) місяць.

Як убачається з листа за Вих. № 2201 від 02 жовтня 2024 року ВКДКА витребувала у КДКА Київської області матеріали дисциплінарної справи відносно адвоката ОСОБА_2 ,

Листом за вих. 2630 від 05.11.2024 Голова Вищої кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури ОСОБА_3 на виконання листа ВКДКА за вих. № 2204 від 02 жовтня 2024 року за скаргою ОСОБА_1 на рішення Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Київської області у складі дисциплінарної палати № 130/2024 від 31.07.2024 про притягнення адвоката ОСОБА_2 до дисциплінарної відповідальності та застосування до нього дисциплінарного стягнення у виді зупинення права на заняття адвокатською діяльністю строком на 1 (один) місяць, додатково надіслано члену ВКДКА ОСОБА_5 матеріали дисциплінарної справи відносно ОСОБА_2 .

Строк на оскарження рішення КДКА, передбачений ч.3 ст. 39 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» (відповідно до останніх змін в законодавстві) скаржником ОСОБА_1 пропущений. Враховуючи, що первинна скарга була подана в межах строку, передбаченого на оскарження рішенні КДКА, ВКДКА вважала за можливе розглянути скаргу по суті.

На засіданні ВКДКА 22 січня 2025 року по скарзі ОСОБА_1 на рішення КДКА Київської області у складі ДП № 130/2024 від 31.07.2024 про притягнення адвоката ОСОБА_2 до дисциплінарної відповідальності та застосування дисциплінарного стягнення у вигляді зупинення права на заняття адвокатською діяльністю строком на 1 (один) місяць, доповів член ВКДКА ОСОБА_5 .

Відповідно до пункту 3.32. Регламенту ВКДКА членом ВКДКА ОСОБА_5 було запропоновано пропозицію, за якою скаргу ОСОБА_1 - задовольнити частково.

Рішення КДКА Київської області у складі ДП № 130/2024 від 31.07.2024 про притягнення адвоката ОСОБА_2 до дисциплінарної відповідальності та застосування дисциплінарного стягнення у вигляді зупинення права на заняття адвокатською діяльністю строком на 1 (один) місяць,- змінити в частині застосованого дисциплінарного стягнення. Застосувати до адвоката ОСОБА_2 дисциплінарне стягнення у вигляді зупинення права на заняття адвокатською діяльністю строком на 3 (три) місяці.

За запропонований проект рішення проголосувало «за» - 13 членів комісії, «проти» - 6 членів комісії. Інші члени комісії участі у голосуванні не брали. Рішення не прийнято.

Суд зазначає, що відповідно до частини шостої статті 52 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» рішення Вищої кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури приймаються шляхом голосування більшістю голосів від загальної кількості членів комісії.

Відповідно до наведених вище положень Закону та Положення про ВКДКА кількісний склад ВКДКА становить 30 членів, а тому для прийняття будь-якого рішення, у тому числі за результатами розгляду скарги, необхідно не менше 16 голосів «за».

Разом з тим, Регламентом ВКДКА, затвердженим рішенням Ради адвокатів України від 04-05.07.2014 № 78, конкретизовано порядок ухвалення рішень цим органом адвокатського самоврядування.

Так, пунктом 3.45 Регламенту ВКДКА встановлено, що рішення про задоволення скарги вважається прийнятим, якщо за нього проголосувала більшість членів ВКДКА від загальної кількості її членів.

У разі відсутності за наслідками голосування встановленої законодавством більшості голосів скарга вважається відхиленою, про що зазначається у рішенні ВКДКА про залишення скарги без задоволення, а рішення - без змін.

Аналогічний підхід закріплено й у Роз`ясненні щодо порядку прийняття рішення Вищою кваліфікаційно-дисциплінарною комісією адвокатури, затвердженому рішенням Ради адвокатів України від 19.11.2013 № 248, згідно з яким у разі, коли за задоволення скарги особи на рішення КДКА або за іншу внесену пропозицію не проголосувало шістнадцять (і більше) членів ВКДКА, вона вважається відхиленою. Таке відхилення саме по собі є рішенням ВКДКА, яке не потребує окремого голосування.

Отже, наведені підзаконні акти органів адвокатського самоврядування не виходять за межі статті 52 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність», а лише конкретизують законодавчу вимогу щодо прийняття рішень більшістю від загальної кількості членів комісії, узгоджуючи кількісний критерій (16 голосів із 30) з установленим законом принципом.

Як убачається з матеріалів справи, за пропозицію члена ВКДКА ОСОБА_5 щодо часткового задоволення скарги позивачки та зміни рішення КДКА Київської області № 130/2024 в частині виду дисциплінарного стягнення проголосувало «за» 13 членів комісії, «проти» - 6 членів, інші члени участі у голосуванні не брали. Таким чином, запропонований проект рішення не набрав більшості голосів від загальної кількості членів ВКДКА, передбаченої частиною шостою статті 52 Закону № 5076-VI, а відтак вважається відхиленим у розумінні пункту 3.45 Регламенту ВКДКА та Роз`яснення № 248.

За наведених обставин ВКДКА, відображаючи результати голосування та керуючись зазначеними нормами Закону і внутрішніх актів Національної асоціації адвокатів України, обґрунтовано дійшла висновку про залишення скарги ОСОБА_1 без задоволення, а рішення КДКА Київської області № 130/2024 - без змін.

Доводи позивача про те, що ВКДКА фактично безпідставно відмовила у задоволенні її скарги лише у зв`язку з тим, що не знайшлося 16 голосів, суд оцінює критично, оскільки така відмова випливає безпосередньо із законодавчо встановленого порядку прийняття рішень колегіальним органом та конкретизованих процедурних приписів Регламенту ВКДКА. За своєю правовою природою результати голосування, за яких більшість від загального складу не досягнута, означають відсутність підтримки пропозиції та є формою реалізації колегіальної волі органу.

Суд також бере до уваги, що оспорюване рішення ВКДКА № 1-001/2025 не скасовує та не змінює рішення КДКА Київської області № 130/2024, а лише залишає його без змін, тобто не погіршує становище позивачки порівняно з тим, яке склалося за результатами розгляду її скарги на рівні КДКА Київської області.

Водночас позивач не навела переконливих доводів та не подала належних і допустимих доказів того, що при ухваленні рішення ВКДКА було порушено встановлений Законом № 5076-VI та Положенням № 120 порядок розгляду скарг, позбавлено її процесуальних прав як скаржника чи допущено відхилення від Регламенту ВКДКА, які могли б вплинути на зміст прийнятого рішення.

У контексті наведених вище правових позицій Верховного Суду щодо меж судового контролю за рішеннями органів адвокатського самоврядування суд зазначає, що: ВКДКА є органом адвокатського самоврядування, на який законом покладено виключну компетенцію з розгляду скарг на рішення КДКА

У свою чергу, оцінка наявності чи відсутності підстав для зміни виду дисциплінарного стягнення, обраного КДКА Київської області, належить до дискреційних повноважень ВКДКА. Суд не вправі підмінювати собою ВКДКА, переоцінювати дисциплінарні ризики чи ступінь вини адвоката, а може перевірити лише законність процедури, дотримання компетенції, форми та способу реалізації повноважень.

З аналізу матеріалів справи вбачається, що під час розгляду скарги позивачки ВКДКА своєчасно витребувала матеріали дисциплінарної справи з КДКА Київської області; доручила конкретному члену ВКДКА проведення перевірки та підготовку доповіді; розглянула скаргу на засіданні колегіального органу; провела голосування з дотриманням вимог Закону № 5076-VI та Регламенту ВКДКА; відобразила мотиви прийнятого рішення у письмовому акті.

Будь-яких доказів, які б свідчили про недотримання ВКДКА вимог щодо складу комісії, кворуму, повідомлення учасників, строків розгляду, надання можливості реалізувати процесуальні права скаржника, позивачем до суду не подано.

Посилання позивача на те, що Рішення № 1-001/2025 є протиправним у зв`язку із невірним застосуванням Роз`яснення № 248 не приймаються судом до уваги, оскільки зазначене Роз`яснення прямо кореспондує приписам частини шостої статті 52 Закону № 5076-VI, не змінює встановленої законом вимоги щодо більшості від загальної кількості членів ВКДКА, а лише визначає правові наслідки ненабрання такої більшості під час голосування - відхилення скарги та залишення оскарженого рішення без змін.

Відповідно до частини першої статті 2 КАС України завданням адміністративного судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.

Згідно з частиною другою статті 2 КАС України у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: 1) на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України; 2) з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; 3) обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); 4) безсторонньо (неупереджено); 5) добросовісно; 6) розсудливо; 7) з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи несправедливій дискримінації; 8) пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); 9) з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; 10) своєчасно, тобто протягом розумного строку.

Приписами частини першої статті 9 КАС України встановлено, що розгляд і вирішення справ в адміністративних судах здійснюються на засадах змагальності сторін та свободи в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.

Згідно з частинами першою та другою статті 77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу. В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Слід зазначити, що принцип обґрунтованості рішення суб`єкта владних повноважень полягає у тому, щоб рішення було прийнято з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії), на оцінці усіх фактів та обставин, що мають значення.

Під час судового розгляду встановлено, що оскаржуване рішення відповідача відповідає, визначеним у частині другій статті 2 КАС України критеріям для оцінювання рішення, що є достатньою підставою для відмови у визнанні його протиправним та скасуванні.

При розв`язанні спору, суд зважає на практику Європейського суду з прав людини щодо застосування ст.6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року (далі за текстом - Конвенція; рішення від 21.01.1999 у справі "Гарсія Руїз проти Іспанії", від 22.02.2007 у справі "Красуля проти Росії", від 05.05.2011 у справі "Ільяді проти Росії", від 28.10.2010 у справі "Трофимчук проти України", від 09.12.1994. у справі "Хіро Балані проти Іспанії", від 01.07.2003 у справі "Суомінен проти Фінляндії", від 07.06.2008 у справі "Мелтекс ЛТД (MELTEX LTD) та Месроп Мовсесян (MESROP MOVSESYAN) проти Вірменії") і тому надав оцінку усім обставинам справи, котрі мають юридичне значення для правильного вирішення спору, та дослухався до усіх аргументів сторін, які ясно і чітко сформульовані та здатні вплинути на результат вирішення спору.

Згідно ч. 2 ст. 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Відповідно до ч. 1 ст. 77 Кодексу адміністративного судочинства України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

Частиною 2 статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

З огляду на те, що позивач не довела обставин, які б свідчили про порушення її прав, свобод чи інтересів у сфері публічно-правових відносин, то у суду відсутні підстави для задоволення позову.

Керуючись ст. 14, 22, 194, 243, 246, 249, 250, 255, 295 КАС України, суд, -

В И Р І Ш И В:

У задоволенні адміністративного позову ОСОБА_1 (РНОКПП: НОМЕР_1 , АДРЕСА_1 ) до Вищої кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури (04070, м. Київ, вул. Борисоглібська, 3, поверх 5, ), треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору: Кваліфікаційно-дисциплінарна комісія адвокатури Київської області (04080, м. Київ, вул. Кирилівська, 15, (1-й поверх), код ЄДРПОУ: НОМЕР_2), адвокат ОСОБА_2 (01032, м. Київ, бульвар Т. Шевченка, 35, оф. 4, код ЄДРПОУ: НОМЕР_2) про визнання протиправним та скасування рішення, зобов`язання вчинити певні дії - відмовити.

Рішення може бути оскаржене до Другого апеляційного адміністративного суду шляхом подачі апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня проголошення рішення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Повний текст рішення складено 17 листопада 2025 року.

Суддя Н.А. Полях