Справа № 280/9379/24
Суддя: Ясенова Т.І.
Дата ухвалення: 2025-11-13 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ТРЕТІЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
П О С Т А Н О В А

і м е н е м У к р а ї н и

13 листопада 2025 року м. Дніпросправа № 280/9379/24

Третій апеляційний адміністративний суд

у складі колегії суддів: головуючого - судді Ясенової Т.І. (доповідач),

суддів: Головко О.В., Суховарова А.В.,

розглянувши в письмовому провадженні в м. Дніпрі адміністративну справу за апеляційною скаргою Тернопільської митниці на рішення Запорізького окружного адміністративного суду від 22 січня 2025 року (суддя Новікова І.В.) в адміністративній справі за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «МОТОТЕХІМПОРТ» до Тернопільською митницею про скасування рішення, -

ВСТАНОВИВ:

Товариство з обмеженою відповідальністю «МОТОТЕХІМПОРТ» звернулося до суду із адміністративним позовом до Тернопільської митниці, у якій позивач просить суд визнати протиправним та скасувати рішення відповідача про коригування митної вартості товару №UA403070/2024/000153/2 від 21.05.2024.

Позовні вимоги обґрунтовано тим, що позивачем надано всі необхідні документи на підтвердження заявленої митної вартості товару, який переміщується через митний кордон України, які відповідають характеру угоди, а посилання митного органу на виявлені під час перевірки поданих документів розбіжності є безпідставними.

Рішенням Запорізького окружного адміністративного суду від 22 січня 2025 року адміністративний позов задоволено.

Визнано протиправним та скасовано рішення Тернопільської митниці про коригування митної вартості товару №UA403070/2024/000153/2 від 21.05.2024.

Не погодившись з рішенням суду першої інстанції, відповідач звернувся з апеляційною скаргою, в якій просить скасувати рішення суду та ухвалити нове судове рішення про відмову в задоволенні позовних вимог в повному обсязі.

В обґрунтування доводів апеляційної скарги відповідач посилається на порушення судом першої інстанції норм матеріального та процесуального права. Скаржником зазначено, що Тернопільська митниця вважає, що рішення про коригування митної вартості товару № UA403070/2024/000153/2 від 21.05.2024 прийняте з дотриманням вимог чинного законодавства, є законним, обґрунтованим, а тому підстав для визнання його протиправним та скасування у суду першої інстанції не було.

Відповідно до вимог статті 311 КАС України справа розглянута в порядку письмового провадження.

Перевіривши матеріали справи, доводи апеляційної скарги, колегія суддів дійшла таких висновків.

Судом встановлено та підтверджено матеріалами справи, що на виконання зовнішньоекономічного контракту № CF/14 від 05.12.2022, укладеного між компанією «JIANGSU CHANGFA AGRICULTURAL EQUIPMENT CO., LTD» (Китай) та Товариством з обмеженою відповідальністю «МОТОТЕХІМПОРТ» (Україна), згідно із рахунком-фактурою (інвойс) №2023-14А від 02.02.2024, позивачем на митну територію України ввезено товари.

09 травня 2024 року уповноваженою особою позивача подано до митного оформлення митну декларацію (надалі МД) типу ІМ40АА № 24UA98U0, у графі 31 якої заявлено до митного оформлення товари:

Товар 1: «Трактори, що керуються водієм, який іде поряд, одновісні, нові. Без фрези мотоблоку у комплекті: Мотоблок ДТЗ 470БН 285 шт. (Потужність, кВт/к.с.: 5,2/7,0; Тип палива: Бензин; Об`єм двигуна: 212см3; Система запуску двигуна: ручний стартер; Ширина культивації: 800мм; Глибина культивації: до 200 мм). Мотоблок ДТЗ 570БН/М2 145 шт. (Потужність, кВт/к.с.: 5,2/7,0; Тип палива: Бензин; Об`єм двигуна: 212см3; Система запуску двигуна: ручний стартер; Ширина культивації: 580, 840 мм; Глибина культивації: до 200 мм). Мотоблок ДТЗ 570БН 235 шт. (Потужність, кВт/ к.с.: 5,2/7,0; Тип палива: Бензин; Об`єм двигуна: 212см3; Система запуску двигуна: ручний стартер; Ширина культивації: 620, 880, 1140 мм; Глибина культивації: до 200 мм). Мотоблок ДТЗ 513БН 95 шт. (Потужність, кВт/к.с.: 9,56/13,0; Тип палива: Бензин; Об`єм двигуна: 389см3; Система запуску двигуна: ручний стартер; Ширина культивації: 880/1140/1400 мм; Глибина культивації: до 200 мм). Мотоблок ДТЗ 517БН 90 шт. (Потужність, кВт/к.с.: 12,5/17,0; Тип палива: Бензин; Об`єм двигуна: 458см3; Система запуску двигуна: ручний стартер; Ширина культивації: 880/1140/1400мм; Глибина культивації: до 200 мм). Мотоблок ДТЗ 560ДН 95 шт. (Потужність, кВт/к.с.: 4,41/6,0; Тип палива: Дизель; Об`єм двигуна: 296см3; Система запуску двигуна: ручний стартер; Ширина культивації: 620, 880, 1140 мм; Глибина культивації: до 200 мм). Мотоблок ДТЗ 510ДН 95 шт. (Потужність, кВт/к.с.: 7,36/10,0; Тип палива: Дизель; Об`єм двигуна: 418см3; Система запуску двигуна: ручний стартер; Ширина культивації: 620, 880, 1140 мм; Глибина культивації: до 200 мм). Мотоблок ДТЗ 510ДНЕ 85 шт. (Потужність, кВт/к.с.: 7,36/10,0; Тип палива: Дизель; Об`єм двигуна: 418см3; Система запуску двигуна: ручний/електростартер; Ширина культивації: 620, 880, 1140 мм; Глибина культивації: до 200 мм). Мотоблок ДТЗ 512ДНЕ 80 шт. (Потужність, кВт/к.с.: 8,83/12,0; Тип палива: Дизель; Об`єм двигуна: 438см3; Система запуску двигуна: ручний/електростартер; Ширина культивації: 880/1140/1400мм; Глибина культивації: до 200 мм). Мотоблок ДТЗ 512ДН 85 шт. (Потужність, кВт/к.с.: 8,83/12,0; Тип палива: Дизель; Об`єм двигуна: 438см3; Система запуску двигуна: ручний стартер; Ширина культивації: 880/1140/1400 мм; Глибина культивації: до 200 мм). У частково розібраному стані, в комплекті з інструментом та приладдям для налагоджування та обслуговування. Виробник: CHONGQING HUA TIAN HAO LI MACHINERY LLC.».

Товар 2: «Машини сільськогосподарські для оброблення ґрунту, навісні грунтофрези до мотоблоків. Застосовуються для інтенсивного розкришення (розпушення) ґрунту, знищення бур`янів, подрібнення рослинних залишків, перемішування шарів ґрунту і вирівнювання поверхні поля: Фреза мотоблоку 6 секцій 24 ножі 430 шт. Фреза мотоблоку 8 секцій 32 ножі 510 шт. Фреза мотоблоку 10 секцій 40 ножа 350 шт. Виробник: CHONGQING HUA TIAN HAO LI MACHINERY LLC.».

Товар 3: «Обладнання для фільтрування або очищення газів, фільтри забору та очищення повітря для двигунів внутрішнього згоряння. Для ремонту і технічного обслуговування сільськогосподарської техніки, не військового призначення: Фільтр повітряний (масляна ванна) MБ2010 10 шт. Фільтр повітряний (масляна ванна) MБ2010 10 шт. Фільтр повітряний під гофру (хомут) ДТЗ 570 10 шт. Фільтр повітряний під гофру (хомут) ДТЗ 570 10 шт. Фільтр повітряний під гофру (хомут) ДТЗ 570 10 шт. Фільтр повітряний під гофру (хомут) ДТЗ 570 10 шт.».

Товар 4: «Зчеплення у складенні та їх частини, призначені для передачі крутного моменту, плавного перемикання передач, гасіння крутильних коливань, короткочасного від`єднання трансмісії від двигуна. Запасні частини до сільськогосподарської техніки: Диск зчеплення у зборі MБ2010 10 шт. Важіль зчеплення у зборі MБ2010 10 шт. Диск зчеплення у зборі MБ2010 10 шт. Важіль зчеплення у зборі MБ2010 10 шт. Важіль зчеплення у зборі ДТЗ 570 10 шт. Важіль зчеплення у зборі ДТЗ 570 10 шт. Диск зчеплення у зборі ДТЗ 570 10 шт. Важіль зчеплення у зборі ДТЗ 570 10 шт. Диск зчеплення у зборі ДТЗ 570 10 шт. Важіль зчеплення у зборі ДТЗ 570 10 шт. Диск зчеплення у зборі ДТЗ 570 10 шт.».

Товар 5: «Частини та пристрої моторних транспортних засобів товарних позицій 8701-8705. Запасні частини до тракторів сільськогосподарських в асортименті: Ручка газу MБ2010 10 шт. Важіль заднього ходу MБ2010 10 шт. Ручка газу MБ2010 10 шт. Важіль заднього ходу MБ2010 10 шт. Ручка газу ДТЗ 570 10 шт. Важіль заднього ходу ДТЗ 570 10 шт. Ручка газу ДТЗ 570 10 шт. Важіль заднього ходу ДТЗ 570 10 шт. Ручка газу ДТЗ 570 10 шт. Важіль заднього ходу ДТЗ 570 10 шт. Ручка газу ДТЗ 570 10 шт. Кермо МБ2050/М2/МБ2070Б/М2 2 шт. Кермо у зборі ДТЗ 570БН 4 шт. Кермо у зборі МБ2060-МБ2090 2 шт.».

Товар 6: «Механічні ручні пристрої без вмісту в середині електричних приладів, стартери призначені для ручного запуску двигунів шляхом розкручування маховика тросом. Для ремонту і технічного обслуговування сільськогосподарської техніки, не військового призначення: Стартер у зборі MБ2010 10 шт. Стартер у зборі MБ2010 10 шт. Стартер у зборі ДТЗ 570 10 шт. Стартер у зборі ДТЗ 570 10 шт. Стартер у зборі ДТЗ 570 10 шт. Стартер у зборі ДТЗ 570 10 шт.».

Товар 7: «Інструмент у наборах до сільськогосподарської техніки з недорогоцінних металів, з двох або більше товарних позицій. У тканевих мішках для роздрібної торгівлі, складається з гайкових ключів, викруток, ключів спеціального призначення: ЗІП до мотоблоку МБ2060 10 шт. ЗІП до мотоблоку МБ2060 10 шт. ЗІП до мотоблоку МБ2060 10 шт. ЗІП до мотоблоку МБ2060 10 шт. ЗІП до мотоблоку МБ2060 10 шт. ЗІП до мотоблоку МБ2060 10 шт.».

Товар 8: «Пробки, кришки, ковпачки та інші пристосування для герметизації, закупорювання з пластмаси. Частини до сільськогосподарської техніки: Кришка паливного бака MБ2010 10 шт. Кришка паливного бака MБ2010 10 шт. Кришка паливного бака ДТЗ 570 10 шт. Кришка паливного бака ДТЗ 570 10 шт. Кришка паливного бака ДТЗ 570 10 шт. Кришка паливного бака ДТЗ 570 10 шт.».

Товар 9: «Прокладки з пароніту для двигунів внутрішнього згоряння, КПП та інших деталей сільськогосподарської техніки, не військового призначення: Прокладка коробки передач MБ2010 10 шт. Прокладка коробки передач MБ2010 10 шт. Прокладка коробки ДТЗ 570 10 шт. Прокладка коробки ДТЗ 570 10 шт. Прокладка коробки ДТЗ 570 10 шт. Прокладка коробки ДТЗ 570 10 шт.».

Товар 10: «Вимикачі та перемикачі для напруги не більш як 60В кнопкові. Для ремонту і технічного обслуговування сільськогосподарської техніки: Кнопка «стоп двигун» ДТЗ 570 10 шт. Кнопка «стоп двигун» ДТЗ 570 10 шт. Кнопка «стоп двигун» ДТЗ 570 10 шт. Кнопка «стоп двигун» ДТЗ 570 10 шт.».

Товар 11: «Електроприлади для запалювання або пуску бензинових двигунів внутрішнього згорання, свічки запалювання. Запасні частини для тракторів цивільного сільськогосподарського призначення: Свічка запалювання (F7TC) 168Ф 10 шт. Свічка запалювання (F7TC) 168Ф 10 шт. Свічка запалювання (F7TC) 168Ф 10 шт. Свічка запалювання (F7TC) 168Ф 10 шт.».

Товар 12: «Вироби з чорних металів інші, виготовлені методами токарної та фрезерної обробки, запасні частини до сільськогосподарської техніки. Не військового призначення: Глибиномір МБ2060-МБ2090 5 шт. Утримувач глибиноміру МБ2060-МБ2090 5 шт. Плита між двигуном та коробкою передач МБ2060Б-МБ2090Б 5 шт. Ступиця колеса МБ40-3 30 шт. Ступиця колеса IZ 105, 105А (4.00-10)L=200мм 30 шт.».

Товар 13: «Мости ведучі з диференціалом у складанні, з іншими складовими частинами трансмісії або без них та мости неведучі, їх частини. Для ремонту і технічного обслуговування сільськогосподарської техніки: Диференціал універсальний (комплект 2шт) 5 шт.».

Товар 14: «Арматура кріплення з недорогоцінних металів, що використовуються у кузовах транспортних засобів, тракторах цивільного сільськогосподарського призначення: Фіксатор осі редуктора МБ2060-МБ2090 5 шт.».

Товар 15: «Ножі та різальні леза для машин або механічних пристроїв, що використовуються у сільському господарстві. Ножі для грунтофрез тракторів та мотоблоків, косарок, мотокультиваторів, кормоподрібнювачів: Ніж ґрунтофрези IT230 лівий 50 шт. Ніж ґрунтофрези IT230 правий 50 шт.».

Товар 16: «Привідні паси, пласкі, зубчасті, з вулканізованої гуми для ремонту і технічного обслуговування тракторів цивільного сільськогосподарського призначення: Ремінь зубчастий 17х914LI МБ40-2 20 шт.».

Товар 17: «Частини та пристрої моторних транспортних засобів товарних позицій 8701-8705: коробки передач та їх частини. Для ремонту і технічного обслуговування сільськогосподарської техніки: Важіль перемикання передач МБ2050Д/М2 та МБ2070Б/М2 10 шт. Важіль перемикання передач МБ2060-МБ2090 10 шт.».

До даної митної декларації, як слідує із інформації, що міститься в гр.44 МД, уповноваженою особою позивача до митного оформлення подані наступні документи: пакувальний лист №б/н від 02.02.2024; рахунок-фактура (інвойс) №2023-14А від 02.02.2024; рахунок-фактура (інвойс) №HL2023-14 від 03.01.2024; коносамент №234925608А від 19.01.2024; накладна УМВС №03618 від 27.04.2024; сертифікат про походження товару №24С840000314/00008 від 07.03.2024; рахунок-фактура про надання транспортно-експедиційних послуг від виконавця договору (контракту) про транспортно-експедиційні послуги №2024/PF/086 від 01.05.2024; документ, що підтверджує вартість перевезення товару Акт виконаних послуг №32 від 01.05.2024; документ, що підтверджує вартість перевезення товару Довідка про транспортні витрати від 01.05.2024; документ, що підтверджує вартість перевезення товару Заявка на перевезення №75 від 12.01.2024; зовнішньоекономічний договір (контракт) купівлі-продажу товарів (крім позначеного кодом 4104), подання якого для митного оформлення не супроводжується поданням пов`язаних з ним посередницьких (зовнішньоекономічних та/або внутрішніх) договорів №CF/14 від 05.12.2022; доповнення до зовнішньоекономічного договору (контракту) №2023-14.1.1 від 02.02.2024; договір (контракт) про перевезення №84 від 04.01.2023; інші некласифіковані документи листування щодо зміни контракту від 26.01.2024; інші некласифіковані документи технічні характеристики від 02.02.2023.

Під час автоматизованого контролю із застосуванням системи управління ризиками відповідно до Порядку здійснення аналізу та оцінки ризиків, розроблення і реалізації заходів з управління ризиками для визначення форм та обсягів митного контролю, затвердженого наказом Міністерства фінансів України від 31.07.2015 №684, автоматизованою системою митного оформлення «Інспектор» (надалі АСМО «Інспектор») було згенеровано форми митного контролю: « 000 Інформаційне повідомлення»; « 101-1 Витребування оригіналів документів, зазначених у митній декларації, або засвідчених в установленому порядку їх копій, якщо законодавством не передбачено подання оригіналів»; « 105-2 Контроль правильності визначення митної вартості товарів»; « 106-2 Витребування документів, які підтверджують митну вартість товарів»; « 107-3 Контроль правильності класифікації товарів згідно з УКТ ЗЕД»; « 108-3 Витребування документів, які підтверджують коди товарів згідно з УКТ ЗЕД»; « 114-6 Контроль дотримання вимог законодавства у сфері державного експортного контролю щодо переміщення та/або випуску товарів»; « 202-1 Проведення часткового митного огляду - з розкриттям до 20 відсотків пакувальних місць і вибірковим обстеженням транспортного засобу, з метою перевірки відповідності кількості та опису товарів і транспортних засобів даним, зазначеним у митній декларації»; « 911-1 Здійснення фото- та/або відеофіксації виконання митних формальностей».

Під час здійснення митного контролю за МД №24UA98U0 від 09.05.2024 митний орган дійшов висновку про наявність підстав у поданих декларантом документах, а саме:

1. декларантом до митного оформлення надано залізничну накладну від 27.04.2024 №03618, з якої вбачається, що завантаження вантажу здійснювалось у Замость, Бортатиче. Проте, декларантом не підтверджено частину транспортного маршруту Gdansk-Замость, Бортатиче. У зв`язку з цим неможливо перевірити всі числові значення складових частин митної вартості, які повинні бути сплачені, а саме транспортні витрати;

2. до митного оформлення декларантом надано рахунок на перевезення від 01.05.2024 №2024/PF/086, Акт виконаних послуг №32 від 01.05.2024, заявку на перевезення №75 від 12.01.2024, довідку про транспортні витрати від 01.05.2024, договір на транспортно-експедиторське обслуговування від 04.01.2023 №84, з яких вбачається, що послуги з організації перевезення надає «Imogate Solution Sp.z.o.o.». У коносаменті від 19.01.2024 № 234925608A перевізником зазначено «Zhejiang Simon International Logistics Co., LTD.», а в накладній від 27.04.2024 №03618 перевізником зазначено ПКП ЛХС-5101, код LHS-WH2-K-24/20 УЗ-8212311 «Західний контейнерний термінал». Однак, декларантом до митного оформлення, окрім коносаменту, не надано інформацію, яка б підтверджувала причетність «Zhejiang Simon International Logistics Co., LTD.» до морського перевезення. Також, декларантом, окрім накладної УМВС, не надано до митного оформлення інформації, яка б підтверджувала причетність «ПКП ЛХС-5101, код LHS-WH2-K-24/20 УЗ-8212311 «Західний контейнерний термінал»» до залізничного перевезення, а саме: не надано рахунків про перевезення, банківських платіжних документів та договорів між «Imogate Solution Sp.z.o.o.», «Zhejiang Simon International Logistics Co., LTD.» та «ПКП ЛХС-5101, код LHS-WH2-K-24/20 УЗ-8212311 «Західний контейнерний термінал»». Даний факт викликає сумнів щодо достовірності декларування транспортних витрат та не включення всіх складових частин митної вартості.

У зв`язку з виявленими розбіжностями митним органом у відповідача було витребувано додаткові документи, а саме: якщо рахунок сплачено, - банківські платіжні документи, що стосуються оцінюваного товару; за наявності - інші платіжні та/або бухгалтерські документи, що підтверджують вартість товару та містять реквізити, необхідні для ідентифікації ввезеного товару; транспортні(перевізні) документи; страхові документи, а також документи, що містять відомості про вартість страхування. У разі відсутності вище зазначених документів, відповідно до ч.3 ст.53 МКУ прошу надати (за наявності) такі додаткові документи: копію митної декларації країни відправлення; висновок про вартісні характеристики товару, підготовлений спеціалізованою експертною організацією».

На виконання вимог митного органу декларантом надано додаткові документи, а саме: прайс-лист виробника товару від 01.12.2023; комерційну пропозицію від 01.12.2023.

Також, листом №17054 від 17.05.2024 позивачем повідомлено митницю про те, що для підтвердження митної вартості надані всі наявні документи, передбачені діючим законодавством; інші додаткові документи у ході митного оформлення задекларованого за ЕМД товару у 10-денний термін надаватись не будуть у зв`язку з чим просив здійснити митне оформлення за наявними документами.

У зв`язку із не підтвердженням, на думку митного органу, заявленої митної вартості прийнято рішення про коригування митної вартості товару №UA403070/2024/000153/2 від 21.05.2024.

Позивач, не погодившись з прийнятим рішенням про коригування митної вартості товару, звернувся з даним позовом до суду.

Надаючи оцінку спірним відносинам, суд апеляційної інстанції зазначає таке.

Засади державної митної справи, в тому числі процедури митного контролю та митного оформлення товарів, що переміщуються через митний кордон України, умови та порядок справляння митних платежів, визначаються Митним кодексом України №4495-VІ від 13.03.2012.

Згідно з ч. 1 ст. 246 Митного кодексу України метою митного оформлення є забезпечення дотримання встановленого законодавством України порядку переміщення товарів, транспортних засобів комерційного призначення через митний кордон України, а також забезпечення статистичного обліку ввезення на митну територію України, вивезення за її межі і транзиту через її територію товарів.

У відповідності до ч. 1 ст. 248 Митного кодексу України митне оформлення розпочинається з моменту подання органу доходів і зборів декларантом або уповноваженою ним особою митної декларації або документа, який відповідно до законодавства її замінює, та документів, необхідних для митного оформлення, а в разі електронного декларування - з моменту отримання органом доходів і зборів від декларанта або уповноваженої ним особи електронної митної декларації або електронного документа, який відповідно до законодавства замінює митну декларацію.

Частиною 1 ст. 257 Митного кодексу України встановлено, що декларування здійснюється шляхом заявлення за встановленою формою (письмовою, усною, шляхом вчинення дій) точних відомостей про товари, мету їх переміщення через митний кордон України, а також відомостей, необхідних для здійснення їх митного контролю та митного оформлення. При застосуванні письмової форми декларування можуть використовуватися як електронні документи, так і документи на паперовому носії або їх електронні (скановані) копії, засвідчені електронним цифровим підписом декларанта або уповноваженої ним особи.

Положеннями ст. 49 Митного кодексу України передбачено, що митною вартістю товарів, які переміщуються через митний кордон України, є вартість товарів, що використовується для митних цілей, яка базується на ціні, що фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари.

Частиною 1 ст.52 Митного кодексу України визначено, що заявлення митної вартості товарів здійснюється декларантом або уповноваженою ним особою під час декларування товарів у порядку, встановленому розділом VIII цього Кодексу та цією главою.

Відповідно до ч.2 ст.52 Митного кодексу України декларант або уповноважена ним особа, які заявляють митну вартість товару, зобов`язані:

1) заявляти митну вартість, визначену ними самостійно, у тому числі за результатами консультацій з митним органом;

2) подавати митному органу достовірні відомості про визначення митної вартості, які повинні базуватися на об`єктивних, документально підтверджених даних, що піддаються обчисленню;

3) нести всі додаткові витрати, пов`язані з коригуванням митної вартості або наданням митному органу додаткової інформації.

Згідно з ч.1 ст.53 Митного кодексу України у випадках, передбачених цим Кодексом, одночасно з митною декларацією декларант подає митному органу документи, що підтверджують заявлену митну вартість товарів і обраний метод її визначення. Такими документами є:

1) декларація митної вартості, що подається у випадках, визначених у частинах п`ятій і шостій статті 52 цього Кодексу, та документи, що підтверджують числові значення складових митної вартості, на підставі яких проводився розрахунок митної вартості;

2) зовнішньоекономічний договір (контракт) або документ, який його замінює, та додатки до нього у разі їх наявності;

3) рахунок-фактура (інвойс) або рахунок-проформа (якщо товар не є об`єктом купівлі-продажу);

4) якщо рахунок сплачено, - банківські платіжні документи, що стосуються оцінюваного товару;

5) за наявності - інші платіжні та/або бухгалтерські документи, що підтверджують вартість товару та містять реквізити, необхідні для ідентифікації ввезеного товару;

6) транспортні (перевізні) документи, якщо за умовами поставки витрати на транспортування не включені у вартість товару, а також документи, що містять відомості про вартість перевезення оцінюваних товарів;

7) копія імпортної ліцензії, якщо імпорт товару підлягає ліцензуванню;

8) якщо здійснювалося страхування, - страхові документи, а також документи, що містять відомості про вартість страхування (ч.2 ст.53 Митного кодексу України).

Відповідно до ч.3 ст.53 Митного кодексу України, у разі якщо документи, зазначені у частині другій цієї статті, містять розбіжності, наявні ознаки підробки або не містять всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари, декларант або уповноважена ним особа на письмову вимогу митного органу зобов`язані протягом 10 календарних днів надати (за наявності) такі додаткові документи:

1) договір (угоду, контракт) із третіми особами, пов`язаний з договором (угодою, контрактом) про поставку товарів, митна вартість яких визначається;

2) рахунки про здійснення платежів третім особам на користь продавця, якщо такі платежі здійснюються за умовами, визначеними договором (угодою, контрактом);

3) рахунки про сплату комісійних, посередницьких послуг, пов`язаних із виконанням умов договору (угоди, контракту);

4) виписку з бухгалтерської документації;

5) ліцензійний чи авторський договір покупця, що стосується оцінюваних товарів та є умовою продажу оцінюваних товарів;

6) каталоги, специфікації, прейскуранти (прайс-листи) виробника товару;

7) копію митної декларації країни відправлення;

8) висновки про якісні та вартісні характеристики товарів, підготовлені спеціалізованими експертними організаціями, та/або інформація біржових організацій про вартість товару або сировини.

Аналіз вказаних норм дозволяє дійти висновку, що до виключної компетенції митних органів відноситься вирішення питання перевірки та контролю правильності обчислення декларантом митної вартості, а також самостійного її визначення у встановлених Законом випадках. Даний висновок узгоджується з основним принципом оцінки товарів для митних цілей, закріпленим у ст. VII Генеральної асамблеї з тарифів і торгівлі «Оцінка товарів для митних цілей», згідно з яким оцінка імпортованого товару для митних цілей має базуватися на дійсній вартості імпортованого товару, на якій розраховується мито, або аналогічного товару.

Відповідно до приписів ст.53 Митного кодексу України, митниця має право запитувати додаткові документи в разі виявлення під час митного оформлення розбіжностей в документах, перелік яких визначений ч.2 даної статті.

При цьому, суд зазначає, що підставою для витребування додаткових документів не є наявність недоліків (описок, помилок, тощо), як таких, а наявність саме недоліків, які впливають на правильність визначення митної вартості товару.

Частинами 1 і 2 ст. 54 Митного кодексу України встановлено, що контроль правильності визначення митної вартості товарів здійснюється митним органом під час проведення митного контролю і митного оформлення шляхом перевірки числового значення заявленої митної вартості.

Контроль правильності визначення митної вартості товарів за основним методом - за ціною договору (контракту) щодо товарів, які ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту (вартість операції), здійснюється митним органом шляхом перевірки розрахунку, здійсненого декларантом, за відсутності застережень щодо застосування цього методу, визначених у частині першій статті 58 цього Кодексу.

За результатами здійснення контролю правильності визначення митної вартості товарів митний орган визнає заявлену декларантом або уповноваженою ним особою митну вартість чи приймає письмове рішення про її коригування відповідно до положень статті 55 цього Кодексу (ч. 3 ст. 54 Митного кодексу України).

Згідно з ч. 6 ст. 54 Митного кодексу України митний орган може відмовити у митному оформленні товарів за заявленою декларантом або уповноваженою ним особою митною вартістю виключно за наявності обґрунтованих підстав вважати, що заявлено неповні та/або недостовірні відомості про митну вартість товарів, у тому числі невірно визначено митну вартість товарів, у разі: 1) невірно проведеного декларантом або уповноваженою ним особою розрахунку митної вартості; 2) неподання декларантом або уповноваженою ним особою документів згідно з переліком та відповідно до умов, зазначених у частинах другій - четвертій статті 53 цього Кодексу, або відсутності у цих документах всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари; 3) невідповідності обраного декларантом або уповноваженою ним особою методу визначення митної вартості товару умовам, наведеним у главі 9 цього Кодексу; 4) надходження до митного органу документально підтвердженої офіційної інформації митних органів інших країн щодо недостовірності заявленої митної вартості.

Статтями 57, 58 Митного кодексу України встановлено, що митна вартість товарів, які ввозяться на митну територію України, відповідно до митного режиму імпорту, за загальним правилом обчислюється за першим методом визначення митної вартості товарів, тобто за ціною договору.

Якщо митна вартість не може бути визначена за першим методом, проводиться процедура консультацій між митним органом та декларантом з метою обґрунтованого вибору підстав для визначення митної вартості. У ході таких консультацій митний орган та декларант можуть здійснити обмін наявною у кожного з них інформацією за умови додержання вимог щодо її конфіденційності.

У разі неможливості визначення митної вартості товарів, які імпортуються в Україну, за основу може братися ціна, за якою оцінювані ідентичні або подібні (аналогічні) товари були продані в Україні не пов`язаному з продавцем покупцю.

При цьому кожний наступний метод застосовується, якщо митна вартість товарів не може бути визначена шляхом застосування попереднього методу.

Відповідно до ч. 8 ст. 57 Митного кодексу України у разі якщо неможливо застосувати жоден із зазначених методів, митна вартість визначається за резервним методом відповідно до вимог, встановлених ст. 64 цього Кодексу.

Системний аналіз вищенаведених норм свідчить про те, що обов`язок доведення заявленої митної вартості товару покладається на декларанта. При цьому, митний орган у випадку наявності обґрунтованих сумнівів у достовірності поданих декларантом відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, яка була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари, може витребувати додаткові документи.

Наявність обґрунтованих сумнівів у правильності визначеної декларантом митної вартості товарів є імперативною умовою, оскільки з цією обставиною закон пов`язує можливість витребування додаткових документів у декларанта та надає митниці право вчиняти наступні дії, спрямовані на визначення дійсної митної вартості товарів. При цьому в розумінні вищенаведених норм сумніви митниці є обґрунтованими, якщо надані декларантом документи містять розбіжності, наявні ознаки підробки або не містять усіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари.

Відтак, наведені приписи зобов`язують митний орган зазначити конкретні обставини, які викликали відповідні сумніви, причини неможливості їх перевірки на підставі наданих декларантом документів, а також обґрунтувати необхідність перевірки спірних відомостей та зазначити документи, надання яких може усунути сумніви у їх достовірності. Встановивши відсутність достатніх відомостей, що підтверджують задекларовану митну вартість товарів, митний орган повинен вказати, які саме складові митної вартості товарів є непідтвердженими, чому з поданих документів неможливо встановити дані складові та які документи необхідні для підтвердження того чи іншого показника.

Наведена позиція викладена у постанові Верховного Суду від 13.01.2022 у справі №1.380.2019.005307.

Надаючи оцінку доводам митниці, покладеним в основу прийняття спірного рішення про коригування митної вартості товарів, суд встановив, що позивачем при здійсненні митного оформлення товарів на підтвердження заявленої ним митної вартості товарів за ціною контракту подано повний пакет документів відповідно до переліку, визначеного у ч. 2 ст. 53 Митного кодексу України.

Разом із цим, контролюючий орган не погодився з правомірністю визначення митної вартості задекларованих позивачем товарів, у зв`язку з чим прийняв спірне рішення про коригування їх митної вартості, яким визначив митну вартість ввезених позивачем товарів із застосуванням резервного методу.

Стосовно посилань митного органу на те, що «…прайс-лист від 01.12.2023 №б/н містить інформацію щодо цін на товари виключно на умовах поставки FOB, CHONGQING, що обмежує конкурентність…», суд зазначає, що подання до митного оформлення прайс-листа є не обов`язковим, оскільки такий чинним законодавством України не визначено документом який підтверджує заявлену митну вартість товару. За таких обставин, будь-які недоліки та розбіжності у прайс-листі не можуть бути підставою для коригування митної вартості товару.

Щодо посилань митного органу на те, що декларантом «не підтверджено частину транспортного маршруту Gdansk-Замость, Бортатиче, оскільки завантаження згідно з залізничною накладною від 27.04.2024 №03618 здійснено у Замость, Бортатиче. У зв`язку з цим неможливо перевірити всі числові значення складових частин митної вартості, які повинні бути сплачені, а саме транспортні витрати», суд зазначає таке.

Так, позивачем на підтвердження вартості послуг з перевезення вантажу митниці надані документи, передбачені ч.2 ст.53 МК України: договір транспортного експедирування №84 від 04.01.2023, коносамент №234925608А від 19.01.2024, залізничну накладну №03618 від 27.04.24, рахунок на витрати за ТЕО №2024/PF/086 від 01.05.2024 , акт виконаних робіт №32 від 01.05.2024, довідку про транспортні витрати за договором від 01.05.2024 №0105/1Т, заявку на перевезення №75 від 12.01.2024.

Надані транспортні документи та документи, що підтверджують вартість витрат містять інформацію щодо числових значень, підтверджуючих понесені витрати по маршруту транспортування вантажу, зокрема винагорода експедитора 180 дол., витрати на морське перевезення від порту Китая до порту Гданськ та витрати залізничного перевезення від порту Гданськ до кордону України - 26820 дол.США, витрати на перевезення по території України -11250 дол. Всього транспортні витрати по всьому маршруту склали - 38250 дол.США , що відповідає інформації, що міститься в наданих документах.

Вартість транспортних витрат за рахунком №2024/PF/086 від 01.05.24 в сумі 38250 дол.США фактично сплачено за банківською платіжною інструкцією №880 від 20.06.24.

Також, з пояснень позивача встановлено, що оформлення залізничної накладної в міжнародному вантажному терміналі Замость, Бортатиче обумовлене формуванням на цьому терміналі контейнерного поїзда з консолідованими вантажами, які будуть доставлятись на територію України. При цьому, залізнична накладна №03618 від 27.04.24 є транспортним документом , за яким здійснюється мультимодальне перевезення.

Отже, позивачем надано до митного органу належні документи, що підтверджують вартість транспортування товару і такі документи не мали розбіжностей, які могли впливати на заявлену митну вартість товару.

Стосовно посилань митного органу на те, що «до митного оформлення надано рахунок на перевезення від 01.05.2024 №2024/PF/086, Акт виконаних послуг №32 від 01.05.2024, заявка на перевезення №75 від 12.01.2024, довідка про транспортні витрати від 01.05.2024, договір на транспортно-експедиторське обслуговування від 04.01.2023 №84 де послуги з організації перевезення надає «Imogate Solution Sp.z.o.o.», коносамент від 19.01.2024 №234925608A де перевізником зазначено «Zhejiang Simon International Logistics Co., LTD.», в накладній від 27.04.2024 №03618 перевізником зазначено ПКП ЛХС-5101, код LHS-WH2-K-24/20 УЗ-8212311 «Західний контейнерний термінал», Інформація, яка б підтверджувала причетність «Zhejiang Simon International Logistics Co., LTD.» до морського перевезення окрім коносаменту відсутня , а також інформація яка б підтверджувала причетність «ПКП ЛХС-5101, код LHS-WH2-K-24/20 УЗ-8212311 «Західний контейнерний термінал»» до залізничного перевезення окрім накладної УМВС відсутня, а саме відсутні рахунки про перевезення, банківські платіжні документи та договори між «Imogate Solution Sp.z.o.o.», «Zhejiang Simon International Logistics Co., LTD.» та «ПКП ЛХС-5101, код LHS-WH2-K-24/20 УЗ-8212311 «Західний контейнерний термінал»», що викликає сумнів щодо достовірності декларування транспортних витрат та не включення всіх складових частин митної вартості», суд зазначає таке.

Крім того, перевезення спірної товарної партії здійснювалось відповідно до укладеного договору ТЕО № 84 від 04.01.2023, згідно якого Експедитором виступала компанія «ІMOGATE SOLUTІON Sp. z o.o».

Відповідно до пп.2.1.2 договору ТЕО №84 Експедитор - компанія «ІMOGATE SOLUTІON Sp. z o.o», має право укладати від свого імені або вiд iмені Клiєнта та за рахунок Клiєнта договори з портами, перевізниками та іншими організаціями на перевезення, перевалку, зберігання вантажів та інші послуги, пов`язані з виконанням даного договору, в т.ч. перепакування, перемаркування, ремонт тари, завантаження i розвантаження контейнерiв, вiдбiр проб i зразкiв, зважування, фумiгацiю, дезактивацiю, визначення кiлькостi i якостi, сертифiкацiю, страхування вантажiв i контейнерiв.

Умовами договору ТЕО №84 передбачено, що розрахунки за надані послуги Клієнт здійснює на підставі виставленого Експедитором рахунку, який підтверджує вартість наданих послуг.

Отже, за умовами укладеного договору, з третіми особами, які долучались Експедитором до виконання послуг, розрахунок здійснює сам Експедитор у межах договорів, укладених Експедитором від свого імені з цими третіми особами.

За таких обставин, слід зазначити, що позивач надав митному органу усі необхідні документи, які надають можливість перевірити та підтвердити заявлену митну вартість товару. Суттєвих недоліків подані до митного органу документи не містили, а відповідно у відповідача не було підстав прийняття рішення про коригування митної вартості товару.

Аналіз вищевикладених норм права та фактичних обставин свідчить про те, що відповідачем необґрунтовано прийняте рішення про визначення митної вартості задекларованого позивачем товару з застосуванням резервного методу, оскільки відповідачем, всупереч законодавчо встановлених вимог, не було підтверджено факт обґрунтованості сумнівів у достовірності поданих позивачем відомостей про митну вартість товарів, які, що було встановлено судом під час розгляду даної справи під час вивчення письмових доказів, підтверджують митну вартість товарів та відповідають характеру угоди, тоді як позивачем у справі, як декларантом, під час митного оформлення спірної партії товарів було надано митниці усі документи на підтвердження заявлено ним митної вартості товарів за ціною договору, за яким вони імпортуються, які дозволяли визначити усі складові частини митної вартості цього товару.

Верховний суд у постанові від 23.07.2019 по справі № 1140/3242/18 вказав на те, що наявність обґрунтованих сумнівів у правильності зазначеної декларантом митної вартості товарів є імперативною умовою, оскільки з цією обставиною закон пов`язує можливість витребування додаткових документів у декларанта та надає митниці право вчиняти наступні дії, спрямовані на визначення дійсної митної вартості товарів. Такі сумніви є обґрунтованими, якщо надані декларантом документи містять розбіжності, наявні ознаки підробки або не містять всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари. У зв`язку з вказаним саме на митний орган покладається обов`язок зазначити конкретні обставини, які викликали відповідні сумніви, причини неможливості їх перевірки на підставі наданих декларантом документів, а також обґрунтувати необхідність перевірки сумнівних відомостей та зазначити документи, надання яких може усунути сумніви у достовірності цих відомостей.

Колегія судів зауважує, що в межах розгляду даної справи відповідач не підтвердив належними доказами та аргументованими доводами наявність у поданих позивачем документах розбіжностей, ознак підробки або відсутність всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена за ці товари.

Відповідно до ст. 55 Митного кодексу України рішення про коригування заявленої митної вартості товарів, які ввозяться на митну територію України з поміщенням у митний режим імпорту, приймається митним органом у письмовій формі під час здійснення контролю правильності визначення митної вартості цих товарів як до, так і після їх випуску, якщо митним органом у випадках, передбачених частиною шостою статті 54 цього Кодексу, виявлено, що заявлено неповні та/або недостовірні відомості про митну вартість товарів, у тому числі невірно визначено митну вартість товарів.

Прийняте митним органом письмове рішення про коригування заявленої митної вартості товарів має містити: 1) обґрунтування причин, через які заявлену декларантом митну вартість не може бути визнано; 2) наявну в митного органу інформацію (у тому числі щодо числових значень складових митної вартості, митної вартості ідентичних або подібних (аналогічних) товарів, інших умов, що могли вплинути на ціну товарів), яка призвела до виникнення сумнівів у правильності визначення митної вартості та до прийняття рішення про коригування митної вартості, заявленої декларантом; 3) вичерпний перелік вимог щодо надання додаткових документів, передбачених частиною третьою статті 53 цього Кодексу, за умови надання яких митна вартість може бути визнана митним органом; 4) обґрунтування числового значення митної вартості товарів, скоригованої митним органом, та фактів, які вплинули на таке коригування; 5) інформацію про: а) право декларанта або уповноваженої ним особи на випуск у вільний обіг товарів, що декларуються: у разі згоди декларанта або уповноваженої ним особи з рішенням митного органу про коригування митної вартості товарів - за умови сплати митних платежів згідно з митною вартістю, визначеною митним органом; у разі незгоди декларанта або уповноваженої ним особи з рішенням митного органу про коригування заявленої митної вартості товарів - за умови сплати митних платежів згідно із заявленою митною вартістю товарів та надання гарантій відповідно до розділу Х цього Кодексу в розмірі, визначеному митним органом відповідно до частини сьомої цієї статті; б) право декларанта або уповноваженої ним особи оскаржити рішення про коригування заявленої митної вартості до органу вищого рівня відповідно до глави 4 цього Кодексу або до суду.

За приписами ч. 1, 2 ст. 64 Митного кодексу України у разі якщо митна вартість товарів не може бути визначена шляхом послідовного використання методів, зазначених у ст. 58 - 63 цього Кодексу, митна вартість оцінюваних товарів визначається з використанням способів, які не суперечать законам України і є сумісними з відповідними принципами і положеннями Генеральної угоди з тарифів і торгівлі (ГАТТ).

Митна вартість, визначена згідно з положеннями цієї статті, повинна ґрунтуватися на раніше визнаних (визначених) митними органами митних вартостях.

За змістом п. 5 Методичних рекомендацій щодо роботи посадових осіб органів доходів і зборів з аналізу, виявлення та оцінки ризиків при здійсненні контролю за правильністю визначення митної вартості товарів, які переміщуються через митний кордон України, затверджених наказом Державної фіскальної служби України від 11.09.2015 №689, під час робіт з аналізу, виявлення та оцінки ризиків можуть використовуватися такі джерела інформації: спеціалізовані програмно-інформаційні комплекси Єдиної автоматизованої інформаційної системи ДФС; спеціалізовані видання, які містять інформацію про ціни, сформовані на світовому ринку; інформація, отримана від ДФС, про ціни на товари та/або сировину, матеріали, комплектуючі, які входять до складу товарів; інформація, отримана від митних органів іноземних держав за результатами перевірки автентичності документів, які подавалися під час митного контролю та митного оформлення товару; інформація, отримана за результатами здійснення митного контролю, в тому числі, за результатами проведення документальних перевірок дотримання вимог законодавства з питань державної митної справи; інформація, отримана від державних органів, установ та організацій на запити територіальних органів та/або ДФС; цінова інформація, отримана в рамках домовленостей, укладених між ДФС та асоціаціями, спілками та іншими об`єднаннями імпортерів та виробників; висновки про якісні та вартісні характеристики товарів, підготовлені спеціалізованими експертними організаціями, що мають відповідні повноваження згідно із законодавством; інформація отримана з мережі Інтернет.

Як слідує з оскарженого рішення про коригування митної вартості в самому рішенні зазначено лише номер та дату митних декларацій, які стали джерелом інформації для коригування митної вартості товарів. Приймаючи оскаржене рішення про коригування митної вартості митницею у графі 33, крім номера та дати митних декларацій, які були взяті за основу для визначення митної вартості оцінюваних товарів, не надано пояснень щодо зроблених коригувань на обсягів партії подібних товарів, умов поставки, комерційних умов тощо та не зазначена докладна інформація та джерела, які використовувалися митним органом при визначенні митної вартості оцінюваного товару із застосуванням другорядного методу.

Такий підхід для формування оскарженого рішення про коригування митної вартості прямо суперечать цитованим вище положенням законодавства, що є самостійною підставою для його скасування. Вказана позиція підтверджується уставленою судовою практикою Верховного суду у складі Касаційного адміністративного суду викладеної в постанові від 21.12.2018 у справі №815/1670/17.

Митниця, приймаючи рішення про коригування митної вартості імпортованого позивачем товарів за резервним методом, не вказала, яким чином митна вартість товарів визначена саме в такому розмірі, які складові вплинули на формування такої вартості, не навела порівняння характеристик оцінюваного товару та характеристик товару, ціна якого взята за основу для коригування митної вартості за резервним методом, що свідчить про порушення відповідачем ч. 2 ст. 55 Митного кодексу України щодо обґрунтованості прийнятого рішення.

Такий висновок відповідає позиції Верховного Суду, викладеній у постанові від 27.06.2019 у справі №803/337/17.

Резюмуючи усе вищевикладене, колегія суддів вважає обґрунтованим висновок суду першої інстанції щодо протиправності оскаржуваного рішення відповідача та наявності підстав для задоволення позову.

Згідно п.41 висновку №11 (2008) Консультативної ради європейських суддів до уваги Комітету Європи щодо якості судових рішень обов`язок суддів наводити підстави для своїх рішень не означає необхідності відповідати на кожен аргумент захисту на підтримку кожної підстави захисту. Обсяг цього обов`язку може змінюватися залежно від характеру рішення. Слід зазначити, що згідно практики Європейського суду з прав людини та зокрема, рішення у справі «Серявін та інші проти України» від 10 лютого 2010 року, заява 4909/04, відповідно до п.58 якого суд повторює, що згідно з його усталеною практикою, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (рішення у справі «Руїс Торіха проти Іспанії» від 9 грудня 1994 року, серія A, N 303-A, п.29).

На підставі викладеного, колегія суддів дійшла висновку, що судом першої інстанції правильно встановлені обставини справи та надано їм належну юридичну оцінку, судове рішення ухвалено з дотриманням норм матеріального та процесуального права, доводи апеляційної скарги не спростовують висновків суду першої інстанції, тому відсутні підстави для задоволення апеляційної скарги та скасування рішення.

Керуючись статтями 241-245, 250, 311, 315, 316, 321, 322, 328, 329 КАС України, суд,-

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу Тернопільської митниці залишити без задоволення.

Рішення Запорізького окружного адміністративного суду від 22 січня 2025 року залишити без змін.

Постанова набирає законної сили з дати прийняття та може бути оскаржена в касаційному порядку до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня складання повної постанови у випадках, передбачених пунктом 2 частини 5 статті 328 КАС України.

Головуючий - суддя Т.І. Ясенова

суддя О.В. Головко

суддя А.В. Суховаров