Справа № 640/19208/21
Суддя: Морська Галина Михайлівна
Дата ухвалення: 2025-11-11 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ЛЬВІВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

11 листопада 2025 рокусправа № 640/19208/21

Львівський окружний адміністративний суд, у складі головуючої судді Морської Галини Михайлівни, розглянувши у письмовому провадженні в м. Львові в порядку спрощеного позовного провадження адміністративну справу за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "Ласт Буд Кепітал" до Головного управління ДПС України у м.Києві, Державної податкової служби України про визнання протиправною бездіяльність та зобов`язання вчинити дії, -

в с т а н о в и в :

Товариство з обмеженою відповідальністю "Ласт Буд Кепітал" (далі - позивач) звернулося до суду з адміністративним позовом до Головного управління ДПС України у м.Києві (далі - відповідач 1), Державної податкової служби України (далі - відповідач 2), в якому просить:

- визнати протиправною бездіяльність Державної податкової служби України та Головного управління ДПС у Київській області щодо повернення ТОВ «ЛАСТ БУД КЕПІТАЛ» з бюджету суми помилково сплачених грошових коштів в сумі 275 000 грн. 00 коп., сплачених із свого поточного рахунку в АТ КБ « ПРИВАТБАНК» НОМЕР_1 за платіжним дорученням № 143 від 21 вересня 2020 року на електронний рахунок СЕА ПДВ Приватного підприємства «ШЛЯХБУД- СЕРВІС» UA 0408535, Казначейство України (ел. адм. подат.) у м. Київ;

- зобов`язати Державну податкову службу України підготувати та подати до відповідного органу Державної казначейської служби України висновок (реєстр) про повернення помилково сплачених грошових коштів ТОВ «ЛАСТ БУД КЕПІТАЛ» у розмірі 275 000 грн. 00 коп., сплачених із свого поточного рахунку в АТ КБ «ПРИВАТБАНК» НОМЕР_1 за платіжним дорученням № 143 від 21 вересня 2020 року на електронний рахунок СЕА ПДВ Приватного підприємства «ШЛЯХБУД-СЕРВІС» UA 0408535, Казначейство України (ел. адм. подат.) у м. Київ на поточний рахунок ТОВ «ЛАСТ | БУД КЕПІТАЛ» в АТ «ПУМБ» НОМЕР_2 який відкрито 21.05.2021 року.

Ухвалою Окружного адміністративного суду м. Києва від 05.08.2021 відкрите спрощене провадження в адміністративній справі та вирішено розглядати справу у порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами.

Законом України «Про ліквідацію Окружного адміністративного суду міста Києва та утворення Київського міського окружного адміністративного суду» від 13.12.2022 № 2825-IX (далі - Закон № 2825-IX) Окружний адміністративний суд міста Києва ліквідовано, утворено Київський міський окружний адміністративний суд із місцезнаходженням у місті Києві.

Відповідно до ч. 3 ст. 29 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України) у разі ліквідації або припинення роботи адміністративного суду справи, що перебували у його провадженні, невідкладно передаються до суду, визначеного відповідним законом або рішенням про припинення роботи адміністративного суду, а якщо такий суд не визначено - до суду, що найбільш територіально наближений до суду, який ліквідовано або роботу якого припинено.

Відповідно до пункту 2 Прикінцевих та перехідних Закону № 2825-IX з дня набрання чинності цим Законом Окружний адміністративний суд міста Києва припиняє здійснення правосуддя; до початку роботи Київського міського окружного адміністративного суду справи, підсудні окружному адміністративному суду, територіальна юрисдикція якого поширюється на місто Київ, розглядаються та вирішуються Київським окружним адміністративним судом.

Інші адміністративні справи, які не розглянуті Окружним адміністративним судом міста Києва, у тому числі ті, що передані до Київського окружного адміністративного суду до набрання чинності Законом України "Про внесення зміни до пункту 2 розділу II "Прикінцеві та перехідні положення" Закону України "Про ліквідацію Окружного адміністративного суду міста Києва та утворення Київського міського окружного адміністративного суду" щодо забезпечення розгляду адміністративних справ", але не розподілені між суддями (крім справ, підсудність яких визначена частиною першою статті 27, частиною третьою статті 276, статтями 289-1, 289-4 Кодексу адміністративного судочинства України), передаються на розгляд та вирішення іншим окружним адміністративним судам України шляхом їх автоматизованого розподілу між цими судами з урахуванням навантаження, за принципом випадковості та відповідно до хронологічного надходження справ у порядку, визначеному Державною судовою адміністрацією України. Справи, підсудність яких визначена частиною першою статті 27, частиною третьою статті 276, статтями 289-1, 289-4 Кодексу адміністративного судочинства України, до початку роботи Київського міського окружного адміністративного суду розглядаються та вирішуються Київським окружним адміністративним судом (пункт 3 Прикінцевих та перехідних Закону № 2825-IX).

Разом з цим, на виконання вимог Закону України «Про внесення зміни до пункту 2 розділу II «Прикінцеві та перехідні положення» Закону України «Про ліквідацію Окружного адміністративного суду міста Києва та утворення Київського міського окружного адміністративного суду» щодо забезпечення розгляду адміністративних справ» (далі - Закон) та визначає порядок передачі нерозглянутих Окружним адміністративним судом міста Києва адміністративних судових справ іншим окружним адміністративним судам України наказом ДСА України від 16.09.2024 № 399 затверджено Порядок передачі судових справ, нерозглянутих Окружним адміністративним судом міста Києва (далі Порядок № 399).

Пунктами 4-7 Порядку № 399 визначено, що на розгляд та вирішення судам підлягають передачі судові справи, які нерозглянуті ОАСК та передані до КОАС, але до набрання чинності Законом, не розподілені між суддями. Матеріали щодо розгляду та вирішення окремих процесуальних питань у межах нерозглянутих судових справ підлягають передачі до судів, визначених у результаті автоматизованого розподілу судових справ між судами, проведеного відповідно до правил, установлених цим Порядком. Судові справи, вказані у переліку, які підлягають передачі судам, мають бути зареєстровані в базі даних. Перелік складається відповідальною особою протягом семи робочих днів після опублікування цього Порядку за формою, визначеною у додатку 1 до Порядку, та формується в електронній формі із застосуванням КЕП.

Відповідно до п. 19 Порядку № 399 відповідальною особою протягом семи робочих днів після отримання результатів автоматизованого розподілу судових справ на підставі протоколу формується перелік судових справ у електронній формі із застосуванням КЕП за формою, визначеною у додатку 3 до Порядку, про визначені суди із зазначенням єдиних унікальних номерів судових справ.

Згідно з Додатком 3 до пункту 19 Порядку передачі судових справ, нерозглянутих Окружним адміністративним судом міста Києва" справу № 640/19208/21 визначено розглядати Львівському окружному адміністративному суду.

Протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 21.02.2025 адміністративну справу №640/19208/21 передано для розгляду судді Львівського окружного адміністративного суду Морській Галині Михайлівні.

Ухвалою від 24.02.2025 справа прийнята до провадження.

Позовні вимоги обґрунтовані тим, що 21 вересня 2020 року Товариство з обмеженою відповідальністю «ЛАСТ БУД КАПІТАЛ» із свого поточного рахунку в АТ КБ «ПРИВАТБАНК» НОМЕР_3 за платіжним дорученням № 143 від 21 вересня 2020 року здійснювало платіж юридичній особі - Приватному підприємству «ШЛЯХБУД-СЕРВІС» () на суму 275 000 грн. 00 коп., за цільовим призначенням поворотна фінансова допомога згідно Договору № 21/09-2020 від 21.09.2020 без ПДВ. Копія платіжного доручення додається. Однак при оформленні платіжного доручення ці кошти були зараховані на електронний рахунок СЕА ПДВ Приватного підприємства «ШЛЯХБУД-СЕРВІС» UА 0408535.

Позивач 19 листопада 2020 року звернувся з листом № 19/11-2020-2 до Державної податкової служби України (надалі - відповідач 1) в якому повідомив про вказану вище ситуацію з посиланням на те, що відсутній механізм повернення помилково перерахованих коштів на електронний рахунок СЕА ПДВ отримувачем помилково зарахованих кошів на дані рахунки. У зв`язку з цим, позивач просив відповідача повернути помилково сплачені кошти на поточний рахунок позивача. Копія листа додається. 23 листопада 2020 року позивач отримав відповідь на свій лист від Головного управління ДПС у місті Києві (надалі - відповідач 2), в якому позивачу було роз`яснено, що «у разі наявності зайво зарахованих коштів на електронному рахунку з ПДВ, платник податку, який є розпорядником та власником даного рахунку, може повернути їх на поточний рахунок, подавши до контролюючого органу складі декларації з податку на додану вартість додаток (Д4), заповнений відповідно до вимог Наказу № 21 та Порядку № 569».

Позивач 23 листопада 2020 року звернувся до Приватного підприємства «ШЛЯХБУД-СЕРВІС» з листом, в якому офіційно повідомив про ситуацію, що склалась. Копія листа додається. Проте проведені Приватним підприємством «ШЛЯХБУД-СЕРВІС» всі можливі дії не призвели до повернення позивачу помилково перерахованих коштів із системи електронного адміністрування ПДВ. У зв`язку з тим що поповнення рахунку в системі електронного адміністрування ПДВ відбулося іншим контрагентом то не є розпорядником даних коштів, а вищевказана сума не збільшила суму податку, на яку платник податку (ПП "ШЛЯХБУД-СЕРВІС») має право зареєструвати податкові накладні та/або розрахунки коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних.

Позивач стверджує, що відсутній позасудовий механізм повернення помилково перерахованих коштів на електронний рахунок СЕА ПДВ отримувачем помилково зарахованих коштів.

Позивач вважає бездіяльність відповідача протиправною, оскільки обов`язковою передумовою повернення платнику податків надміру/помилково сплачених коштів є одночасна наявність наступних обставин: 1) відсутність у такого платника податкового боргу; 2) подання платником податків заяви про повернення коштів протягом 1095 днів від дня виникнення переплати; 3) відповідність поданої заяви вимогам пункту 43.4 Податкового кодексу України. За наслідками подання відповідної заяви орган ДФС у визначені законом строки повинен або підготувати висновок про повернення такої суми, або надати письмову відмову у поверненні коштів з бюджету з пропозицією проведення звірення стану рахунків (у разі відсутності в інформаційних базах даних ДФС відомостей щодо розміру заявленої до повернення суми). Факт наявності помилково сплачених коштів позивачем у розмірі 275 000 грн. відповідачами не заперечується, при цьому, відповідачем не вчинялося жодних дій, передбачених статтею 43 Податкового кодексу України, тому датою виникнення помилково сплаченої суми в розумінні пункту 43.3 статті 43 Податкового кодексу України вважається саме дата подання 19 листопада 2020 року заяви до відповідача. З огляду на вищенаведене вбачається, що позивач позбавлений в позасудовому порядку відновити своє порушене право.

Із вказаних підстав просить суд задовольнити позов.

Відповідачі надіслали суду відзиви ідентичного змісту, у яких заперечили проти задоволення позову, мотивуючи тим, що зміст спірних правовідносин з урахуванням наведених вище норм свідчить про неможливість повернення коштів з рахунку в СЕА на поточний рахунок платника, з урахуванням того, що гроші вже зараховані на ПДВ-рахунок іншого платника податків, а саме ПП «ШЛЯХБУД-СЕРВІС» (). ПДВ-рахунок - це рахунок платника (рахунок, відкритий платнику податку в Державній казначейській службі України відповідно до п. 4 Порядку № 569), а не бюджетний рахунок.

Відповідно до пункту 2001.7 статті 200і ПК України кошти, зараховані на рахунок в СЕА ПДВ, є коштами, які використовуються виключно у цілях, визначених пунктом 2001.5 статті 200і ПК України та погашення податкового боргу з ПДВ. Пункт 200-1.6 ПК України допускає, якщо на дату подання податкової звітності з ПДВ сума коштів на рахунку в СЕА ПДВ перевищує суму, що підлягає перерахуванню до бюджету, платник податку може подати до контролюючого органу у складі такої податкової звітності заяву. На підставі цієї заяви кошти підлягають перерахуванню на поточний рахунок такого платника податку, реквізити якого платник зазначає в заяві, у сумі залишку коштів, що перевищує суму податкового боргу з податку та суму узгоджених податкових зобов`язань з податку. На суму податку, що відповідно до поданої заяви підлягає перерахуванню на поточний рахунок платника, на момент подання заяви зменшується значення суми податку, визначеної пунктом 2001.3 статті 200і ПК України, шляхом зменшення на таку суму показника загальної суми поповнення рахунку в СЕА ПДВ з поточного рахунку платника. Перерахування коштів на поточний рахунок платника може здійснюватися у разі, якщо таке зменшення загальної суми поповнення рахунка в СЕА ПДВ не призведе до формування від`ємного значення суми податку, визначеної відповідно до пункту 200-1.3 статті 200-1 Кодексу. Іншого механізму повернення цих коштів в ПК України законодавчо не передбачено.

Списання коштів з ПДВ-рахунку відбувається в суворо визначених законодавчих випадках у випадку, коли контролюючий орган подасть Державній казначейській службі України реєстри на списання коштів з ПДВ-рахунку та у визначеній цими реєстрами сумі (Порядок електронного адміністрування ПДВ, затверджений постановою КМУ від 16.10.2014 року № 569). Таким чином. ПК України не передбачає перерахування коштів з рахунку в СЕА ПДВ одного платника на поточний або рахунок в СЕА ПДВ іншого платника.

Розглянувши надані сторонами документи, з`ясувавши фактичні обставини справи, оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду спору по суті, проаналізувавши норми законодавства які регулюють спірні відносини та їх застосування сторонами, суд зазначає наступне.

21 вересня 2020 року Товариство з обмеженою відповідальністю «ЛАСТ БУД КАПІТАЛ» із свого поточного рахунку в АТ КБ « ПРИВАТБАНК» НОМЕР_3 за платіжним дорученням № 143 від 21 вересня 2020 року здійснювало платіж юридичній особі - Приватному підприємству «ШЛЯХБУД-СЕРВІС» () на суму 275 000 грн. 00 коп., за цільовим призначенням поворотна фінансова допомога згідно Договору № 21/09-2020 від 21.09.2020 р. без ПДВ.

При оформленні платіжного доручення ці кошти були помилково зараховані на електронний рахунок СЕА ПДВ Приватного підприємства «ШЛЯХБУД-СЕРВІС» UА 0408535, Казначейство України (ел адм подат) у м. Київ, що стверджується витягом про реквізити електронного рахунку та інформації щодо залишку коштів на такому рахунку № 1944478 від 19 листопада 2020 року. При цьому, призначення платежу в платіжному дорученні зазначено - поворотна фінансова допомога згідно Договору № 21/09-2020 від 21.09.2020 без ПДВ.

Виявивши помилку, позивач 19 листопада 2020 року звернувся з листом № 19/11-2020-2 до Державної податкової служби України в якому повідомив про вказану вище ситуацію з посиланням на те, що відсутній механізм повернення помилково перерахованих коштів на електронний рахунок СЕА ПДВ отримувачем помилково зарахованих кошів на дані рахунки. У зв`язку з цим, позивач просив відповідача повернути помилково сплачені кошти на поточний рахунок позивача.

23 листопада 2020 року позивач отримав відповідь на свій лист від Головного управління ДПС у місті Києві, в якому позивачу роз`яснено, що «у разі наявності зайво зарахованих коштів на електронному рахунку з ПДВ, платник податку, який є розпорядником та власником даного рахунку, може повернути їх на поточний рахунок, подавши до контролюючого органу складі декларації з податку на додану вартість додаток (Д4), заповнений відповідно до вимог Наказу № 21 та Порядку № 569».

Отримавши вказану відповідь, позивач 23 листопада 2020 року звернувся до Приватного підприємства «ШЛЯХБУД-СЕРВІС» з листом, в якому офіційно повідомив про ситуацію, що склалась.

ПП ШЛЯХБУД-СЕРВІС» у складі Податкової декларації з податку на додану вартість по ПДВ за грудень 2020 року подано додаток 4 «Заяву про повернення суми бюджетного відшкодування та/або суми коштів на рахунку у системі електронного адміністрування податку на додану вартість платника податку, що перевищує суму, яка підлягає перерахуванню до бюджету».

Подача додатку 4 також не призвела до повернення помилково перерахованих коштів, а у відповідь на подану звітність 1111 ШЛЯХБУД-СЕРВІС» отримало лист від ДПС України, ГУ ДПС у Київській області за № 510/12/10-36-18-11 від 10.02.2021, де зазначено що повернення коштів з електронного рахунку ПП «ШЛЯХБУД- СЕРВІС» в сумі 275000,00 (двісті сімдесят п`ять тисяч) гривень, що були зараховані, як поворотна фінансова допомога поверненню з бюджету не передбачено законодавством.

Відтак проведені Приватним підприємством «ШЛЯХБУД-СЕРВІС» всі можливі дії не призвели до повернення позивачу помилково перерахованих коштів із системи електронного адміністрування ПДВ. У зв`язку з тим що поповнення рахунку в системі електронного адміністрування ПДВ відбулося іншим контрагентом то не є розпорядником даних коштів, а вищевказана сума не збільшила суму податку, на яку платник податку (ПП "ШЛЯХБУД-СЕРВІС») має право зареєструвати податкові накладні та/або розрахунки коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних. Тому відсутній механізм повернення коштів помилково перерахованих коштів на електронний рахунок в СЕА ПДВ іншим контрагентом.

Не погодившись із відмовою, позивач звернувся до суду.

Надаючи оцінку обґрунтованості позовних вимог, суд застосовує наступні правові норми.

За правилами пункту 200-1.5 статті 200-1 Податкового кодексу України (далі - ПК України) з рахунку у системі електронного адміністрування податку на додану вартість платника перераховуються кошти до державного бюджету в сумі податкових зобов`язань з податку на додану вартість, що підлягає сплаті за наслідками звітного податкового періоду, та на поточний рахунок платника податку за його заявою, яка подається до контролюючого органу у складі податкової звітності з податку на додану вартість, у розмірі суми коштів, що перевищує суму задекларованих до сплати до бюджету податкових зобов`язань та суми податкового боргу з податку. При цьому перерахування коштів на поточний рахунок платника може здійснюватися у разі відсутності перевищення суми податку, зазначеної у складених податкових накладних, складених у звітному періоді та зареєстрованих у Єдиному реєстрі податкових накладних, над сумою податкових зобов`язань з податку за операціями з постачання товарів/послуг, задекларованих у податковій звітності з податку на додану вартість у цьому звітному періоді.

Кошти, що надійшли на рахунки, визначені у підпунктах «а» - «в» пункту 200-1.2 цієї статті, автоматично перераховуються органом, що здійснює казначейське обслуговування бюджетних коштів, на рахунок такого платника в системі електронного адміністрування податку на додану вартість та на спеціальний рахунок такого платника протягом наступного операційного дня. Реквізити такого спеціального рахунка платник - сільськогосподарське підприємство, що обрав спеціальний режим оподаткування відповідно до статті 209 цього Кодексу, зобов`язаний зазначати у податковій звітності з податку на додану вартість.

Відповідно до пункту 200-1.6 статті 200-1 Податкового кодексу України за підсумками звітного податкового періоду, відповідно до задекларованих в податковій декларації результатів, а також у разі подання уточнюючих розрахунків до податкової декларації, платником проводиться розрахунок з бюджетом у порядку, визначеному статтями 200 та 209 цього Кодексу.

Якщо на дату подання податкової звітності з податку сума коштів на рахунку в системі електронного адміністрування податку на додану вартість платника податку перевищує суму, що підлягає перерахуванню до бюджету відповідно до поданої звітності, платник податку має право подати до контролюючого органу у складі такої податкової звітності заяву, відповідно до якої такі кошти підлягають перерахуванню на поточний рахунок такого платника податку, реквізити якого платник зазначає в заяві, у сумі залишку коштів, що перевищує суму податкового боргу з податку та суму узгоджених податкових зобов`язань з податку.

На суму податку, що відповідно до поданої заяви підлягає перерахуванню на поточний рахунок платника, на момент подання заяви зменшується значення суми податку, визначеної пунктом 200-1.3 статті 200-1 цього Кодексу, шляхом зменшення на таку суму показника загальної суми поповнення рахунку в системі електронного адміністрування податку з поточного рахунку платника.

Перерахування коштів на поточний рахунок платника може здійснюватися у разі, якщо таке зменшення загальної суми поповнення електронного рахунка не призведе до формування від`ємного значення суми податку, визначеної відповідно до пункту 200-1.3 статті 200-1 цього Кодексу.

Для відповідного перерахування таких коштів центральний орган виконавчої влади, що забезпечує реалізацію податкової та митної політики, надсилає центральному органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері казначейського обслуговування бюджетних коштів, в якому відкриті рахунки платників у системі електронного адміністрування податку на додану вартість, реєстр, в якому зазначаються назва платника, податковий номер та індивідуальний податковий номер платника, сума податку, що підлягає перерахуванню до бюджету/на поточний рахунок та реквізити поточного рахунку платника (у випадку подання заяви платника на повернення коштів на такий рахунок).

На підставі такого реєстру центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері казначейського обслуговування бюджетних коштів, протягом п`яти робочих днів після граничного терміну, встановленого цим Кодексом для самостійної сплати платником сум податкових зобов`язань, здійснює таке перерахування до бюджету/на поточний рахунок платника податку.

Центральний орган виконавчої влади, що реалізує податкову політику, має право надсилати центральному органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері казначейського обслуговування бюджетних коштів, у якому відкриті рахунки платників у системі електронного адміністрування податку на додану вартість:

реєстри - для перерахування податку до бюджету в разі подання платником податку уточнюючих розрахунків до податкових декларацій;

коригуючі реєстри - для уточнення інформації, зазначеної у раніше надісланих реєстрах.

Викладене свідчить, що кошти, які зараховані на рахунок в системі електронного адміністрування податку на додану вартість платника податку, повертаються на поточний рахунок саме такого платника податків. Повернення коштів іншому платнику податків норма пункту 200-1.6 статті 200-1 ПК України не передбачає. При цьому положення пункту 200-1.4 статті 200-1 ПК України свідчить, що на рахунок у системі електронного адміністрування податку на додану вартість платника не зараховуються кошти, які надійшли на цей рахунок від інших платників податків (окрім випадків, передбачених підпунктом «в» цього пункту).

У свою чергу, пунктом 43.1 статті 43 ПК України передбачено, що помилково та/або надміру сплачені суми грошового зобов`язання підлягають поверненню платнику відповідно до цієї статті та статті 301 Митного кодексу України, крім випадків наявності у такого платника податкового боргу.

Згідно з пунктом 43.4-1 статті 43 Податкового кодексу у разі повернення надміру сплачених податкових зобов`язань з податку на додану вартість, зарахованих до бюджету з рахунка платника податку в системі електронного адміністрування податку на додану вартість у порядку, визначеному пунктом 200-1.5 статті 200-1 цього Кодексу, такі кошти підлягають поверненню виключно на рахунок платника в системі електронного адміністрування податку на додану вартість, а у разі його відсутності на момент звернення платника податків із заявою на повернення надміру сплачених податкових зобов`язань з податку на додану вартість чи на момент фактичного повернення коштів - шляхом перерахування на поточний рахунок платника податків в установі банку.

Повернення у випадках, визначених законодавством, сум податку на додану вартість, контроль за справлянням яких покладено на контролюючий орган, визначений підпунктом 41.1.2 пункту 41.1 статті 41 цього Кодексу, при ввезенні товарів на митну територію України здійснюється в частині, що не перевищує суму, обчислену відповідно до пункту 200-1.3 статті 200-1 цього Кодексу на момент оформлення митної декларації/аркуша коригування, на підставі яких здійснюватиметься таке повернення.

Суд звертає увагу, що під помилково сплаченими грошовими зобов`язаннями слід розуміти суми коштів, які на певну дату надійшли до відповідного бюджету та/або на єдиний рахунок від юридичних осіб (їх філій, відділень, інших відокремлених підрозділів, що не мають статусу юридичної особи) або фізичних осіб (які мають статус суб`єктів підприємницької діяльності або не мають такого статусу), що не є платниками таких грошових зобов`язань, та у випадках, передбачених статтею 35-1 цього Кодексу (підпункт 14.1.182 пункту 14.1 статті 14 ПК України).

Натомість, грошове зобов`язання платника податків - це сума коштів, яку платник податків повинен сплатити до відповідного бюджету або на єдиний рахунок як податкове зобов`язання та/або інше зобов`язання, контроль за сплатою якого покладено на контролюючі органи, та/або штрафну (фінансову) санкцію, що справляється з платника податків у зв`язку з порушенням ним вимог податкового законодавства та іншого законодавства, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи, а також санкції за порушення законодавства у сфері зовнішньоекономічної діяльності та пеня (підпункт 14.1.39 пункту 14.1 статті 14 ПК України).

Відтак суд бере до уваги, що сплачені ТОВ «ЛАСТ БУД КАПІТАЛ» із свого поточного рахунку в АТ КБ «ПРИВАТБАНК» НОМЕР_3 за платіжним дорученням № 143 від 21 вересня 2020 року грошові кошти у сумі на суму 275 000 грн. 00 коп., за цільовим призначенням поворотна фінансова допомога згідно Договору № 21/09-2020 від 21.09.2020 (без ПДВ) не належать до грошових зобов`язань, які сплачені до відповідного бюджету, у розумінні положень Податкового кодексу України.

Разом з тим, відповідно до пункту 4 Порядку електронного адміністрування податку на додану вартість, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 16 жовтня 2014 року № 569, рахунок у системі електронного адміністрування податку - рахунок, відкритий платнику податку в Казначействі, на який перераховуються кошти відповідно до пункту 200-1.4 статті 200-1 Податкового кодексу України (далі - Кодекс).

Електронний рахунок відкривається платнику податку Казначейством автоматично на безоплатній основі.

Згідно з пунктом 20 Порядку №569 для перерахування до бюджету сум узгоджених податкових зобов`язань відповідно до поданої податкової декларації з податку ДПС не пізніше ніж за три робочі дні до закінчення граничного строку, встановленого Кодексом для самостійної сплати податкових зобов`язань, надсилає Казначейству реєстр платників податку, в якому зазначаються найменування або прізвище, ім`я та по батькові платника податку, податковий номер або серія (за наявності) та номер паспорта (для фізичних осіб - підприємців, які мають відмітку в паспорті про право здійснювати будь-які платежі за серією (за наявності) та номером паспорта), індивідуальний податковий номер платника податку, звітний (податковий) період та сума податку, що підлягає перерахуванню до бюджету.

На підставі такого реєстру Казначейство не пізніше останнього дня строку, встановленого Кодексом для самостійної сплати податкових зобов`язань, перераховує суми податку до бюджету з електронних рахунків платника податку.

У разі подання платником податку уточнюючих розрахунків до податкових декларацій з податку за попередні звітні (податкові) періоди, які передбачають збільшення податкових зобов`язань з податку, що підлягають перерахуванню до бюджету, для перерахування таких зобов`язань до бюджету ДПС не пізніше наступного робочого дня подання таких уточнюючих розрахунків надсилає Казначейству реєстр платників податку, в якому зазначаються найменування або прізвище, ім`я та по батькові платника податку, податковий номер або серія (за наявності) та номер паспорта (для фізичних осіб - підприємців, які мають відмітку в паспорті про право здійснювати будь-які платежі за серією (за наявності) та номером паспорта), індивідуальний податковий номер платника податку, звітний (податковий) період та сума податку, що підлягає перерахуванню до бюджету.

На підставі такого реєстру Казначейство перераховує суми податку до бюджету.

У разі подання платниками податку уточнюючих розрахунків до податкових декларацій з податку за попередні звітні (податкові) періоди, за результатами яких зменшуються позитивні нарахування в межах залишку узгоджених податкових зобов`язань, не сплачених до бюджету, що обліковуються Казначейством до виконання в повному обсязі, ДПС не пізніше наступного робочого дня подання таких уточнюючих розрахунків надсилає Казначейству коригуючий реєстр.

На підставі такого реєстру Казначейство уточнює інформацію, зазначену в раніше надісланих реєстрах.

У разі зміни даних платника податку, зазначених в абзаці першому цього пункту, та/або реквізитів його поточного рахунка, на який зараховуються кошти з електронного рахунка, ДПС надсилає Казначейству коригуючі реєстри.

Пунктами 26-27 Порядку №569 передбачено, що повернення надміру сплачених податкових зобов`язань з податку, зарахованих до бюджету з електронного рахунка платника податку в порядку, визначеному пунктом 200-1.5 статті 200-1 Кодексу, здійснюється шляхом перерахування таких коштів виключно на електронний рахунок платника податку, а у разі його відсутності на дату звернення платника податку із заявою про повернення надміру сплачених податкових зобов`язань з податку чи на дату фактичного повернення коштів - шляхом перерахування на поточний рахунок платника податку в установі банку.

У разі анулювання реєстрації платника податку податкові зобов`язання визначаються на підставі податкової звітності з податку за підсумками останнього звітного (податкового) періоду, визначеного пунктом 184.6 статті 184 Кодексу. Залишок коштів на електронному рахунку платника податку після розрахунків з бюджетом за результатами останнього звітного (податкового) періоду перераховується до бюджету.

Якщо після анулювання реєстрації платника податку залишок коштів на електронному рахунку недостатній для сплати до бюджету узгоджених податкових зобов`язань з податку на підставі поданих контролюючому органу податкових декларацій з податку, остаточний розрахунок з бюджетом таким платником здійснюється з поточного рахунка на електронний рахунок.

Якщо залишок коштів на електронному рахунку, який після анулювання реєстрації платника податку перераховано до бюджету, перевищує суми узгоджених податкових зобов`язань з податку за результатами останнього звітного (податкового) періоду, такі суми повертаються з бюджету в порядку, передбаченому статтею 43 Кодексу, за заявою платника податку.

Отже, електронний рахунок платника податку на додану вартість відкривається Казначейством останньому на безоплатній основі та виключно з цього рахунку здійснюються розрахунки з бюджетом у частині сплати цього податку. Відтак, зарахування коштів на такий рахунок неможливо ототожнювати із зарахуванням коштів до бюджету. Повернення за правилами статті 43 Податкового кодексу України коштів з такого рахунку допускається виключно у випадку, коли після анулювання реєстрації платника податку кошти з цього рахунку переховано до бюджету і вони перевищують суму узгоджених податкових зобов`язань з ПДВ за результатами останнього звітного (податкового) періоду.

Як слідує з матеріалів справи та не заперечується відповідачами грошові кошти, що надійшли на рахунок ПП «Шляхбуд-Сервіс» в СЕА ПДВ від ТОВ «Ласт Буд Капітал» згідно з платіжним дорученням від 21 вересня 2020 року № 143 на загальну суму 275000,0 грн, не були відображені в СЕА ПДВ, однак зараховані на електронний рахунок ПП «Шляхбуд-Сервіс». При цьому, як було встановлено вище, у випадку ж повернення коштів за правилами пункту 200-1.6 статті 200-1 ПК України, ПП «Шляхбуд-Сервіс» зменшило би собі розмір реєстраційного ліміту з ПДВ, однак права на розпорядження зарахованими від ТОВ «Ласт Буд Кепітал» коштами останнє б не отримало.

Отже, у межах спірних правовідносин має місце випадок, за якого безпосередньо собі на рахунок повернути помилково сплачені кошти ТОВ «Ласт Буд Кепітал» не має можливості, адже для цього немає відповідного нормативного механізму. Кошти, які були зараховані на електронний рахунок для сплати ПДВ ПП «Шляхбуд-Сервіс», не збільшили йому ліміт ПДВ у СЕА, тобто, не надійшли в його розпорядження, що, зі свого боку, виключає можливість звернення позивача до свого контрагента з вимогами про повернення коштів, як і повернення таких коштів щонайменше на рахунок ПП «Шляхбуд-Сервіс» без наслідків для свого реєстраційного ліміту. При цьому списання коштів з рахунку в СЕА ПДВ відбувається у суворо визначених законодавчих випадках - коли податковий орган подасть органу Казначейства реєстри на списання коштів з ПДВ-рахунку та у визначеній цими реєстрами сумі.

У розрізі наведеного, повертаючись до положень Порядку № 569, суд звертає увагу, що за загальним правилом право розпорядження коштами на рахунку в СЕА ПДВ належить двом особам - платнику податку і податковому органу. Проте, за відсутності участі коштів, що надійшли на такий рахунок від іншого платника податку, у формуванні реєстраційного ліміту, можливість розпоряджатися такими коштами у платника податку відсутня, що свідчить, що таке право залишається лише за податковим органом.

Уже згаданими вище нормами пункту 200-1.4 статті 200-1 ПК України визначено, що електронний рахунок у СЕА ПДВ може поповнюватися тільки з поточного рахунку платника податків. Тобто, грошові кошти, перераховані не з поточного рахунку самого платника, не повинні були взагалі зараховуватися на електронний рахунок. У свою чергу вказана прогалина у нормативному механізмі зарахування коштів на рахунок у СЕА ПДВ не може бути перешкодою у можливості реалізації особою права на повернення помилково перерахованих коштів на власний рахунок з огляду на таке.

Згідно зі статтею 1 Протоколу Першого Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод, кожна фізична або юридична особа має право мирно володіти своїм майном. Ніхто не може бути позбавлений своєї власності інакше як в інтересах суспільства і на умовах, передбачених законом і загальними принципами міжнародного права

Верховенство права, один із основоположних принципів демократичного суспільства, притаманний усім статтям Конвенції, а тому, при будь-якому втручанні державних органів у право на мирне володіння майном повинно бути забезпечено справедливий баланс між загальними інтересами суспільства та обов`язком захисту основоположних прав конкретної особи.

У справі "Беєлер проти Італії" Європейський суд з прав людини зазначив, що будь-яке втручання органу влади у захищене право не суперечитиме загальній нормі, викладеній у першому реченні частини 1 статті 1 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, лише якщо забезпечено "справедливий баланс" між загальним інтересом суспільства та вимогам захисту основоположних прав конкретної особи. Питання щодо того, чи було забезпечено такий справедливий баланс, стає актуальним лише після того, як встановлено, що відповідне втручання задовольнило вимогу законності і не було свавільним.

Таким чином, беручи до уваги гарантоване Конвенцією про захист прав людини і основоположних свобод право мирно володіти та розпоряджатися своїм майном, суд дійшов висновку про те, що позовні вимоги є обґрунтованими та підлягають задоволенню.

Аналогічний правовий висновок викладено у постановах Верховного Суду від 09 лютого 2023 року у справі № 380/2458/21 та від 20 лютого 2025 року у справі № 320/45550/23.

З урахуванням наведеного, зважаючи на відсутність законодавчого механізму повернення помилково сплачених на електронний рахунок у СЕА ПДВ, які обліковуються поза межами реєстраційного ліміту, суд приходить до висновку про можливість поширення на спірні правовідносини загальних правил повернення помилково та/або надміру сплачених грошових зобов`язань, визначених статтею 43 ПК України.

Згідно ч. 1 ст. 139 КАС України при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.

Керуючись ст.ст.2, 6, 8-10, 13, 14, 72-77, 139, 241-246, 250, підп.15.5 п.15 Перехідних положень Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

в и р і ш и в :

Позов задовольнити повністю.

Визнати протиправною бездіяльності Головного управління ДПС у м. Києві щодо неповернення Товариству з обмеженою відповідальністю "ЛАСТ БУД КЕПІТАЛ" суми помилково сплачених грошових коштів у розмірі 275000,00 грн.

Зобов`язати Головне управління ДПС у м. Києві (04116, м. Київ, вул. Шолуденка, 33/19; код ЄДРПОУ ВП 44116011) підготувати та подати до відповідного органу Державної казначейської служби України висновок (реєстр) про повернення помилково сплачених грошових коштів Товариства з обмеженою відповідальністю «ЛАСТ БУД КЕПІТАЛ» (, адреса: 04119, м. Київ, вул. Зоологічна, 4 А, офіс 139) у розмірі 275 000 грн. 00 коп., сплачених із поточного рахунку в АТ КБ «ПРИВАТБАНК» НОМЕР_1 за платіжним дорученням № 143 від 21 вересня 2020 року на електронний рахунок СЕА ПДВ Приватного підприємства «ШЛЯХБУД-СЕРВІС» UA 0408535, Казначейство України (ел. адм. подат.) у м. Київ.

Стягнути з Головного управління ДПС у м. Києві (04116, м. Київ, вул. Шолуденка, 33/19; код ЄДРПОУ ВП 44116011) за рахунок бюджетних асигнувань на користь Товариства з обмеженою відповідальністю «ЛАСТ БУД КЕПІТАЛ» ( , адреса: 04119, м. Київ, вул. Зоологічна, 4 А, офіс 139) витрати, пов`язані із сплатою судового збору, в сумі 4125 (чотири тисячі сто двадцять п`ять) гривні 00 копійок.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення безпосередньо до Шостого апеляційного адміністративного суду.

СуддяМорська Галина Михайлівна