Справа № 500/6424/24
Суддя: Шинкар Тетяна Ігорівна
Дата ухвалення: 2025-11-11 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ВОСЬМИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

11 листопада 2025 рокуЛьвівСправа № 500/6424/24 пров. № А/857/5216/25

Восьмий апеляційний адміністративний суд у складі:

судді-доповідача Шинкар Т.І.,

суддів Іщук Л.П.,

Обрізка І. М.,

розглянувши в письмовому провадженні в м. Львові апеляційну скаргу Тернопільської митниці на рішення Тернопільського окружного адміністративного суду (головуючий суддя Мірінович У.А.), ухвалене за правилами спрощеного позовного провадження у письмовому провадженні в м. Тернопіль 01 січня 2025 року, у справі №500/6424/24 за позовом ОСОБА_1 до Тернопільської митниці про визнання протиправним та скасування рішення,

В С Т А Н О В И В :

25.10.2024 ОСОБА_1 звернулася в суд з позовом до Тернопільської митниці, в якому просила визнати протиправним та скасувати рішення про коригування митної вартості товарів UA403020/2024/000088/2 від 27.09.2024.

Рішенням Тернопільського окружного адміністративного суду від 01 січня 2025 року позов задоволено.

Задовольняючи позовні вимоги, суд першої інстанції виходив з того, що позивачем подано до митниці належний та достатній пакет документів на підтвердження повноти і достовірності заявленої митної вартості товару. Правильність визначення позивачем митної вартості товару відповідачем не спростована, наявність належних підстав для коригування митної вартості відповідачем не доведена.

Не погоджуючись з рішенням суду першої інстанції, Тернопільська митниця подала апеляційну скаргу, просить скасувати рішення Тернопільського окружного адміністративного суду від 01 січня 2025 року та ухвалити нове, яким в задоволенні позову відмовити. Апеляційну скаргу мотивовано тим, що під час здійснення митного контролю митницею опрацьовано інформацію, що міститься у наданих до митного оформлення товаросупровідних документах та встановлено розбіжності, які мали наслідком в подальшому коригування митної вартості ввезеного транспортного засобу. За основу для обрахунку митної вартості даного товару взято інформацію щодо вартості транспортного засобу згідно висновку експерта про вартісні характеристики від 19.09.2024 № 107 без врахування вартості запасної частини яка підлягає заміні (права передня фара) та з врахуванням транспортних витрат на доставку до митного кордону України на рівні 34337,45 євро. Вважає, що оскаржуване рішення про коригування митної вартості прийнято з дотриманням вимог чинного законодавства.

Позивач подав відзив на апеляційну скаргу, в якому вважає її необґрунтованою і такою, що не підлягає до задоволення. Наголошує на тому, що суд першої інстанції правильно застосував норми матеріального права та ухвалив законне і справедливе судове рішення. Вказує на те, що у відповідача не було підстав для витребування додаткових документів у відповідності до частини третьої статті 53 МК України. Визначення відповідачем митної вартості товару та коригування її у сторону збільшення за резервним методом здійснено з порушенням вимог митного законодавства України.

Враховуючи положення статті 311 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України), суд апеляційної інстанції дійшов висновку щодо можливості розглянути справу без повідомлення учасників справи (в порядку письмового провадження) за наявними у справі матеріалами, на підставі наявних у ній доказів.

Згідно з ст.242 КАС України рішення суду повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Судове рішення має відповідати завданню адміністративного судочинства, визначеному цим Кодексом.

Суд апеляційної інстанції, переглядаючи справу за наявними у ній доказами та перевіряючи законність і обґрунтованість оскаржуваного рішення суду першої інстанції, в межах доводів та вимог апеляційної скарги, дослідивши докази, що стосуються фактів, на які посилаються учасники справи, приходить до переконання, що оскаржуване рішення суду першої інстанції вимогам статті 242 КАС України відповідає.

З матеріалів справи судом першої інстанції встановлено, що 20.09.2024 уповноваженою особою позивача агентом з митного оформлення Масним І.К., було подано до митного оформлення митну декларацію (далі - МД) типу ІМ40ДЕ №24UA95U1, у графі 31 якої заявлено до митного оформлення товар: Легковий автомобіль гібридний, після ДТП, бувший в користуванні: марка: BMW; модель: X5 xDrive 45e; ідентифікаційний номер: НОМЕР_1 ; робочий об`єм: 2998 см3; тип двигуна: бензиновий/електричний; транспортні засоби з поршневим двигуном внутрішнього згоряння з іскровим запалюванням та електродвигуном в якості двигунів для пересування, які здатні заряджатися шляхом підключення до зовнішнього джерела електроенергії: № двигуна: не визначено; календарний рік виготовлення: 2021 р.; модельний рік виготовлення: 2021 р.; колісна формула: 4х4; загальна кількість місць, включаючи місце водія: 5; пошкоджено: передній бапмер, решітки радіаторів, радіатори, права фара, підсилювач бампера, ланжерони, протитуманні фари, датчики паркування, камера, балка. Призначений для використання по дорогах загального користування, для перевезення пасажирів. Торговельна марка: BMW. Виробник: Bayerische Motoren Werke AG - Німеччина / DE..

Як убачається з матеріалів справи та з інформації, що міститься в графі 44 МД, уповноваженою особою позивача до митного оформлення подано наступні документи:

- декларація про походження товару № GC 530402 від 30.07.2024;

- свідоцтво про реєстрацію транспортного засобу № НОМЕР_2 від 30.07.2024;

- документ, що підтверджує вартість перевезення товару - довідка №б/н від 20.09.2024;

- висновок про вартісні характеристики товару, підготовлений спеціалізованою експертною організацією № 107 від 19.09.2024;

- договір купівлі- продажу № 974 від 12.09.2024;

- внутрішній договір (контракт) доручення - довіреність НТС 901014 від 09.03.2023;

- договір про надання послуг митного брокера № 807 від 16.09.2024;

- паспорт громадянина України з відміткою про реєстрацію місця проживання в Україні № 007039149 від 12.11.2021;

- довідка екологічних норм № 59020 від 20.09.2024;

- заява на видачу посвідчення від 20.09.2024;

- фото транспортного засобу від 20.09.2024;

- копія митної декларації країни відправлення №24DE16B9 від 13.09.2024;

- паспортний документ фізичної особи, що дає право на перетин державного кордону України № FM 647442 від 04.04.2018.

Згідно із договором купівлі-продажу №974 від 12.09.2024 вартість оцінюваного товару становить 26000,00 євро.

Водночас, згідно із графами 43, 45 МД декларантом самостійно заявлено митну вартість товару за резервним (6) методом визначення митної вартості на рівні 1406601,70 грн (30 419, 85 євро - за курсом НБУ станом на день подання митної декларації (1 євро = 46, 23960000 грн).

Вказана вартість заявлена декларантом з врахуванням інформації із висновку про вартісні характеристики товару, підготовленого спеціалізованою експертною організацією № 107 від 19.09.2024.

Під час здійснення митного контролю поданої декларації митницею було опрацьовано інформацію, що міститься у наданих до митного оформлення товаросупровідних документах, за результатами опрацювання якої встановлено, що митна вартість імпортованого товару не може бути визнана у зв`язку з тим, що декларантом неправильно визначено митну вартість товару (розрахунок вартості товару здійснено з врахуванням пошкоджень транспортного засобу (ремонтна калькуляція до висновку від 19.09.2024 № 107). Не подано до митного оформлення банківські платіжні документи, що стосуються оцінюваного товару, для страхування (якщо здійснювалось) - страхові документи.

За митною декларацією від 20.09.2024 №24UА95U1 згенеровано митні формальності за кодами 105-2 Контроль правильності визначення митної вартості товарів, 106-2 Витребування документів, які підтверджують митну вартість товарів, 210-1 Проведення митного огляду транспортного засобу, 911-1 Здійснення фото-та/або відеофіксації виконання митних формальностей.

Так, митним органом розпочато процедуру консультації з декларантом та надіслано електронне повідомлення про надання додаткових документів для підтвердження митної вартості товару. На вимогу декларантом не подано додаткових документів для підтвердження заявленої митної вартості товарів.

За результатами опрацювання поданих до митного оформлення документів встановлено таке.

До митного контролю та митного оформлення надано експертний висновок № 107 від 19.09.2024 за результатами проведення товарознавчого дослідження з оцінки транспортного засобу, в якому зазначено, що вирішення поставленого питання проводилось по наданих замовником копіях документів і кольорових фотографіях об`єкту дослідження. Тобто, на думку відповідача, експерт ОСОБА_2 фактично не був присутнім при проведення дослідження транспортного засобу. Крім того, згідно калькуляції запасних частин, необхідних для заміни пошкоджених від № 107 від 19.09.2024 вказано, що під заміну підлягає права передня фара.

Митним органом проведено митний огляд та забезпечено ідентифікацію транспортного засобу шляхом здійснення цифрової фотозйомки. За результатами митного огляду (Акт огляду від 20.09.2024 № 24UA95U1) встановлено, що вказана передня права фара немає видимих ознак пошкоджень (крім її кріплень) та перебуває у робочому стані.

Також відповідно до рахунка-фактури від 17.10.2023 №974 від 12.09.2024 не конкретизовано пошкодження ТЗ внаслідок ДТП.

Декларантом не надано інших документів, що підтверджують факт настання ДТП в іноземній країні.

Крім того, продавцем транспортного засобу відповідно до рахунка-фактури від 17.10.2023 №974 від 12.09.2024 є AREXIM Beimler Artur, однак у свідоцтві про реєстрацію транспортного засобу від 30.07.2021 № НОМЕР_2 продавцем зазначено Reese Baumanagement GmbH & CO, що викликало сумнів у відповідача щодо автентичності поданого документа (від 30.07.2021 № GC530402).

Декларантом надіслано лист б/н від 26.09.2024 та повідомлено митний орган про надані документи та відсутність можливості надати ще будь-які додаткові документи.

Враховуючи дану інформацію, розрахунок митної вартості товару, що здійснений на підставі висновку від 19.09.2024 №107, такий не був прийнятий до уваги митним органом, оскільки окремі елементи транспортного засобу, а саме права передня фара (крім її кріплень) не є пошкодженою.

Заявлена до митного оформлення митна вартість не визнана відповідачем. Водночас, другорядні методи не були застосовані через відсутність достатньої інформації про ціну угоди щодо ідентичних та подібних товарів. Метод на основі віднімання вартості не був використаний оскільки відсутня інформація про ціни ідентичних чи подібних (аналогічних) товарів, що продаються на території України, а також про складові компоненти, що можуть бути виділені із ціни. Метод на основі додавання вартості не був використаний оскільки відсутня інформація про вартість всіх витрат, що зараховуються до ціни товару.

За результатом проведеної консультації з декларантом, відповідно до положень частини 4 статті 57 МК України, не дійшли згоди про можливість визначення митної вартості згідно з положеннями статей 59-63 МК України. Митна вартість товару визначена за резервним методом визначення митної вартості згідно статті 64 МК України.

За основу для обрахунку митної вартості даного товару взято інформацію щодо вартості транспортного засобу згідно висновку експерта про вартісні характеристики від 19.09.2024 №107 без врахування вартості запасної частини яка підлягає заміні (правої передньої фари) та з врахуванням транспортних витрат на доставку до митного кордону України на рівні 34337,45 євро.

Також, Тернопільською митницею винесено картку відмови у прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення №UA403020/2024/000284, відповідно до якої декларанту відмовлено у митному оформленні (випуску) товарів з причин зазначених у рішенні про коригування митної вартості товарів.

Також судом першої інстанції встановлено, що 14.10.2024 Тернопільська митниця зверталась до Державної митної служби України із проханням посприяти у направленні запиту до митних органів Федеративної Республіки Німеччина.

Листом від 15.11.2024 № 26/26-04/7/2586 Державна митна служба України направила Тернопільській митниці копію відповіді митних органів Федеративної Республіки Німеччина від 13.11.2024 № Z 4663 2024.UA.800114 DVIII.A.22, у якому вказано, що за викладеними в німецькій експортній декларації даними цей автомобіль був експортований до України через Польщу 18.09.2024. Вартість рахунку в експортній декларації названа не була. Статистична вартість (вартість товару при перетині кордону) була обчислена у розмірі 30600 євро.

Не погоджуючись із відмовою відповідача у прийнятті митної декларації за заявленою митною вартістю та коригуванням митної вартості товарів, позивач звернувся до суду з цим позовом.

Перевіряючи законність та обґрунтованість оскаржуваного рішення суду першої інстанції, суд апеляційної інстанції виходить з наступного.

Враховуючи вимоги частини 2 статті 19 Конституції України та частини 2 статті 2 КАС України, законодавцем визначено критерії для оцінювання рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень, які одночасно є принципами адміністративної процедури, що вироблені у практиці європейських країн.

Наведена норма означає, що суб`єкт владних повноважень зобов`язаний діяти лише на виконання закону, за умов і обставин, визначених ним, вчиняти дії, не виходячи за межі прав та обов`язків, дотримуватися встановленої законом процедури, обирати лише встановлені законодавством України способи правомірної поведінки під час реалізації своїх владних повноважень.

Так, засади державної митної справи, зокрема, процедури митного контролю та митного оформлення товарів, що переміщуються через митний кордон України, умови та порядок справляння митних платежів, визначаються Митним кодексом України №4495-VІ від 13.03.2012 (далі - МК України).

Митне оформлення за правилами регулювання положень частини 1 статті 248 коментованого Кодексу розпочинається з моменту подання митному органу декларантом або уповноваженою ним особою митної декларації або документа, який відповідно до законодавства її замінює, та документів, необхідних для митного оформлення, а в разі електронного декларування - з моменту отримання митним органом від декларанта або уповноваженої ним особи електронної митної декларації або електронного документа, який відповідно до законодавства замінює митну декларацію.

Відповідно до частини 1 статті 257 МК України декларування здійснюється шляхом заявлення за встановленою формою (письмовою, усною, шляхом вчинення дій) точних відомостей про товари, мету їх переміщення через митний кордон України, а також відомостей, необхідних для здійснення їх митного контролю та митного оформлення. При застосуванні письмової форми декларування можуть використовуватися як електронні документи, так і документи на паперовому носії або їх електронні (скановані) копії, засвідчені електронним цифровим підписом декларанта або уповноваженої ним особи.

Положеннями статті 49 МК України митною вартістю товарів, які переміщуються через митний кордон України, визначено як вартість товарів, що використовується для митних цілей, яка базується на ціні, що фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари.

Згідно з частиною 2 статті 51 МК України митна вартість товарів, які ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту, визначається відповідно до глави 9 цього Кодексу.

Відповідно до частин 1, 2 статті 52 МК України заявлення митної вартості товарів здійснюється декларантом або уповноваженою ним особою під час декларування товарів у порядку, встановленому розділом VIII цього Кодексу та цією главою.

Декларант або уповноважена ним особа, які заявляють митну вартість товару зобов`язані: 1) заявляти митну вартість, визначену ними самостійно, у тому числі за результатами консультацій з митним органом; 2) подавати митному органу достовірні відомості про визначення митної вартості, які повинні базуватися на об`єктивних, документально підтверджених даних, що піддаються обчисленню; 3) нести всі додаткові витрати, пов`язані з коригуванням митної вартості або наданням митному органу додаткової інформації.

Стаття 53 МК України визначає перелік документів, які подаються декларантом для підтвердження заявленої митної вартості.

Так, згідно частин 1, 2, 5 статті 53 МК України у випадках, передбачених цим Кодексом, декларант подає митному органу документи, що підтверджують заявлену митну вартість товарів і обраний метод її визначення.

Документами, які підтверджують митну вартість товарів, є: 1) декларація митної вартості, що подається у випадках, визначених у частинах п`ятій і шостій статті 52 цього Кодексу, та документи, що підтверджують числові значення складових митної вартості, на підставі яких проводився розрахунок митної вартості; 2) зовнішньоекономічний договір (контракт) або документ, який його замінює, та додатки до нього у разі їх наявності; 3) рахунок-фактура (інвойс) або рахунок-проформа (якщо товар не є об`єктом купівлі-продажу); 4) якщо рахунок сплачено, - банківські платіжні документи, що стосуються оцінюваного товару; 5) за наявності - інші платіжні та/або бухгалтерські документи, що підтверджують вартість товару та містять реквізити, необхідні для ідентифікації ввезеного товару; 6) транспортні (перевізні) документи, якщо за умовами поставки витрати на транспортування не включені у вартість товару, а також документи, що містять відомості про вартість перевезення оцінюваних товарів; 7) ліцензія на імпорт товару, якщо імпорт товару підлягає ліцензуванню; 8) якщо здійснювалося страхування, - страхові документи, а також документи, що містять відомості про вартість страхування.

Забороняється вимагати від декларанта або уповноваженої ним особи будь-які інші документи, відмінні від тих, що зазначені в цій статті.

З аналізу частин 1 та 2 статті 53 Кодексу слідує, що Митним кодексом України передбачено вичерпний перелік документів, який подається декларантом митному органу для підтвердження заявленої митної вартості товарів та обраного методу її визначення.

У частині 3 статті 53 МК України визначено, що у разі якщо документи, зазначені у частині другій цієї статті, містять розбіжності, які мають вплив на правильність визначення митної вартості, наявні ознаки підробки або не містять всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари, декларант або уповноважена ним особа на письмову вимогу митного органу зобов`язані протягом 10 календарних днів надати (за наявності) такі додаткові документи: 1) договір (угоду, контракт) із третіми особами, пов`язаний з договором (угодою, контрактом) про поставку товарів, митна вартість яких визначається; 2) рахунки про здійснення платежів третім особам на користь продавця, якщо такі платежі здійснюються за умовами, визначеними договором (угодою, контрактом); 3) рахунки про сплату комісійних, посередницьких послуг, пов`язаних із виконанням умов договору (угоди, контракту); 4) виписку з бухгалтерської документації; 5) ліцензійний чи авторський договір покупця, що стосується оцінюваних товарів та є умовою продажу оцінюваних товарів; 6) каталоги, специфікації, прейскуранти (прайс-листи) виробника товару; 7) копію митної декларації країни відправлення; 8) висновки про якісні та вартісні характеристики товарів, підготовлені спеціалізованими експертними організаціями, та/або інформація біржових організацій про вартість товару або сировини.

Як визначено частиною 1 статті 54 МК України, контроль правильності визначення митної вартості товарів здійснюється митним органом під час проведення митного контролю і митного оформлення шляхом перевірки числового значення заявленої митної вартості.

Відповідно до пункту 1 частини 4 статті 54 МК України митний орган під час здійснення контролю правильності визначення митної вартості товарів зобов`язаний здійснювати контроль заявленої декларантом або уповноваженою ним особою митної вартості товарів шляхом перевірки числового значення заявленої митної вартості, наявності в поданих зазначеними особами документах усіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари.

Статтею 57 МК України встановлено, що визначення митної вартості товарів, які ввозяться в Україну відповідно до митного режиму імпорту, здійснюється за такими методами:

1) основний - за ціною договору (контракту) щодо товарів, які імпортуються (вартість операції);

2) другорядні: а) за ціною договору щодо ідентичних товарів; б) за ціною договору щодо подібних (аналогічних) товарів; в) на основі віднімання вартості; г) на основі додавання вартості (обчислена вартість); ґ) резервний.

Основним методом визначення митної вартості товарів, які ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту, є перший метод - за ціною договору (вартість операції).

Кожний наступний метод застосовується лише у разі, якщо митна вартість товарів не може бути визначена шляхом застосування попереднього методу відповідно до норм цього Кодексу.

Частиною 1 статті 58 МК України визначено умови, за яких застосовується метод визначення митної вартості за ціною договору (контракту) щодо товарів, які ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту. В частині другій цієї статті передбачено, коли такий метод не застосовується. А саме: метод визначення митної вартості товарів за ціною договору (контракту) щодо товарів, які імпортуються, не застосовується, якщо використані декларантом або уповноваженою ним особою відомості не підтверджені документально або не визначені кількісно і достовірні та/або відсутня хоча б одна із складових митної вартості, яка є обов`язковою при її обчисленні.

Як визначено частинами 4 і 5 статті 58 МК України митною вартістю товарів, які ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту, є ціна, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за товари, якщо вони продаються на експорт в Україну, скоригована в разі потреби з урахуванням положень частини десятої цієї статті. Ціна, що була фактично сплачена або підлягає сплаті, - це загальна сума всіх платежів, які були здійснені або повинні бути здійснені покупцем оцінюваних товарів продавцю або на користь продавця через третіх осіб та/або на пов`язаних із продавцем осіб для виконання зобов`язань продавця.

Порядок визначення митної вартості за резервним методом регламентований положеннями статті 64 МК України.

Так, згідно зі статтею 64 МК України у разі якщо митна вартість товарів не може бути визначена шляхом послідовного використання методів, зазначених у статтях 58-63 цього Кодексу, митна вартість оцінюваних товарів визначається з використанням способів, які не суперечать законам України і є сумісними з відповідними принципами і положеннями Генеральної угоди з тарифів і торгівлі (GAТТ). Митна вартість, визначена згідно з положеннями цієї статті, повинна ґрунтуватися на раніше визнаних (визначених) митними органами митних вартостях. Митна вартість імпортних товарів не визначається згідно із положеннями цієї статті на підставі: 1) ціни товарів українського походження на внутрішньому ринку України; 2) системи, яка передбачає прийняття для митних цілей вищої з двох альтернативних вартостей; 3) ціни товарів на внутрішньому ринку країни-експортера; 4) вартості виробництва, іншої, ніж обчислена вартість, визначена для ідентичних або подібних (аналогічних) товарів відповідно до положень статті 63 цього Кодексу; 5) ціни товарів, що поставляються з країни-експортера до третіх країн; 6) мінімальної митної вартості; 7) довільної чи фіктивної вартості.

З наведеного убачається, що митний орган досліджує документи стосовно усіх товарів, які переміщуються через митний кордон, на предмет перевірки правильності визначення митної вартості, у тому числі якщо декларант самостійно визначає митну вартість за резервним методом. Виключно висновки, що ґрунтуються на дослідженні документів, доданих до митної декларації, можуть бути підставою для витребування додаткових документів. При цьому лише виявлення одного або декількох з фактів, зазначених у частині 3 статті 53 МК України, є підставою для витребування додаткових документів, перелік яких наведений у цій нормі.

Суд апеляційної інстанції зазначає, що митні органи мають виключну компетенцію в питаннях перевірки та контролю правильності обчислення декларантом митної вартості. З цією метою мають повноваження витребувати додаткові документи для перевірки правильності зазначеної митної вартості товарів у разі наявності підстав для сумніву в правильності митної оцінки товару, що переміщується через митний кордон України.

Водночас, митниця може вимагати, а суб`єкт господарювання повинен надати лише належні документи для перевірки та підтвердження правильності заявленої митної вартості товару.

Надання неналежних документів не може вважатися виконанням вимог митниці щодо підтвердження митної вартості товарів.

На думку відповідача, при проведенні митних формальностей виникли обґрунтовані сумнів щодо неправильного визначення декларантом митної вартості товару, оскільки до митного оформлення надано експертний висновок № 107 від 19.09.2024 за результатами проведення транспортно-товарознавчого дослідження з оцінки транспортного засобу, в якому зазначено, що вирішення поставленого питання проводилось по наданих замовником копіях документів і кольорових фотографіях об`єкту дослідження. Крім того, згідно калькуляції запасних частин, необхідних для заміни пошкоджених від № 107 від 19.09.2024 вказано, що під заміну підлягає права передня фара. Водночас митним органом встановлено, що вказана передня права фара немає видимих ознак пошкоджень (крім її кріплень) та перебуває у робочому стані. Також у відповідача виникли сумніви щодо автентичності свідоцтва про реєстрацію транспортного засобу від 30.07.2021 № НОМЕР_2 , оскільки продавцем транспортного засобу відповідно до рахунка-фактури №974 від 12.09.2024 є AREXIM Beimler Artur, а у свідоцтві про реєстрацію транспортного засобу від 30.07.2021 № НОМЕР_2 продавцем зазначено Reese Baumanagement GmbH & CO.

Судом першої інстанції встановлено, що вартість транспортного засобу марки BMW Х5 xDrive45e, 2021 року випуску, заявленого до декларування у спірному випадку, була визначена експертом на суму 1388823,38 грн, згідно офіційного курсу НБУ станом на 19.09.2024, (1Є = 46,1099 грн) складає: 30119,85 євро, з урахуванням витрат на його відновлення.

Як убачається з оскаржуваного рішення, джерелом інформації для коригування митної вартості слугував експертний висновок про вартість автомобіля №107 від 19.09.2024, де шляхом обчислення числового значення вартості без врахування вартості запасної частини яка підлягає заміні (правої передньої фари) та з врахуванням транспортних витрат на доставку до митного кордону України на рівні 34337,45 євро, вартість товару митним органом визначено у розмірі 34337,45 євро.

Виходячи із змісту звіту про оцінку №107 від 19.09.2024 експертом проведено дослідження щодо визначення вартості автомобіля марки бувшого у використані автомобіля BMW Х5 xDrive45e, кузов (VIN) НОМЕР_1 , 2021 року випуску, що ввезений на митну територію України, з урахуванням витрат на його відновлення (арк. справи14-20).

Так, Методика товарознавчої експертизи та оцінки колісних транспортних засобів, затвердженої наказом Міністерства юстиції України, Фонду держаного майна України 24.11.2003 за №142/5/2092 (у редакції наказу Міністерства юстиції України, Фонду державного майна України від 24.07.2009 за №1335/5/1159), зареєстрованої в Міністерстві юстиції України 24.11.2003 за №1074/8395 (далі - Методика), встановлює механізм оцінки (визначення вартості) колісних транспортних засобів (надалі по тексту також - КТЗ), а також вимоги до оформлення результатів оцінки, оціночні процедури визначення вартості КТЗ.

Відповідно до пункту 1.3 Методики її вимоги є обов`язковими під час проведення автотоварознавчих експертиз та експертних досліджень судовими експертами науково-дослідних інститутів судових експертиз Міністерства юстиції України, експертами науково-дослідних експертно-криміналістичних центрів Міністерства внутрішніх справ України, експертами інших державних установ, суб`єктами господарювання, до компетенції яких входить проведення судових автотоварознавчих експертиз та експертних досліджень, а також всіма суб`єктами оціночної діяльності під час оцінки КТЗ у випадках, передбачених законодавством України або договорами між суб`єктами цивільно-правових відносин.

Підпунктом "з" пункту 1.4 Методики визначено, що вона застосовується з метою визначення вартості КТЗ, його складників, що ввозяться на митну територію України.

Згідно з пунктом 7.53 Методики вартість КТЗ та їх складових частин, що ввозяться на митну територію України, визначається за середніми цінами їх продажу в країні придбання або в провідних країнах-експортерах без врахування витрат на навантаження, вивантаження, перевантаження КТЗ (його складників), вартості транспортування; страхових сум; комісійних та брокерських винагород, інших витрат. Провідними країнами - експортерами КТЗ є Німеччина - для КТЗ європейських і японських виробників (підпункт 7.53.1 пункту 7.53 Методики).

Підставою для зниження вартості КТЗ унаслідок його аварійних пошкоджень або розукомплектування за правилами підпункту 7.53.9 пункту 7.53 Методики є обов`язкове підтвердження цього факту в супровідних документах на момент перетину митного кордону України (в декларації, документах на придбання КТЗ або в довідці поліції про дорожньо-транспортну пригоду під час переміщення КТЗ до митного кордону України) та в акті про проведення митного огляду. Якщо проводиться експертне дослідження (експертиза) пошкодженого КТЗ, наявність фотографій обов`язкова.

З наданого до митного оформлення висновку експерта №107 від 19.09.2024 судом першої інстанції встановлено, що при розрахунку вартості використано відомості з інтернет-каталогу цін DAT Marktspiegel, Німеччина, URL-адреса: https://www.dat.de та при визначенні рівня вартості транспортного засобу експертом взято середню ціну продажу як того вимагає пункт 7.53 Методики.

Довідкова ціна аналогічного автомобіля BMW Х5 xDrive45e, 2021 року випуску з величиною пробігу 67054 км., складає: 44000,00 Євро, Підстава: інтернет-каталог цін DAT Marktspiegel, Німеччина, URL-адреса: https://www.dat.de/gebrauchtfahrzeugwerte/#/result, що згідно офіційного курсу НБУ станом на 19.09.2024 (1 € = 46.1099 грн), складає: Сср1 = 2028835,60 грн.

При прийнятті рішення судом першої інстанції враховано, що відповідно до пункту 7.2 Методики, основним підходом, який використовується для оцінки КТЗ, є порівняльний підхід. Згідно з ним визначення вартості КТЗ на території України проводиться на підставі їх цін продажу та поточних цін пропозиції до продажу, які зазначені у вітчизняних довідниках. Зазначені ціни є статистично усередненими ціновими даними КТЗ, які були відчужені в Україні згідно з умовами, що відповідають змісту і поняттю ринкова вартість.

Згідно з пункту 7.3 Методики, коригування ринкової вартості КТЗ, отриманої із застосуванням порівняльного підходу, здійснюється за загальною формулою: С = Сср х (1 + (Гк/100) + (Дз/100)) + Сдод. де: С - ринкова вартість, грн.; Сср - середня ринкова ціна КТЗ, грн.; Гк - коефіцієнт коригування ринкової вартості КТЗ за величиною пробігу, %; Дз - процент додаткового збільшення (зменшення) ринкової вартості КТЗ, який визначається відповідно до таблиці 4.1 додатка 4 та залежить від умов догляду, зберігання, експлуатації тощо, %; Сдод - додаткове збільшення (зменшення) ринкової вартості КТЗ виходячи з його комплектності, укомплектованості, пошкоджень, відновлення і оновлення складників, грн.

Подальше коригування вартості КТЗ залежно від технічного стану, комплектності, укомплектованості, відновлення й оновлення складових частин тощо здійснюється за формулами (9), (10), (11), а також з врахуванням процента Дз додаткового збільшення (зменшення) ринкової вартості КТЗ залежно від умов догляду, зберігання та експлуатації та процента додаткового зменшення вартості КТЗ з дефектами кузова, кабіни, рами.

Вартість КТЗ та їх складових частин, що ввозяться на митну територію України, визначається за середніми цінами їх продажу в країні придбання або в провідних країнах-експортерах без врахування витрат на навантаження, вивантаження, перевантаження КТЗ (його складників), вартості транспортування; страхових сум; комісійних та брокерських винагород, інших витрат (пункт 7.53. Методики).

За правовим регулюванням підпункту 7.53.3. пункту 7.53 Методики вартість КТЗ, що ввозяться на митну територію України (С1), визначається за формулою С1 = Сср1 (1+ Гк / 100 + Дз / 100) + Сдод.

Додаток 4 до вказаної Методики містить перелік факторів, що впливають на збільшення вартості КТЗ та на процент зменшення вартості КТЗ, а також проценти додаткового зменшення вартості КТЗ з дефектами кузова, кабіни, рами. При цьому, відповідно до приміток до вказаного додатка за наявності декількох факторів експлуатації КТЗ, які впливають на зменшення його вартості та які обумовлені у пункту 4 таблиці, у розрахунку вартості КТЗ використовується одне з цих значень. Найбільше значення процента додаткового зменшення вартості КТЗ за факторами, що наведені в таблиці 4.2, не повинно перевищувати 30%. Допустимі значення зниження вартості Дз у частині пошкодження оббивки кузова, дефектів лакофарбового покриття, пошкодження хромованих деталей, скла, деформацій елементів кузова не залежать від кількості пошкоджених елементів.

Середню ціну КТЗ (Сср1), що ввозиться на митну територію України, експертом визначено за ціною аналогічного автомобіля BMW Х5 xDrive45e, 2021 року випуску з величиною пробігу 67054 км., 2028835,60 грн за формулою (2):

Сср1 = 2028835,60 х 1,0 = 2028835,60 грн.

Коефіцієнт коригування ринкової вартості КТЗ за величиною пробігу (Гк), експертом визначено - 0,0 % - підстава: величина нормативного пробігу згідно п. 7.11 Методики врахована при визначенні довідкової ціни.

Процент додаткового зменшення ринкової вартості КТЗ залежно від умов догляду, зберігання та експлуатації експертом визначено 3,0 %, а саме: забруднення сидінь, салону, що відповідає таблицям 4.1, 4.2 Додатку до Методики.

Так, експертом при визначенні митної вартості пошкодженого автомобіля враховано вартість ремонтно-відновлювальних робіт, необхідних для відновлення автомобіля відповідно до ремонтної калькуляції у програмному комплексі AUDATEX, що складає: 579147,15 грн, в тому числі:

вартість ремонтно-відновлюваних робіт - 97240,00 грн,

вартість необхідних для ремонту матеріалів- 19593,15 грн,

вартість нових складників, необхідних для заміни під час ремонту - 462314,00 грн.

Вартість відновлювального ремонту (Свр) без урахування фізичного зносу деталей розраховано за формулою: Свр=Ср=См=Сс, де:

Ср - вартість ремонтно-відновлюваних робіт, грн;

См - вартість необхідних для ремонту матеріалів, грн;

Сс - вартість нових складників, необхідних для заміни під час ремонту, грн.

Після підстановки значень Ср = 97240,00 грн, См = 19593,15 грн, ССз= 462314,00 грн, експертом визначено вартість відновлювального ремонту з урахування фізичного зносу деталей (СВрз): СВрз = 97240,00 + 19593,15 + 462314,00 = 579147,15 грн.

Ринкову вартість досліджуваного КТЗ визначено експертом у розмірі 1388823,38 грн згідно за формулою:

Сі = 2028835,60 х 1,0 х ( 1 ± 0,0 /100 - 3,0%/100 ) - 579147,15 = 1388823,38 грн.

Отож, як це правильно констатував суд першої інстанції, експертом на підставі проведених розрахунків і визначених величин: середня ціна автомобіля BMW Х5 xDrive45e, 2021 року випуску з величиною пробігу 67054 км., = 44000,00 Євро (еквівалент - 2028835,60 грн); коефіцієнт коригування ринкової вартості КТЗ за величиною пробігу Гк = 0,0%; процент додаткового зменшення/збільшення ринкової вартості транспортного засобу, в залежності від умов його догляду, зберігання, використання тощо - Дз = - 3,0%; вартість відновлювального ремонту з урахування фізичного зносу деталей СВрз = 579147,15 грн; вартість досліджуваного легкового автомобіля визначено за формулою: Сі = 2028835,60 х 1,0 х ( 1 ± 0,0 /100 - 3,0 %/100 ) - 579147,15 = 1388823,38 грн, що еквівалентно 30119,85 Євро.

Водночас, слушними є висновки суду першої інстанції щодо того, що коригуючи митну вартість автомобіля та визначаючи її у розмірі 34337,45 євро відповідач не взяв до уваги необхідність заміни у пошкодженому автомобілі правої передньої фари посилаючись на те, що передня права фара немає видимих ознак пошкоджень (крім її кріплень) та перебуває у робочому стані.

Так, підставою для зниження вартості КТЗ унаслідок його аварійних пошкоджень, як то визначено в підпункті 7.53.9 пункту 7.53 Методики, є обов`язкове підтвердження цього факту в супровідних документах на момент перетину митного кордону України (в декларації, документах на придбання КТЗ або в довідці поліції про дорожньо-транспортну пригоду під час переміщення КТЗ до митного кордону України) та в акті про проведення митного огляду.

Як це убачається з матеріалів справи, старшим державним інспектором відділу митного оформлення №1 митного поста Тернопіль Тернопільська митниця Колінько Ю.І., проведено митний огляд товару, за результатами якого складено акт про проведення огляду (переогляду) товарів, транспортних засобів, ручної поклажі та багажу до митної декларації від 20.09.2024 (арк.справи 10-11),

У вказаному акті встановлено, що легковий автомобіль гібридний, після ДТП, б/в BMW Х5 xDrivе 45 має наявні пошкодження, а саме: передній бампер, решітки радіаторів, радіатори, протитуманні фари, датчики паркування, передня камера, підмоторна балка, кріплення передньої правої фари. Такі елементи кузова як: права передня фара, ланжерони не мають ознак пошкоджень. Пошкодження автомобіля, описані в гр. 31 МД в частині елементів кузова правої передньої фари та ланжеронів не відповідають встановленим за результатами митного огляду.

Суд апеляційної інстанції зазначає, що судом першої інстанції слушно враховано, що за заявою позивача експертом ОСОБА_2 , який має вищу технічну освіту, кваліфікацію судового експерта за спеціальністю 12.2 Визначення вартості дорожніх транспортних засобів, розміру збитку, завданого власнику транспортного засобу, стаж експертної роботи за вказаною спеціальністю з 2009 року, кваліфікаційне свідоцтво №1330 від 13.07.2015 видане ЦЕКК при Міністерстві юстиції України дійсне до 08.12.2024, сертифікату суб`єкта оціночної діяльності № 58/2023 від 14.02.2023 виданого Фондом державного майна України, кваліфікація за напрямом оцінки майна Оцінка об`єктів у матеріальній формі і спеціалізацією в межах напряму Оцінка колісних транспортних засобів, посвідчення про підвищення кваліфікації оцінювача МФ № 7677-ПК від 05.04.2023, член Союзу Експертів України, проведено автотоварознавче дослідження транспортного засобу, висновок якого долучено до матеріалів справи та надано при митному оформленні автомобіля. Водночас, наведені у висновку експертного транспортно-товарознавчого дослідження пошкодження, які потребують заміни складових-запчастин автомобіля, таких як передня права фара не відповідає пошкодженням зафіксованим у акті про проведення огляду (переогляду) товарів, транспортних засобів, ручної поклажі та багажу від 20.09.2020.

Разом з тим, суд першої інстанції правильно враховано, що на противагу державного інспектора, експерт Голуб М.М., який має вищу технічну освіту та має знання у проведенні транспортно-товарознавчого дослідження з оцінки транспортного засобу вказав у додатку 2 до Висновку експерта №107 від 19.09.2024 року ціна правої фари (номер запчастини 63115А55АА6) (упр №0562) становить 180640,00 грн. та що у такому Додатку 2 до висновку експерта №107 від 19.09.2024 аркуш 1 до транспортно-товарознавчого дослідження автомобіля позивача, права передня фара пошкоджена та підлягає заміні.

Суд апеляційної інстанції враховує, що висновок експерта №107 від 19.09.2024 в розмінні статті 72 КАС України є доказом в адміністративному судочинстві, на підставі якого суд встановлює наявність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги позивача.

Отже, враховуючи, що висновок експерта № 107 від 19.09.2024 складено за результатами проведення автотоварознавчої експертизи, здійсненої на підставі відповідних досліджень особою, яка має необхідні (спеціальні) знання для надання висновку з досліджуваних питань, та яка пройшла необхідну підготовку і отримала кваліфікацію експерта з відповідної експертної спеціальності, то такий висновок, як це правильно зауважив суд першої інстанції, слід розцінювати як належний та допустимий доказ. Водночас підстав для неврахування судом такого поряд з іншими доказами, з метою встановлення обставини про вартості транспортного засобу ввезеного позивачем по рівню цін в країні придбання на момент проведення оцінки 19.09.2024, не має.

Вказана календарна дата передує дню події митного оформлення, вчиненого декларантом щодо товару в інтересах позивача.

Таким чином обчислення митним органом числового значення вартості автомобіля без врахування вартості передньої правої фари, не відповідає механізму оцінки (визначення вартості) колісних транспортних засобів, затверджених Методикою, яка повинна застосовуватись при визначення вартості колісних транспортних засобів, що ввозяться на митну територію України, а самостійне виключення посадовими особами Митниці із звіту частини висновків про оцінку КТЗ у спосіб, що здійснений при прийнятті оскаржуваних рішень, без проведення додаткової чи повторної оцінки транспортного засобу із залученням відповідних кваліфікованих оцінщики - суб`єктів оцінювання, суд вважає таким, що не ґрунтується на нормах матеріального права.

Водночас, як це слушно зауважив суд першої інстанції, доказів скерування Митницею відповідної скарги (клопотання, заяви) до компетентного органу про вчинення кваліфікованим оцінщиком ОСОБА_2 при складанні спірного звіту порушення Законів України "Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні", "Про судову експертизу", а також Методики товарознавчої експертизи та оцінки колісних транспортних засобів, суду не подано.

Правильними також є висновки суду першої інстанції про те, що декларант не зобов`язаний (звільнений від обов`язку) доводити правильність заявленої ним митної вартості: його твердження про розмір митної вартості вважається правомірним, поки протилежне не буде доведено контролюючим органом. Водночас, неподання декларантом документів, перелічених у частині другій статті 53 МК України, саме собою не тягне для нього негативних правових наслідків та не може бути самостійною підставою для відмови у митному оформленні товарів за заявленою декларантом митною вартістю (іншим обраним законним методою) та, як наслідок, коригування митної вартості таких товарів з тих підстав, коли контролюючий орган вважає, що таке неподання зумовило неповноту та/або недостовірність відомостей про митну вартість.

Суд апеляційної інстанції доходить висновку, що митний орган при співставленні відомостей про пошкодження транспортного засобу (ремонтної калькуляції) відповідно до висновку про оцінку транспортного засобу від 19.09.2024, який складено експертом та відомостей з акта про проведення огляду (переогляду) товарів, транспортних засобів, ручної поклажі та багажу, дійшов помилкового висновку про виключення з висновку експерта пошкоджень, які не були зафіксовані на транспортному засобі при перетині державного кордону України.

Щодо аргументів апеляційної скарги про виявлені митним органом неточності, що стосуються власника транспортного засобу Reese Baumanagement GmbH & CO відповідно до свідоцтва про реєстрацію транспортного засобу від 30.07.2021 № НОМЕР_2 та імпортера AREXIM Beimler Artur відповідно до рахунку-фактури від 17.10.2023 №974 від 12.09.2024, то суд апеляційної інстанції зазначає, що на митну вартість товару не впливає обставина щодо відомостей про власника транспортного засобу, а зазначені у свідоцтві про реєстрацію транспортного засобу відомості не кореспондуються із відомостями про імпортера (продавця), заявленими декларантом, адже продавець та власник товару не завжди є однією і тією ж особою, оскільки продавець, відчужуючи транспортний засіб, не зобов`язаний здійснювати його реєстрацію за собою, а наявність у продавця права продажу може бути обумовлено цивільно-правовими відносинами між безпосереднім власником транспортного засобу та продавцем.

З поданих декларантом документів (рахунку-фактури (інвойсу) від 17.10.2023 №974 від 12.09.2024) зрозуміло, що продавцем є компанія AREXIM Beimler Artur. Доказів перебування позивача у договірних відносинах з третіми особами, крім продавця, матеріали справи не містять.

Як це правильно зауважив суд першої інстанції, за усталеною міжнародною практикою реалізація транспортного засобу може здійснюватися особами, які не вказані в свідоцтві про реєстрацію автомобіля, за умови надання відповідних документів купівлі-продажу, отримання коштів за реалізований автомобіль, а також експортного оформлення таких засобів. Тому продавець та власник не завжди буде однією особою. У свою чергу, чинним законодавством не передбачено обов`язку надання декларантом документів про походження товару в попередніх ланцюгах постачання продавця-експортера, а питання щодо перевірки повноважень продавця на здійснення продажу транспортного засобу не входить до компетенції митниці та не впливає на задекларовані та підтверджені відповідними документами числові значення митної вартості, з якої обраховуються та справляються митні платежі.

При розгляді справи суд апеляційної інстанції не встановив у документах, які подані декларантом до митного оформлення, ознак їх підробки чи відсутності у таких усіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари.

Водночас, на переконання суду апеляційної інстанції, декларант позивача надав митному органу належні, допустимі та достатні докази на підтвердження ціни товару, а зазначені документи не містили розбіжностей щодо вартості та вказували, що їх дані піддаються обчисленню. У свою чергу відповідач не довів обставини, які б викликали обґрунтовані сумніви в достовірності проведеного декларантом розрахунку митної вартості товару за ціною договору.

Щодо аргументів апеляційної скарги про те, що ціни на імпортований товар, є нижчими від цін за аналогічні товари, розмитнення яких вже проводилося, то суд апеляційної інстанції зазначає, що такі обставини не є та не можуть бути самостійною підставою для збільшення числових митної вартості ввезеного товару відповідно до вимог МК України, оскільки ці відомості мають допоміжний інформаційний характер, а отже, не можуть бути підставою для коригування митної вартості товарів.

Так, Верховний Суд у постановах від 14.08.2018 у справі № 820/9195/15, від 28.08.2018 у справі № 810/3879/17, від 21.12.2018 у справі №815/1670/17 вказав, що наявність в інформаційних базах даних митного органу інформації про те, що у попередні періоди аналогічні товари були розмитнені із зазначенням більшої митної вартості жодним чином не доводить неправильність її визначення позивачем, оскільки митна вартість залежить від ряду обставин і визначається в кожному конкретному випадку.

У постанові від 09.11.2022 у справі № 815/2162/17 Верховний Суд зазначив про те, що доводи митниці щодо оцінки ризиків при перевірці митної вартості товарів суд оцінює критично з огляду на те, що спрацювання профілів ризиків автоматизованої системи аналізу та управління ризиками та наявність в базах митного органу інформації про те, що ідентичні або подібні товари було розмитнено іншими особами за вищою митною вартістю, не може бути підставою для відмови у прийнятті заявленої декларантом митної вартості за ціною контракту, за відсутності інших законних підстав для витребування додаткових документів, оскільки при здійсненні контролю за коригуванням митної вартості, проведеним митним органом за другорядним методом, митний орган повинен довести, що: відповідний товар за певною митною вартістю був дійсно ввезений до України; що митна вартість за відповідною вантажною митною декларацією не була відкоригована; що рішення про коригування (якщо воно приймалося) не було оскаржене до суду та скасоване судом.

Верховний Суд неодноразово наголошував, що відомості, які містяться в автоматизованій системі аналізу та управління ризиками, мають лише допоміжний інформаційний характер при прийнятті митним органом відповідних рішень. В основу такого підходу лягли висновки про те, що торгові відносини є різноманітними, здійснюються на принципах автономії волі та свободи договору, при цьому безліч обставин можуть впливати на їх ціну (характеристика товару, виробник, торгова марка, умови і обсяги поставок, наявність знижок тощо) (постанови Верховного Суду від 21.10.2021 у справі №420/4820/19, від 25.02.2021 у справі № 810/3295/17, від 23.11.2022 у справі № 810/2547/17).

Отже, формально нижчий рівень митної вартості імпортованого позивачем товару від рівня митної вартості іншого митного оформлення не може розцінюватися як заниження позивачем митної вартості та не є перешкодою для застосування методу визначення митної вартості товару, обраного декларантом, і не може бути підставою для відмови у здійсненні митного оформлення товару за методом визначеним в декларації митної вартості.

Наведені обставини, встановлені у цій справі, дають підстави для висновку про те, що у відповідача в розпорядженні були всі документи, які надавали йому можливість підтвердити визначену позивачем митну вартість товару за ціною договору. Натомість відповідач не вказав на неправильність проведеного розрахунку митної вартості, зазначеної у МД, поданої декларантом позивача; не зазначив, які саме складові митної вартості не підтверджені документально та які саме відомості відсутні/не піддаються обчисленню у поданих декларантом документах.

Суд апеляційної інстанції не заперечує права митного органу з метою здійснення контролю правильності визначення митної вартості товарів упевнюватися в достовірності або точності будь-якої заяви, документа чи розрахунку, поданих для цілей визначення митної вартості (частина п`ята статті 54 МК України), водночас він має довести підстави застосування норм частини третьої статті 53 МК України: наявність розбіжностей у поданих декларантом документах, ознак підробки або відсутність усіх відомостей про числові значення складових митної вартості товарів чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари. Саме лише посилання на наявність у нього інформації про іншу ціну ідентичного товару не є достатньою підставою не визнавати митну вартість, визначену за ціною договору.

Верховний Суд у постанові від 03.12.2020 у справі №810/2749/16 зауважив, що приписи МК України зобов`язують митний орган зазначити конкретні обставини, які викликали відповідні сумніви, причини неможливості їх перевірки на підставі наданих декларантом документів, а також обґрунтувати необхідність перевірки спірних відомостей та зазначити документи, надання яких зможе усунути сумніви у їх достовірності. Разом з тим, саме по собі припущення митного органу про подання декларантом невідповідних документів чи наявності в них розбіжностей, відмінність між рівнем заявленої декларантом митної вартості товарів та рівнем митної вартості товарів, митне оформлення яких вже здійснено, не є достатнім для висновку про недостовірність даних щодо митної вартості товарів, заявленої декларантом, або підставою для незастосування обраного ним методу визначення митної вартості.

За таких обставин, суд апеляційної інстанції погоджується з висновком суду першої інстанції про те, що відповідач не довів необхідність витребування у позивача додаткових документів для підтвердження митної вартості за обраним декларантом методом її визначення. Крім того, у спірному рішенні відповідач не навів конкретних числових значень складових митної вартості, які не підтвердженні документально. Водночас, позивачем подано до митниці належний та достатній пакет документів на підтвердження повноти і достовірності заявленої митної вартості товару за визначеним методом, а правильність визначення позивачем митної вартості товару відповідачем не спростована, як і не доведена наявність належних підстав для коригування митної вартості.

Згідно з частиною 2 статті 77 КАС України в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Відповідно до частини 1 статті 90 КАС України суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні.

Підсумовуючи вказане, надаючи правову оцінку аргументам сторін, суд апеляційної інстанції приходить до висновку, що митний орган, приймаючи рішення про коригування митної вартості імпортованого позивачем автомобіля за визначеним методом, не обгрунтував належним чином, в чому заявлені позивачем відомості про митну вартість автомобіля є неповними та/або недостовірними, у тому числі не належно обґрунтував неправильне визначення митної вартості товару позивачем, що вказує на порушення відповідачем частини 2 статті 55 МК України щодо обґрунтованості прийнятого рішення.

Згідно з частиною 2 статті 6 КАС України та статтею 17 Закону України Про виконання рішень і застосування практики Європейського Суду з прав людини передбачено застосування судами Конвенції та практики ЄСПЛ як джерела права.

У пункті 58 Рішення Європейського суду з прав людини у справі Серявін та інші проти України від 10 лютого 2010 року Суд повторює, що згідно з його усталеною практикою, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення. Хоча національний суд має певну свободу розсуду щодо вибору аргументів у тій чи іншій справі та прийняття доказів на підтвердження позицій сторін, орган влади зобов`язаний виправдати свої дії, навівши обґрунтування своїх рішень.

З огляду на викладене, враховуючи положення статті 316 КАС України, прецедентну практику ЄСПЛ, суд апеляційної інстанції приходить до переконання, що судом першої інстанції у рішенні викладено мотиви протиправності рішення відповідача про коригування митної вартості, на основі об`єктивної оцінки наданих сторонами доказів повно встановлено фактичні обставини справи, правильно застосовано норми матеріального права. Доводи апеляційної скарги висновків суду першої інстанції не спростовують, на законність судового рішення не впливають.

Керуючись статтями 230, 241, 243, 308, 311, 316, 321, 325, 328 Кодексу адміністративного судочинства України, суд,

П О С Т А Н О В И В:

Апеляційну скаргу Тернопільської митниці залишити без задоволення, а рішення Тернопільського окружного адміністративного суду від 01 січня 2025 року у справі №500/6424/24 без змін.

Постанова набирає законної сили з дати її прийняття та не підлягає касаційному оскарженню, крім випадків встановлених ч.5 ст.328 Кодексу адміністративного судочинства України.

Головуючий суддя Т. І. Шинкар
судді Л. П. Іщук
І. М. Обрізко