Справа № 520/19757/25
Суддя: Бідонько А.В.
Дата ухвалення: 2025-11-06 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

Харківський окружний адміністративний суд
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

06 листопада 2025 р. №520/19757/25

Харківський окружний адміністративний суд у складі:

головуючого - судді Бідонька А.В.

при секретарі судового засідання - Басістому Є.А.,

за участю:

позивача - ОСОБА_1 ,

представників позивача - Бут-Абдулаєвої Т.В., Зуб С.Ю.,

представника відповідача - Приходька А.М.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в порядку загального позовного провадження адміністративну справу за позовом ОСОБА_1 до Головного управління ДПС у Харківській області, утворене на правах відокремленого підрозділу Державної податкової служби України про визнання протиправним та скасування наказів, -

В С Т А Н О В И В:

Позивач звернувся до Харківського окружного адміністративного суду з адміністративним позовом, в якому, з урахуванням уточнень, просить суд :

1. Визнати протиправним та скасувати Наказ Головного управління ДПС у Харківській області від 11 липня 2025 року № 2-дс «Про накладання дисциплінарного стягнення», який прийнято стосовно ОСОБА_1 , який займає посаду державної служби начальника управління контролю за підакцизними товарами Головного управління ДПС у Харківській області.

2. Визнати протиправним та скасувати Наказ Головного управління ДПС у Харківській області від 11 серпня 2025 року № 6-дс «Про застосування дисциплінарного стягнення», яким застосовано до ОСОБА_1 , як начальника управління контролю за підакцизними товарами Головного управління ДПС у Харківській області дисциплінарне стягнення у виді звільнення з посади державної служби за вчинення дисциплінарного проступку, передбаченого п. 1 частини другої ст. 65 ЗУ «Про Державну службу» (Порушення Присяги державного службовця).

3. Визнати протиправним та скасувати Наказ Головного управління ДПС у Харківській області від 11 серпня 2025 року № 408-О «Про звільнення з посади державної служби ОСОБА_2 », яким було припинено державну службу та звільнено ОСОБА_1 11 серпня 2025 року з посади начальника управління контролю за підакцизними товарами Головного Управління ДПС у Харківській області за вчинення дисциплінарного проступку, передбаченого п. 1 частини другої ст. 65 ЗУ «Про Державну службу» (Порушення Присяги державного службовця).

4. Поновити ОСОБА_1 на посаді начальника управління контролю за підакцизними товарами Головного Управління ДПС у Харківській області з 12.08.2025р.

5. Стягнути з Головного Управління ДПС у Харківській області (адреса: 61057, м. Харків, вул. Г. Сковороди, 46, код ЄДРПОУ ВП (філії): 43983495) на користь ОСОБА_1 Адреса місця реєстрації: АДРЕСА_1 , РНОКПП: НОМЕР_1 ) середній заробіток за час вимушеного прогулу з дати звільнення по дату поновлення.

В обґрунтування позовних вимог зазначено, що оскаржувані накази є протиправними та підлягають скасуванню, оскільки у Відповідача були відсутні правові підстави для звільнення Позивача на підставі п. 1 частини другої ст. 65 ЗУ «Про Державну службу» (Порушення Присяги державного службовця).Вказує, що у спірних правовідносинах ГУ ДПС у Харківські області не доведено порушення ним Присяги державного службовця, дисциплінарна комісія не визначила і не встановила у чому саме полягає протиправність його дій, тобто суб`єктивна сторона дисциплінарного проступку.

Ухвалою Харківського окружного адміністративного суду від 25.08.2025 року відкрито провадження в адміністративній справі за правилами загального позовного провадження. Представником відповідача надано відзив на позов, в якому сторона відповідача проти вимог поданого позову заперечує. Зазначає, що Дисциплінарною комісією у ГУ ДПС встановлено порушення ОСОБА_3 вимог пункту 1 статті 38, статті 39, статті 42 Закону України від 10.14.2014 №1700-VII «Про запобігання корупції», пункту 2 розділу 2, пункту 1 розділу 3, пункту 1 розділу 4 Загальних правил етичної поведінки державних службовців та посадових осіб місцевого самоврядування, затверджених наказом Національного агентства України з питань державної служби від 05.08.2016 № 158, розділів 1, 2, 3 Правил етичної поведінки в органах Державної податкової служби, затверджених наказом ДПС від 02.09.2019 № 52, а саме: невиконання/неналежне виконання начальником управління контролю за підакцизними товарами ГУ ДПС Уваровим Сергієм посадових обов`язків, невжиття необхідних заходів щодо організації роботи та забезпечення контролю за виконанням управлінням функцій та процедур, закріплених Положенням про управління щодо проведення комплексу заходів, спрямованих здійснення контролю за підакцизними товарами відповідно до Розділу VI Кодексу та іншого законодавства, нормативно-правових та розпорядчих документів ДПС України, контролю за виконанням працівниками управління прийнятих рішень з питань, що належать до функціональних повноважень діяльності управління.

Позивачем подано до суду відповідь на відзив, в якому позивач наполягав на задоволенні позовних вимог в повному обсязі з огляду на їх обґрунтованість та доведеність.

В судовому засіданні позивач та його представники підтримали доводи заявленого позову, просили суд його задовольнити з підстав, викладених у ньому.

Представник відповідача проти вимог заявленого позову заперечував.

Суд, вислухавши пояснення сторін, дослідивши матеріали справи, проаналізувавши докази у їх сукупності, вивчивши норми матеріального та процесуального права, якими врегульовані спірні правовідносини вважає, що позов підлягає задоволенню з наступних підстав та мотивів.

Судом з матеріалів справи встановлено, що з 10 лютого 2021 року Наказом ГУ ДПС у Харківській області № 110-О/ВП ОСОБА_1 призначено на посаду начальника управління контролю за підакцизними товарами ГУ ДПС у Харківській області в порядку переведення.

На підставі наказів Головного управління ДПС у Харківській області від 21.05.2025 №14-дп «Про порушення дисциплінарного провадження», від 26.05.2025 №15-дп «Про внесення змін до наказу Головного управління ДПС у Харківській області від 21.05.2025 №14-дп «Про порушення дисциплінарного провадження» (наказ №14-дп), від 20.06.2025 №18-дп «Про продовження строку здійснення дисциплінарного провадження», доручення Голови Державної податкової служби України від 16.05.2025 №108-д(02) (Доручення №108-д(02)) до доповідної записки Департаменту забезпечення відомчого контролю ДПС від 09.05.2025 № 979/99-00-02- 01-02-14 «Про результати тематичної позапланової перевірки з частковим виїздом (за потреби) Головного управління ДПС у Харківській області з питань, викладених у доповідній записці Департаменту з питань запобігання та виявлення корупції від 24.03.2025 №505/99-00-14-04-13» (Доповідна записка №979/99-00-02-01-02-14) та доручення начальника ГУ ДПС від 21.05.2025 №46-д(14) до доповідної записки відділу з питань запобігання та виявлення корупції ГУ ДПС від 21.05.2025 №497/20-40-14-19 (Доповідна записка №497/20-40-14-19), Дисциплінарна комісія з розгляду дисциплінарної справи в Головному управлінні ДПС у Харківській області (далі дисциплінарна комісія у ГУ ДПС) здійснила дисциплінарне провадження стосовно начальника управління контролю за підакцизними товарами ГУ ДПС ОСОБА_2 .

В ході дисциплінарного провадження дисциплінарною комісією у ГУ ДПС сформовано дисциплінарну справу та розглянуто обставини, викладені у Доповідній записці №979/99-00-02-01-02-14 та Доповідній записці №497/20-40-14-19, які стали підставою для порушення стосовно ОСОБА_2 дисциплінарного провадження, з метою визначення в його діях ознак дисциплінарного проступку, передбаченого пунктом 1 частини другої статті 65 Закону України від 10 грудня 2015 року №889-VIII «Про державну службу» (Закон №889-VIII) (порушення Присяги державного службовця).

Дисциплінарною комісією у ГУ ДПС встановлено порушення ОСОБА_3 вимог пункту 1 статті 38, статті 39, статті 42 Закону України від 10.14.2014 №1700-VII «Про запобігання корупції», пункту 2 розділу 2, пункту 1 розділу 3, пункту 1 розділу 4 Загальних правил етичної поведінки державних службовців та посадових осіб місцевого самоврядування, затверджених наказом Національного агентства України з питань державної служби від 05.08.2016 № 158, розділів 1, 2, 3 Правил етичної поведінки в органах Державної податкової служби, затверджених наказом ДПС від 02.09.2019 № 52, а саме: невиконання/неналежне виконання начальником управління контролю за підакцизними товарами ГУ ДПС ОСОБА_3 посадових обов`язків, невжиття необхідних заходів щодо організації роботи та забезпечення контролю за виконанням управлінням функцій та процедур, закріплених Положенням про управління щодо проведення комплексу заходів, спрямованих здійснення контролю за підакцизними товарами відповідно до Розділу VI Кодексу та іншого законодавства, нормативно-правових та розпорядчих документів ДПС України, контролю за виконанням працівниками управління прийнятих рішень з питань, що належать до функціональних повноважень діяльності управління.

За результатами проведеного дисциплінарного провадження Дисциплінарною комісією вирішено рекомендувати суб`єкту призначення, на підставі пункту 4 частини першої та частини п`ятої статті 66 Закону № 889-VIII застосувати до начальника управління контролю за підакцизними товарами ГУ ДПС у Харківській області ОСОБА_1 дисциплінарне стягнення у вигляді звільнення з посади державної служби за вчинення ним дисциплінарного проступку, передбаченого пунктом 1 частини другої статті 65 Закону № 889-VIII (порушення Присяги державного службовця) та підготовлено відповідне Подання Дисциплінарної комісії з розгляду дисциплінарної справи у ГУ ДПС у Харківській області про результати розгляду дисциплінарної справи стосовно такого державного службовця.

Наказом Головного управління ДПС у Харківській області від 11 липня 2025 року № 2-дс «Про накладання дисциплінарного стягнення» застосовано до ОСОБА_1 , як начальника управління контролю за підакцизними товарами Головного управління ДПС у Харківській області дисциплінарне стягнення у виді звільнення з посади державної служби за вчинення дисциплінарного проступку, передбаченого п. 1 частини другої ст. 65 ЗУ «Про Державну службу» (Порушення Присяги державного службовця). Підставою прийняття наказу визначено подання Дисциплінарної комісії з розгляду дисциплінарної справиу Головному управлінні ДПС у Харківській області про результати розгляду дисциплінарної справи стосовно начальника управління контролю за підакцизними товарами Головного управління ДПС у Харківській області ОСОБА_1 від 02.07.2025р. зареєстрованого за № 97/20-40-01-03-08-ДК.

Наказом Головного управління ДПС у Харківській областівід 11 серпня 2025 року № 6-дс «Про застосування дисциплінарного стягнення», яким також застосовано до ОСОБА_1 , як начальника управління контролю за підакцизними товарами Головного управління ДПС у Харківській області дисциплінарне стягнення у виді звільнення з посади державної служби за вчинення дисциплінарного проступку, передбаченого п. 1 частини другої ст. 65 ЗУ «Про Державну службу» (Порушення Присяги державного службовця).Підставою прийняття такого наказу визначено наказ Головного управління ДПС у Харківській області від 11 липня 2025 року № 2-дс «Про накладання дисциплінарного стягнення», листок непрацездатності від 21.07.2025р. № 33395962-2.

Наказом Головного управління ДПС у Харківській області від 11 серпня 2025 року № 408-О «Про звільнення з посади державної служби ОСОБА_1 », було припинено державну службу та звільнено ОСОБА_1 11 серпня 2025 року з посади начальника управління контролю за підакцизними товарами Головного Управління ДПС у Харківській області за вчинення дисциплінарного проступку, передбаченого п. 1 частини другої ст. 65 ЗУ «Про Державну службу» (Порушення Присяги державного службовця). Підставою прийняття такого наказу визначено наказ 2-дс від 11.07.2025р. «Про накладання дисциплінарного стягнення», наказ 6-дс «Про застосування дисциплінарного стягнення», листок непрацездатності від 21.07.2025р. № 33395962-2.

Позивач, вважаючи вищенаведені накази протиправними та необґрунтованими, звернувся з цим позовом до суду.

Надаючи правову оцінку вказаним обставинам, суд зазначає наступне.

Статтями 1 і 8 Конституції України проголошено, що Україна є правовою державою, де діє верховенство права.

У ч.2 ст.19 Конституції України згадано, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

При цьому, у ч.1 ст.68 Конституції України також згадано, що кожен зобов`язаний неухильно додержуватися Конституції України та законів України, не посягати на права і свободи, честь і гідність інших людей.

Отже, усі без виключення суб`єкти права на території України зобов`язані дотримуватись існуючого у Державі правового порядку, а суб`єкти владних повноважень (органи публічної адміністрації) додатково обтяжені ще й обов`язком виконувати доведені законом завдання виключно за наявності підстав та способом, чітко обумовленими законом. Відповідно до ст.43 Конституції України кожен має право на працю, що включає можливість заробляти собі на життя працею, яку він вільно обирає або на яку вільно погоджується. Громадянам гарантується захист від незаконного звільнення.

Суспільні відносини з приводу проходження публічної служби в органах системи Державної податкової служби України унормовані, насамперед, приписами розділу ХІІІ1Податкового кодексу України.

Згідно з п.341.1 ст.341 Податкового кодексу України служба в контролюючих органах є професійною діяльністю придатних до неї за станом здоров`я, освітнім рівнем та віком громадян України, що пов`язана з формуванням державної податкової та митної політики в частині адміністрування податків, зборів, платежів, реалізацією податкової та митної політики, політики у сфері контролю за виробництвом та обігом спирту, алкогольних напоїв і тютюнових виробів, а також із здійсненням контролю за додержанням податкового, митного та іншого законодавства, контроль за яким покладено на контролюючі органи.

Як то визначено, п.342.6 ст.342 Податкового кодексу України правовий статус посадових осіб контролюючих органів, їх права та обов`язки визначаються Конституцією України, цим Кодексом та Митним кодексом України, а в частині, що не регулюється ними, - Законом України "Про державну службу" та іншими законами.

Правовідносини, що склались між сторонам по справі врегульовані, зокрема, Законом України від 10.12.2015 № 889-VIII Про державну службу (надалі - Закон №889), стаття 1 якого визначає, що державна служба - це публічна, професійна, політично неупереджена діяльність із практичного виконання завдань і функцій держави.

Відповідно до ст. 5 Закону № 889-VIII правове регулювання державної служби здійснюється Конституцією України, цим та іншими законами України, міжнародними договорами, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, постановами Верховної Ради України, указами Президента України, актами Кабінету Міністрів України та центрального органу виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну політику у сфері державної служби.

Як то визначено ч.1 ст.8 названого Закону, державний службовець зобов`язаний:

1) дотримуватися Конституції та законів України, діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України;

2) дотримуватися принципів державної служби та правил етичної поведінки;

3) поважати гідність людини, не допускати порушення прав і свобод людини та громадянина;

4) з повагою ставитися до державних символів України;

5) обов`язково використовувати державну мову під час виконання своїх посадових обов`язків, не допускати дискримінацію державної мови і протидіяти можливим спробам її дискримінації;

6) забезпечувати в межах наданих повноважень ефективне виконання завдань і функцій державних органів;

7) сумлінно і професійно виконувати свої посадові обов`язки та умови контракту про проходження державної служби (у разі укладення);

8) виконувати рішення державних органів, накази (розпорядження), доручення керівників, надані на підставі та у межах повноважень, передбачених Конституцією та законами України;

9) додержуватися вимог законодавства у сфері запобігання і протидії корупції;

10) запобігати виникненню реального, потенційного конфлікту інтересів під час проходження державної служби;

11) постійно підвищувати рівень своєї професійної компетентності та удосконалювати організацію службової діяльності;

12) зберігати державну таємницю та персональні дані осіб, що стали йому відомі у зв`язку з виконанням посадових обов`язків, а також іншу інформацію, яка відповідно до закону не підлягає розголошенню;

13) надавати публічну інформацію в межах, визначених законом.

За приписами ч.1 ст.61 Закону №889-VIII службова дисципліна забезпечується шляхом:

1) дотримання у службовій діяльності вимог цього Закону та інших нормативно-правових актів у сфері державної служби та виконання правил внутрішнього службового розпорядку;

2) формування керівником державної служби у підпорядкованих державних службовців високих професійних якостей, сумлінного ставлення до виконання своїх посадових обов`язків, поваги до прав і свобод людини і громадянина, їхньої честі та гідності, а також до держави, державних символів України;

3) поєднання керівниками усіх рівнів методів переконання, виховання і заохочення із заходами дисциплінарної відповідальності щодо підпорядкованих державних службовців;

4) поєднання повсякденної вимогливості керівників до підпорядкованих державних службовців з постійною турботою про них, виявленням поваги до їхньої честі та гідності, забезпеченням гуманізму та справедливості.

У силу ч.1 ст.62 Закону №889-VIII державний службовець зобов`язаний виконувати обов`язки, визначені статтею 8 цього Закону, а також: 1) не допускати вчинків, несумісних із статусом державного службовця; 2) виявляти високий рівень культури, професіоналізм, витримку і тактовність, повагу до громадян, керівництва та інших державних службовців; 3) дбайливо ставитися до державного майна та інших публічних ресурсів.

Зміст, суть та коло обов`язків керівника державної служби щодо забезпечення службової дисципліни окреслені у приписах ст.63 Закону №889-VIII, де указано, що керівник державної служби несе відповідальність за неналежний рівень службової дисципліни і здійснює повноваження щодо притягнення державних службовців до дисциплінарної відповідальності (ч.1 ст.63).

З метою забезпечення належного рівня службової дисципліни керівник державної служби зобов`язаний: 1) створювати умови для виконання державними службовцями своїх посадових обов`язків і підвищення ними професійної компетентності та вимагати належного виконання посадових обов`язків; 2) здійснювати контроль за виконанням державними службовцями посадових обов`язків; 3) під час виконання посадових обов`язків керуватися публічними інтересами, суворо дотримуватися і забезпечувати дотримання Конституції, законів України та інших нормативно-правових актів, чітко формулювати накази (розпорядження) та доручення, перевіряти точність і своєчасність їх виконання; 4) забезпечувати виконання державними службовцями своїх посадових обов`язків, у тому числі шляхом застосування дисциплінарних стягнень; 5) належним чином організовувати роботу державних службовців, забезпечувати ефективне виконання завдань, що поставлені перед державним органом; 6) виховувати у державних службовців сумлінне ставлення до служби, бережливе ставлення до державного майна, підтримувати їхню ініціативу, а також вживати заходів для додержання ними правил етичної поведінки; 7) забезпечувати прозорість та об`єктивність під час оцінювання результатів службової діяльності державних службовців; 8) організовувати проведення з державними службовцями профілактичних заходів щодо запобігання вчиненню ними дисциплінарних проступків, виявляти та своєчасно припиняти їх вчинення (ч.2 ст.63).

У ч.1 ст. 64 Закону № 889-VIII передбачено, що за невиконання або неналежне виконання посадових обов`язків, визначених цим Законом та іншими нормативно-правовими актами у сфері державної служби, посадовою інструкцією, а також порушення правил етичної поведінки та інше порушення службової дисципліни державний службовець притягається до дисциплінарної відповідальності у порядку, встановленому цим Законом.

Згідно з ч.1 ст.65 Закону №889-VIII підставою для притягнення державного службовця до дисциплінарної відповідальності є вчинення ним дисциплінарного проступку, тобто протиправної винної дії або бездіяльності чи прийняття рішення, що полягає у невиконанні або неналежному виконанні державним службовцем своїх посадових обов`язків та інших вимог, встановлених цим Законом та іншими нормативно-правовими актами, за яке до нього може бути застосоване дисциплінарне стягнення.

Відповідно до п. 1 ч.2 ст.65 Закону №889-VIII дисциплінарними проступками є порушення Присяги державного службовця.

Статтею 66 Закону № 889-VIII обумовлено, що до державних службовців застосовується один із таких видів дисциплінарного стягнення: 1) зауваження; 2) догана; 3) попередження про неповну службову відповідність; 4) звільнення з посади державної служби.

У разі допущення державним службовцем дисциплінарних проступків, передбачених п. 4, 5, 12 та 15 ч.2 ст. 65 цього Закону, суб`єктом призначення або керівником державної служби такому державному службовцю може бути оголошено догану.

Отже, з наведених положень Закону № 889-VIII убачається, що за невиконання або неналежне виконання посадових обов`язків, актів органів державної влади, наказів (розпоряджень) та доручень керівників, прийнятих у межах їхніх повноважень, державний службовець може бути притягнутий до дисциплінарної відповідальності з накладенням суб`єктом призначення або керівником державної служби на такого державного службовця дисциплінарного стягнення у виді догани.

Такий висновок щодо застосування норм права викладений у постанові Великої Палати Верховного Суду від 11 грудня 2018 року у справі № 810/1224/17.

Згідно з ч.1 ст. 68 Закону № 889-VIII дисциплінарне провадження порушується шляхом видання відповідного наказу (розпорядження): міністром - стосовно державного секретаря відповідного міністерства; суб`єктом призначення - стосовно інших державних службовців.

Для здійснення дисциплінарного провадження з метою визначення ступеня вини, характеру і тяжкості вчиненого дисциплінарного проступку утворюється дисциплінарна комісія з розгляду дисциплінарних справ. Результатом розгляду дисциплінарної справи є пропозиція Комісії або подання дисциплінарної комісії, які мають рекомендаційний характер для суб`єкта призначення. Суб`єкт призначення протягом 10 календарних днів зобов`язаний прийняти рішення на підставі пропозиції Комісії або подання дисциплінарної комісії або надати вмотивовану відмову протягом цього строку (частини перша, десята, одинадцята статті 69 Закону №889-VІІІ).

Процедура здійснення дисциплінарними комісіями з розгляду дисциплінарних справ дисциплінарних проваджень стосовно державних службовців встановлена Порядком здійснення дисциплінарного провадження, затвердженим постановою Кабінету Міністрів України від 04.12.2019р. №1039 (далі - Порядок №1039) пунктом 4 якого визначено, що дисциплінарне провадження розпочинається з моменту прийняття рішення про порушення дисциплінарного провадження та завершується прийняттям рішення про накладення на державного службовця, стосовно якого здійснюється дисциплінарне провадження (далі - державний службовець), дисциплінарного стягнення чи закриття дисциплінарного провадження.

Відповідно до пункту 25 Порядку №1039, а також частини другої статті 73 Закону №889-VІІІ дисциплінарна справа повинна містити: дату і місце її формування; підстави для відкриття дисциплінарного провадження; характеристику державного службовця, складену його безпосереднім керівником, та інші відомості, що характеризують державного службовця; відомості щодо наявності чи відсутності дисциплінарних стягнень; пояснення державного службовця щодо обставин, які стали підставою для порушення дисциплінарного провадження, та/або акт про відмову від надання таких пояснень; пояснення безпосереднього керівника державного службовця з приводу обставин, які стали підставою для порушення дисциплінарного провадження; пояснення інших осіб, яким відомі обставини, які стали підставою для порушення дисциплінарного провадження (за наявності); належним чином завірені копії документів і матеріалів, що підтверджують та/або спростовують факт вчинення дисциплінарного проступку; пропозиції Комісії або подання дисциплінарної комісії у державному органі з висновком про наявність чи відсутність у діях державного службовця дисциплінарного проступку та підстав для його притягнення до дисциплінарної відповідальності; опис матеріалів, які містяться в дисциплінарній справі.

Згідно пункту 27 Порядку №1039 (в редакції чинній на час виникнення спірних правовідносин) дисциплінарна справа формується з урахуванням вимог порядку обліку та роботи з дисциплінарними справами, затвердженого НАДС. Тривалість формування дисциплінарної справи не може перевищувати 20 календарних днів. За потреби зазначений строк може бути продовжений міністром або суб`єктом призначення, але не більш як до 30 календарних днів. Формує дисциплінарну справу та здійснює її підготовку до розгляду дисциплінарною комісією - доповідач. Доповідачем може бути будь-який член дисциплінарної комісії. Під час здійснення підготовки справи до розгляду доповідач, зокрема, забезпечує збирання документів та матеріалів, необхідних для формування дисциплінарної справи, формує дисциплінарну справу, забезпечує отримання пояснення від державного службовця, доповідає на засіданні дисциплінарної комісії, вчиняє інші дії, необхідні для здійснення дисциплінарного провадження (пункт 29 Порядку №1039).

Після завершення формування дисциплінарної справи до розгляду комітет з дисциплінарних проваджень або доповідач передають її відповідно Комісії або секретарю дисциплінарної комісії та повідомляють про це головуючому на засіданні Комісії або голові дисциплінарної комісії з метою призначення дати засідання для її розгляду (пункт 30 Порядку №1039). Зі змісту положень вищевказаних положень законодавства слідує, що дисциплінарне провадження складається із таких стадій: 1) прийняття рішення про порушення дисциплінарного провадження; 2) формування дисциплінарної справи; 3) розгляд дисциплінарної справи дисциплінарною комісією із наданням пропозицій керівнику; 4) прийняття керівником на підставі пропозиції комісії рішення про накладення дисциплінарного стягнення чи закриття провадження. На виконання частини другої статті 73 Закону №889-VІІІ та пункту 25 Порядку №1039 на стадії формування дисциплінарної справи доповідач повинен отримати від державного службовця, щодо якого порушене дисциплінарне провадження пояснення щодо обставин, які стали підставою для порушення дисциплінарного провадження, а також пояснення інших осіб, яким відомі обставини, які стали підставою для порушення дисциплінарного провадження та підготувати подання з висновком про наявність чи відсутність у діях державного службовця дисциплінарного проступку.

Частиною першою ст.74 Закону № 889-VIII визначено, що дисциплінарне стягнення має відповідати ступеню тяжкості вчиненого проступку та вини державного службовця. Під час визначення виду стягнення необхідно враховувати характер проступку, обставини, за яких він був вчинений, обставини, що пом`якшують чи обтяжують відповідальність, результати оцінювання службової діяльності державного службовця, наявність заохочень, стягнень та його ставлення до служби.

Згідно із ч.1 ст. 77 Закону № 889-VIII, рішення про накладення на державного службовця дисциплінарного стягнення чи закриття дисциплінарного провадження приймає суб`єкт призначення протягом 10 календарних днів з дня отримання пропозицій Комісії, подання дисциплінарної комісії у державному органі. Рішення оформляється відповідним актом суб`єкта призначення.

Підставою для застосування дисциплінарного стягнення може бути вчинення особою дисциплінарного проступку, тобто протиправної винної дії або бездіяльності чи прийняття рішення, що полягає у невиконанні або неналежному виконанні державним службовцем своїх посадових обов`язків та інших вимог, встановлених цим Законом та іншими нормативно-правовими актами.

Ці обставини, як і характер дисциплінарного проступку, обставини, за яких він учинений, настання тяжких наслідків, добровільне відшкодування заподіяної шкоди, попередню поведінку державного службовця та його ставлення до виконання посадових обов`язків з`ясовуються під час службового розслідування та/або прийняття рішення про накладення дисциплінарного стягнення чи закриття дисциплінарного провадження. Рішення суб`єкта призначення про накладення дисциплінарного стягнення має ґрунтуватись на матеріалах дисциплінарної справи.

При цьому, об`єктивною стороною дисциплінарного проступку є вчинення державним службовцем дій чи бездіяльності, або прийняття рішення, що містять ознаки протиправності, тобто, суперечать вимогам законодавства. Водночас, з суб`єктивної сторони дисциплінарний проступок характеризується наявністю вини державного службовця, під чим розуміється ставлення останнього до своїх протиправних дій чи бездіяльності, або рішення і їх шкідливих наслідків.

Висновок щодо застосування норм права, викладений у постанові Верховного Суду від 28 квітня 2020 року у справі №822/46/18.

Складовими дисциплінарного проступку є дії (бездіяльність) працівника; порушення або неналежне виконання покладених на працівника трудових обов`язків; вина працівника; наявність причинного зв`язку між діями (бездіяльністю) і порушенням або неналежним виконанням покладених на працівника трудових обов`язків. Недоведеність хоча б одного з цих елементів виключає наявність дисциплінарного проступку (висновок щодо застосування норм права, викладений у постановах Верховного Суду від 10 грудня 2020 року у справі № 812/831/16). Застосування вимог ст. 66 Закону України "Про державну службу" має бути здійснене із обов`язковим врахуванням принципу індивідуалізації покарання, що випливає із норм ст.ст. 67, 74 цього Закону.

Верховний Суд у постанові від 20.01.2022р. у справі № 815/3667/17 визначив ознаки, які відрізняють дисциплінарний проступок у вигляді порушення Присяги, від суміжних юридичних складів дисциплінарних проступків, зокрема у вигляді невиконання або неналежного виконання посадових обов`язків (за яке не передбачено стягнення у вигляді звільнення), до яких відніс: вид обов`язків, невиконання яких становить об`єктивну сторону дисциплінарного проступку основні (загальні), які визначають базові принципи проходження служби, чи характерні для відповідної посади;

наявність або реальна можливість настання шкоди у вигляді підриву авторитету державного органу чи публічної служби, приниження гідності певної особи тощо.

Особа, яка вчинила дисциплінарний проступок, не може бути звільнена за порушення Присяги, якщо цей проступок не можливо кваліфікувати як порушення Присяги. Відповідно до висновків Верховного Суду, викладених у постановах від 05.06.2019 у справі № 826/13803/16, та від 30.03.2023 у справі № 640/407/19, від 21.03.2025 у справі № 460/9966/23 передумовою звільнення державного службовця за вчинення дисциплінарного правопорушення, пов`язаного зі здійсненням службової діяльності, з підстави припинення державної служби за порушення Присяги мають бути порушення, встановлені внаслідок ретельного службового розслідування. З матеріалів справи вбачається, що до позивача застосовано дисциплінарне стягнення у вигляді звільнення з посади державної служби за невиконання/неналежне виконання начальником управління контролю за підакцизними товарами ГУ ДПС Уваровим Сергієм посадових обов`язків, невжиття необхідних заходів щодо організації роботи та забезпечення контролю за виконанням управлінням функцій та процедур, закріплених Положенням про управління щодо проведення комплексу заходів, спрямованих здійснення контролю за підакцизними товарами відповідно до Розділу VI Кодексу та іншого законодавства, нормативно-правових та розпорядчих документів ДПС України, контролю за виконанням працівниками управління прийнятих рішень з питань, що належать до функціональних повноважень діяльності управління. Судовим розглядом встановлено, що в ході дисциплінарного провадження дисциплінарною комісією у ГУ ДПС розглянуто обставини, викладені у Доповідній записці №979/99-00-02-01-02-14 та Доповідній записці №497/20-40-14-19, які стали підставою для порушення стосовно ОСОБА_2 дисциплінарного провадження, з метою визначення в його діях ознак дисциплінарного проступку, передбаченого пунктом 1 частини другої статті 65 Закону України від 10 грудня 2015 року №889-VIII «Про державну службу» (порушення Присяги державного службовця). Так, під час розгляду матеріалів дисциплінарної справи дисциплінарною комісією у ГУ ДПС встановлено таке.

Як зазначено у Доповідній записці №497/20-40-14-19 на виконання наказу ДПС від 24.03.2025 №290 «Про проведення тематичної перевірки» (зі змінами) робочою групою під керівництвом Департаменту забезпечення відомчого контролю ДПС проведено тематичну позапланову перевірку, за результатами якої складено акт від 14.04.2025 №807/99-00-02-01-02-14 «Про результати тематичної позапланової перевірки з частковим виїздом (за потреби) Головного управління ДПС у Харківській області з питань, викладених у доповідній записці Департаменту з питань запобігання та виявлення корупції від 24.03.2025 №505/99-00-14-04-13 щодо діяльності підрозділів контролю за підакцизними товарами і по роботі з податковим боргом цього територіального органу ДПС за 2023 2024 роки та січень березень 2025 року та з інших питань».

За результатами проведеної перевірки Департаментом забезпечення відомчого контролю ДПС складено Доповідну записку № 979/99-00-02-01-02-14 відповідно до якої, з метою поліпшення стану організації роботи ГУ ДПС, усунення та недопущення надалі виявлених тематичною перевіркою порушень та недоліків, посилення відповідальності посадових осіб за невиконання покладених службових обов`язків тощо, запропоновано доручити ГУ ДПС розглянути питання щодо притягнення до відповідальності винних посадових осіб ГУ ДПС, зокрема шляхом ініціювання дисциплінарних проваджень для визначення ступеня вини, характеру і тяжкості вчиненого дисциплінарного проступку, усунути виявлені під час тематичної перевірки порушення та недоліки.

Дорученням №108-д(02) доручено вжити заходи із метою притягнення посадових осіб ГУ ДПС до відповідальності за встановлені під час перевірки ГУ ДПС порушення та недоліки, у тому числі, але не виключно, керівників самостійних структурних підрозділів ГУ ДПС, зазначених у Доповідній записці №979/99-00-02-01-02-14, зокрема шляхом ініціювання дисциплінарних проваджень відповідно до Закону № 889-VIII.

Як зазначено в Доповідній записці №979/99-00-02-01-02-14 Департаментом з питань запобігання та виявлення корупції ДПС в доповідній записці від 24.03.2025 №505/99-00-14-04-13 «Про проведення перевірки стану організації роботи ГУ ДПС у Харківській області з окремих питань» (далі Доповідна записка від 24.03.2025) міститься інформація щодо встановлення можливого порушення вимог Закону України від 14 жовтня 2014 року №1700-VII «Про запобігання корупції» (зі змінами) та Правил етичної поведінки в органах Державної служби, затверджених наказом ДПС від 02.09.2019 №52 (зі змінами) посадовими особами управління контролю за підакцизними товарами ГУ ДПС під час проведення фактичних перевірок платників податків, видачі ліцензій та анулювання ліцензій на право оптової торгівлі пальним без місць оптової торгівлі пальним.

В Доповідній записці №979/99-00-02-01-02-14 зазначено, що в Доповідній записці від 24.03.2025, за результатами аналізу інформації, яка відображена в ІКС ДПС, встановлені факти прийняття рішень посадовими особами управління контролю за підакцизними товарами ГУ ДПС щодо анулювання платникам податків ліцензії на право оптової торгівлі пальним без місць оптової торгівлі пальним на підставі встановлення факту відсутності суб`єкта господарювання за місцем провадження діяльності, яка підлягає ліцензуванню. В подальшому посадовими особами управління контролю за підакцизними товарами ГУ ДПС, через деякий не тривалий час, приймались рішення щодо видачі платнику податків ліцензії на право оптової торгівлі пальним без місць оптової торгівлі пальним за тим же місцем провадження діяльності (адресою), яка підлягає ліцензуванню.

Як зазначено в Доповідній записці №979/99-00-02-01-02-14 «вказана інформація підтвердилась за результатами тематичної перевірки».

Так, за результатами перевірки управління контролю за підакцизними товарами ГУ ДПС (Акт тематичної перевірки), зокрема, встановлено 23 суб`єкта господарювання (далі СГ), яким протягом 2023 2024 років після анулювання ліцензій на право оптової торгівлі пальним за відсутності місць оптової торгівлі, у зв`язку з їх відсутністю за місцем місцезнаходженням та/або за місцем провадження діяльності, повторно видавались такі ліцензії (за наявності інформації про незнаходження за місцем місцезнаходження та/або за місцем провадження діяльності цих СГ). Окремим із них у подальшому повторно видані ліцензії також було анульовано на підставі актів про незнаходження СГ за місцем місцезнаходженням та/ або за місцем провадження діяльності. «Втім під час тематичної перевірки встановлено, що при організації проведення фактичних перевірок окремих СГ наведених підставою для видання наказів про їх проведення стали доповідні записки управління контролю за підакцизними товарами, які містять лише посилання на листи ДПС та протокольні доручення керівництва ГУ ДПС».

«На дату початку тематичної перевірки кількість суб`єктів господарювання, що перебувають на обліку ГУ ДПС та мають діючі ліцензії на право оптової торгівлі пальним за відсутності місць оптової торгівлі пальним складає - 90 СГ, з яких по 65 підприємствам у перевіряємому періоді було проведено фактичні перевірки, по окремим декілька разів, а інші 25 (або 27,7 відс.) не перевірялись взагалі».

«При цьому ТОВ «Ресурс Сел+» (), ФОП ОСОБА_4 (РНОКПП НОМЕР_2 ), ТОВ «Маршал-Кард» (), ТОВ «Спейсхім» (), ТОВ «Віллє Форте Україна» (), ТОВ «Анкон Голд» () та ТОВ «Калам» () ліцензії на право оптової торгівлі пальним за відсутності місць оптової торгівлі пальним видані без реєстрації об`єктів оподаткування відповідно до вимог пункту 63.3 статті 63 Податкового кодексу України, що є порушенням вимог статті 15 Закону України від 19 грудня 1995 року № 481/95-ВР «Про державне регулювання виробництва і обігу спирту етилового, коньячного і плодового, алкогольних напоїв, тютюнових виробів, рідин, що використовується в електронних сигаретах, та пального» (зі змінами).

Підставою для видання наказів про проведення фактичних перевірок також стали доповідні записки управління контролю за підакцизними товарами, які не містять обґрунтованих пропозицій щодо необхідності проведення таких перевірок.

Вказане свідчить про відсутність організації аналітично-інформаційного забезпечення контрольно-перевірочної роботи, доперевірочного аналізу, аналізу матеріалів контрольно-перевірочної роботи, інформації про порушення податкового та іншого законодавства виявлених при проведенні контрольно-перевірочної роботи та аналізу причин та оцінка фактів порушень законодавства виявлених під час проведення фактичних перевірок, та відповідно невиконання п. 2.2.8., 2.2.9 та 2.2.10 Положення про управління контролю за підакцизними товарами ГУ ДПС, затвердженого наказом ГУ ДПС від 14.02.2023 №114».

Також перевіркою встановлено, що після складання актів про неможливість проведення фактичної перевірки у зв`язку з встановленням вищезазначених фактів, інформацію про це було спрямовано до Комісії з питань зупинення реєстрації податкових накладних/розрахунків коригування в єдиному реєстрі податкових накладних (далі ЄРПН), для розгляду питання щодо внесення до реєстру ризикових платників податків, як таких, що відповідають критеріям ризиковості платників податків, лише по 13 підприємствам.

Усупереч вимогам листа ДПС від 13.03.2020 №4115/7/99-00-17-01-02-07 інформація про встановлення факту відсутності суб`єкта господарювання за місцезнаходженням та/або за місцем провадження діяльності та анулювання ліцензій на право оптової торгівлі пальним за відсутності місць оптової торгівлі по 10 підприємствам до Комісії з питань зупинення реєстрації податкових накладних/ розрахунків коригування в ЄРПН не була передана (ТОВ «Стар Логістік», ТОВ «Вектор-Оіл», ПФ «Демос», ТОВ «Анастасия», TOB «Сальван Транс», ТОВ «Інфініті Енерджи», ТОВ «Укр Смарт Оіл», ТОВ «Віман Трейд», ТОВ «СФТ Україна», ТОВ «Укрнафтотовар»).

«Відповідно до пункту 3.10 Порядку взаємодії комісій центрального та регіонального рівнів, структурних підрозділів ДПС, головних управлінь ДПС в областях, м.Києві та міжрегіональних управлінь ДПС по роботі з великими платниками податків, затвердженого наказом ДПС від 12.05.2020 №204 (зі змінами), членами Комісії регіонального рівня здійснюється з використанням інформаційних ресурсів ДПС аналіз наявної податкової інформації, яка стала відома у процесі провадження поточної діяльності під час виконання покладених на контролюючий орган завдань і функції, що визначає ризиковість здійснення господарської операції, зазначеної в поданій для реєстрації податковій накладній/розрахунку коригування».

Тематичною перевіркою встановлено факти систематичного несвоєчасного внесення працівниками управління контролю за підакцизними товарами ГУ ДПС до підсистеми «Податковий аудит» ІКС «Податковий блок» інформації щодо фактичних перевірок (ПП «Демос» (акт від 19.07.2023 внесено 25.07.2023), ТОВ «Профіт Агро» (направлення на перевірку від 25.07.2023 внесено 03.08.2023, акт перевірки відсутній), ТОВ «Білліон Газ» (акт від 18.05.2023 внесено 24.05.2023, тощо), чим порушено вимоги пункту 1 розділу V Порядку ведення податковими органами оперативного обліку податків, зборів, платежів, та єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування, затвердженого наказом Міністерства фінансів України від 12.01.2021 №5 (зі змінами), зареєстрованого в Міністерстві юстиції України 15.03.2021 за № 321/35943 (далі Порядок №5) та недотримано п. 1.2.2 Методичних рекомендації щодо порядку взаємодії між підрозділами органів Державної податкової служби при організації, проведенні та реалізації матеріалів перевірок платників податків, затверджених наказом ДПС від 04 вересня 2020 року №470 (зі змінами).

За результатами співставлення даних ІКС «Податковий блок» під час тематичної перевірки встановлено ТОВ «Скайлайн Транс», яким у січні 2023 року здійснено продаж пального на суму 216,074 тис. грн., проте інформація щодо отримання (оформлення) відповідної ліцензії в ІКС ДПС відсутня, що залишилось поза увагою управління контролю за підакцизними товарами ГУ ДПС та свідчить про не виконання пунктів 2.1.3, 2.1.4, 2.1.5, 2.2.21 та 2.1.6 Положення про управління № 114.

Аналогічно, ТОВ «Транзит С» у січні грудні 2024 року здійснено реалізацію пального (газ) на суму 564,0 тис. грн. без оформлення відповідної ліцензії. Умовно розрахована сума не застосованих штрафних санкцій за безліцензійну торгівлю до ТОВ «Скайлайн Транс» та ТОВ «Транзит С» складає 750 тис. гривень.

Управлінням контролю за підакцизними товарами ГУ ДПС залишено також поза увагою листи управління оподаткування юридичних осіб ГУ ДПС від 24.12.2024, від 07.02.2025 та від 11.03.2025 щодо ймовірних ризиків заниження/несплати окремими СГ, що здійснюють роздрібну торгівлю пальним, авансового внеску з податку на прибуток. Заходи з урахуванням пункту 46 частини другої статті 46 Закону України від 18 липня 2024 року №3817-ІХ «Про державне регулювання виробництва і обігу спирту етилового, спиртових дистилятів, біоетанолу, алкогольних напоїв, тютюнових виробів, тютюнової сировини, рідин, що використовуються в електронних сигаретах, та пального» (зі змінами) (далі ? Закон №3817), у частині прийняття рішення про припинення дії ліцензії на право провадження відповідного виду господарської діяльності не вживались (ПП «Укртехноінтер», ТОВ «Белком», ТОВ «A-Газ», Підприємство «Афган» ХМГО «Асоціація правового та соціального захисту інвалідів Афганістану» та інші).

Мають також місце випадки не своєчасного анулювання (припинення дії) наданих ліцензій на право оптової торгівлі пальним за відсутності місць оптової торгівлі пальним у зв`язку з відсутністю чергових платежів, чим порушено вимоги пункту 7 частини другої статті 46 Закону № 3817. У відношенні 8 суб`єктів господарювання заходи проведено більше ніж через три місяці від визначеного Законом №3817 терміну (несплачені чергові платежі за ліцензію необхідно сплатити протягом трьох місяців, наступних за місяцем, в якому Закон №3817 набрав чинності (27.07.2024)) (ПП «Полесадсервіс», ТОВ «ЗАО Спутник», ТОВ «Вектор-Оіл», ТОВ «Опал Стар», ТОВ «Арніко Трейд», ТОВ «Ітол», ТОВ «Вівас 7», ТОВ «Спецгаз».

До прикладу, ПП «Полесадсервіс» щорічний платіж необхідно було сплатити до 08.06.2022, дата припинення дії ліцензії згідно з Законом №3817 01.11.2024, дата рішення ГУ ДПС про припинення ліцензії 27.02.2025.

Контроль з боку керівника управління за дотриманням підпорядкованими працівниками вимог законодавства в частині своєчасності прийняття заходів щодо анулювання (припинення дії) вищевказаних ліцензій відсутній. Заходи для недопущення аналогічних порушень у майбутньому не проведені.

Крім того, тематичною перевіркою встановлено несвоєчасне проведення камеральних перевірок (остання дата внесення змін до властивостей документа (дата модифікації) поза граничним терміном проведення камеральної перевірки) за звітні періоди: листопад грудень 2022 року по 192 деклараціях (ТОВ Фірма «ВІ-ВА-2» ЛТД, ТОВ «УГК-1», ТОВ «Еккоінвест 2005», ТОВ «Агрохолдинг- С», ТОВ «Олбрідж», ФОП ОСОБА_5 та ін.), січень грудень 2023 року 20 деклараціях (ФОП ОСОБА_6 , ТОВ «Артлайн Інвест», ФОП ОСОБА_7 , TOB «СТО» та ін.), січень грудень 2024 року 8 деклараціях (ФОП ОСОБА_8 , ФОП ОСОБА_9 , ТОВ «Спектр Нафта» та ін.), січень 2025 року 22 деклараціях (ПВКФ «ТАІС», ТОВ «Белком», ТОВ ОТК «Єврошпос» та інші).

Вибірковою перевіркою встановлено порушення пункту 86.8 статті 86 Податкового кодексу України (далі ? Кодекс), розділу V Порядку №5, у частині своєчасності та повноти відображення інформації у «Реєстрі перевірок» підсистеми «Податковий аудит» ІКС «Податковий блок» за результатами проведених камеральних перевірок СГ (ФОП ОСОБА_10 , ТОВ «Нафтасофт», ФОП ОСОБА_11 , ФОП ОСОБА_12 , ФОП ОСОБА_13 , TOB «Толіман», ФОП ОСОБА_14 , ФОП ОСОБА_15 , ФОП ОСОБА_16 ).

«Незабезпечення контролю за своєчасним внесенням даних до ІКС «Податковий блок» / «Податковий аудит» щодо результатів камеральних перевірок (ППР та їх статусу), призвело до невідображення в ІКП сум грошових зобов`язань, визначених контролюючим органом відповідно до винесених ППР, на загальну суму лише по зазначених випадках понад 65 тис. грн. та, як наслідок, до їх несплати до бюджету».

Виявлено 127 СГ, які протягом серпня - грудня 2024 року та січня 2025 року здійснили продаж алкогольної продукції з використанням реєстраторів розрахункових операцій (далі - РРО) на суму 3,7 млн. грн., при цьому інформація щодо подання декларацій з акцизного податку та проведення камеральних перевірок відсутня. Умовно розрахована не задекларована сума акцизного податку складає щонайменше 177,0 тис. грн., умовно розрахована сума незастосованих штрафних санкцій, в порядку, визначеному статтею 120 Кодексу, становить щонайменше 108,5 тис. гривень.

«Зазначене свідчить про неналежну організацію роботи управління контролю за підакцизними товарами ГУ ДПС у Харківській області під час організації проведення камеральних перевірок, а також під час проведення моніторингу кількості платників акцизного податку та залучення їх до декларування і сплати цього податку (відповідальні: Уваров Сергій - начальник управління контролю за підакцизними товарами ГУ ДПС у Харківській області з 10.02.2021 по дату початку перевірки), чим порушено вимоги підпункту 75.1.1 пункту 75.1 статті 75 Кодексу та не забезпечено виконання у повній мірі відповідних процедур, закріплених за цим управлінням».

Аналізом даних ІКС «Податковий блок» у частині стану застосування штрафних санкцій за порушення правил сплати (перерахування) грошового зобов`язання з акцизного податку відповідно до статті 124 Кодексу встановлено, що станом на початок проведення тематичної перевірки наявні не застосовані штрафні санкції на загальну суму 1 150,6 тис. грн. по 1 168 платниках. «У тому числі майже 600 тис. грн. не застосовано штрафні санкції до ТОВ «ДВ Нафтогазовидобувна компанія», з яких виникли у 2019 році 200,2 тис. грн., у 2020 році 378,0 тис. грн. та у 2021 році 17,5 тис. гривень».

Також вибірковою перевіркою встановлено недотримання управлінням контролю за підакцизними товарами ГУ ДПС Порядку випуску, обігу та погашення податкових векселів, авальованих банком (податкових розписок), що видаються до отримання з акцизного складу спирту етилового неденатурованого, спирту етилового денатурованого (технічного) та біоетанолу, які використовуються суб`єктами господарювання для виробництва окремих видів продукції, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 27 грудня 2010 року №1257 (зі змінами) та наказу Міністерства фінансів України від 25.08.2022 №255 «Про затвердження форми Довідки про прогнозований обсяг потреби в спирті етиловому для виготовлення окремих видів продукції та форми Довідки про цільове використання спирту етилового» (зі змінами) у частині взяття на облік податкових векселів без подання суб`єктами господарювання в електронному вигляді до контролюючого органу Довідок про прогнозований обсяг потреби в спирті етиловому для виготовлення окремих видів продукції та Довідок про цільове використання спирту етилового.

«Крім того, встановлено порушення Методичних рекомендацій щодо користування підрежимом «Векселі» при складанні Журналу обліку погашення податкових векселів та Інструкції користувача програмного забезпечення щодо обліку погашення податкових векселів, які ДПС направлено територіальним органам листами від 13.12.2018 №38717/7/99-99-12-03-03-17 та від 10.04.2023 №7719/7/99-00- 09-04-01-07, а також Методичних рекомендацій щодо організації роботи територіальних органів ДПС при веденні обліку податкових векселів, які видаються СГ до отримання або ввезення на митну територію України підакцизних товарів (продукції), затверджених наказом ДПС від 10.08.2023 №649. Так, в ІКС «Податковий блок» не підкріплено копії підтверджуючих документів, які є підставою для взяття на облік та погашення векселя; в переліку копій підтверджуючих документів, підкріплених до векселів, відсутні копії Довідок про прогнозований обсяг потреби в спирті етиловому для виготовлення окремих видів продукції, Довідок про цільове використання спирту етилового, копій податкового векселя з відміткою про взяття на облік та відміткою про погашення».

Аналізом наявної в ІКС «Податковий блок» інформації по платниках, які відповідно до Заяв про об`єкти оподаткування або об`єкти, пов`язані з оподаткуванням або через які проводиться діяльність за формою №20-ОПП, мають типи об`єктів оподаткування: код 7 автогаззаправка, 10 автозаправочна станція АЗС, 90 бензоколонка, 171 газова АЗС, 360 нафтобаза, 694 паливно-заправний комплекс, 695 автозаправний комплекс, встановлено 117 СГ ГУ ДПС, у яких, всупереч вимогам статті 1281 Кодексу, відсутня реєстрація акцизного складу, що залишилось поза увагою управління контролю за підакцизними товарами ГУ ДПС у Харківській області.

Розрахункова сума не застосованих штрафів за не реєстрацію акцизних складі складає щонайменше 117 000 тис. гривень.

За результатами співставлення даних Єдиного державного реєстру витратомірівлічильників та рівнемірів-лічильників з іншими базами даних ДПС виявлено 1 акцизний склад ТОВ «Укрнафко», у якого відсутня реєстрація витратомірівлічильників та рівнемірів-лічильників. Розрахункова сума не застосованого штрафу складає 20,0 тис. грн. щонайменше, тобто управлінням контролю за підакцизними товарами ГУ ДПС не досліджено відсутність реєстрації витратомірів-лічильників та рівнемірів-лічильників в Єдиному державному реєстрі витратомірів-лічильників та рівнемірів-лічильників.

Також встановлено несвоєчасне подання 75 суб`єктами господарювання 1 635 електронних документів, що містять дані про фактичні залишки пального та обсяг обігу пального (ТОВ «Віче», ПП «Ілант», ПП Фірма «Лілія» та ін.), щодо яких управлінням контролю за підакцизними товарами ГУ ДПС не застосовано штраф на загальну суму 1 635 тис. гривень.

«Тематичною перевіркою встановлено, що управлінням контролю за підакцизними товарами ГУ ДПС підготовлено проекти розпоряджень, які було підписано керівництвом ГУ ДПС, щодо прийняття рішень стосовно видачі 16 СГ ліцензій на право оптової торгівлі пальним за відсутності місць оптової торгівлі пальним без реєстрації такими суб`єктами господарювання об`єктів оподаткування (ТОВ «Тавер Бренд Ойл», ТОВ «Ресурс Сел+», ФОП ОСОБА_4 , ТОВ «Брент Рітейл», ТОВ «СФТ Україна», ТОВ «Дженойл Індастріз», ТОВ «Маршал-Кард», ТОВ «Сан Стрім Системс», ТОВ «Торговий Дім Лихачовський», ТОВ «Спайсхім», ТОВ «Вілле Форте Україна», ТОВ «Бізнес Традиції», ТОВ «Анкон Голд», ТОВ «Калам», ТОВ «Інфініті Енерджи», ТОВ «Ентерпрайз Групп»).

Таким чином, співробітниками ГУ ДПС оформлено вищевказаним суб`єктам господарювання ліцензії на право оптової торгівлі пальним за відсутності місць оптової торгівлі пальним з порушенням вимог статті 15 Закону №481.

Контроль та заходи реагування з боку керівника управління контролю за підакцизними товарами ГУ ДПС у Харківській області (Уваров С.В.) на дату початку тематичної перевірки не здійснювались. До відповідальності винні працівники управління не притягались».

Крім того, «тематичною перевіркою встановлено, що організація проведення фактичних перевірок здійснюється управлінням контролю за підакцизними товарами ГУ ДПС без дотримання пункту 1.2.2 Методичних рекомендації щодо порядку взаємодії між підрозділами органів Державної податкової служби при організації, проведенні та реалізації матеріалів перевірок платників податків, затверджених наказом ДПС від 04 вересня 2020 року №470 (зі змінами)».

В Акті тематичної перевірки зазначено, що «Зокрема, під час тематичної перевірки не надано підтвердження проведення доперевірочного аналізу, здійснення визначення можливих ризиків порушень платником податків чинного законодавства та питань, що підлягають першочерговій перевірці, не в повному обсязі використовується інформація з інформаційно-комунікаційних систем органів ДПС, що дозволяє виявити ризики у діяльності платника податків, у тому числі не аналізуються дані щодо реєстрації платниками податків об`єктів оподаткування відповідно до вимог пункту 63.3 статті 63 Кодексу, факти зупинення реєстрації податкових накладних/розрахунків коригування в ЄРПН або відмови в реєстрації податкових накладних/розрахунків коригування, інформації про пов`язаних осіб, інформації щодо застосування ліцензіатом схем ухилення від оподаткування або схем мінімізації, у тому числі виявлених за результатами попереднього контролю.»

«Тематичною перевіркою встановлено, що на порушення вимог пункту 7 частини другої статті 46 Закону №3817 управлінням контролю за підакцизними товарами ГУ ДПС у Харківській області не було своєчасно організовано роботу щодо анулювання (припинення дії) наданих ним ліцензій на право оптової торгівлі пальним за відсутності місць оптової торгівлі пальним, у разі відсутності чергових платежів».

«Так, встановлено, що у відношенні 8 суб`єктів господарювання, вказані заходи проведено лише 27.02.2025, тобто більше ніж через три місяці від визначеного Законом №3817 терміну».

«Контроль з боку керівника управління за дотриманням підпорядкованими працівниками вимог законодавства в частині своєчасності прийняття заходів щодо анулювання (припинення дії) вищевказаних ліцензій відсутній. Заходи для недопущення аналогічних порушень у майбутньому не проведені».

Також тематичною перевіркою встановлено, що при співставленні наявної в ІКС «Податковий блок» інформації щодо обсягу проданих СГ через РРО підакцизних товарів та наявність у них відповідних ліцензій, у процесі тематичної перевірки встановлено 113 СГ, якими протягом 2024 року здійснено продаж алкогольної та тютюнової продукції з використанням РРО на суму 1 639,3 тис. грн., при цьому інформація щодо отримання (оформлення) ними відповідних ліцензій в ІКС ДПС відсутня. Умовно розрахована сума не застосованих відповідно до Закону № 481 штрафних санкцій за безліцензійну торгівлю складає щонайменше 1 921,0 тис. гривень.

Не забезпечено належне виконання доручень ДПС, наданих листам від 03.02.2025, від 19.02.2025 та від 11.03.2025, в частині відпрацювання ринку обігу тютюнових виробів з найнижчими виторгами по РРО чи програмні РРО. Станом на 14.03.2025 ГУ ДПС відпрацьовано лише 61 місце роздрібної торгівлі або 56 відс. Від загальної кількості. Не відпрацьованими залишились 48 СГ.

«Всього протягом 2025 року проведено 37 фактичних перевірок місць роздрібної торгівлі тютюновими виробами, у т. ч. 3 безрезультативні (ФОП ОСОБА_17 , TOB «Дельфінарій «Немо» та ФОП ОСОБА_18 ).За результатами вказаних перевірок до суб`єктів господарювання застосовано 659 тис. грн. фінансових санкцій за порушення суб`єктами господарювання вимог Закону №3817 і Закону України від 6 липня 1995 року №265 «Про застосування реєстраторів розрахункових операцій у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг».

Водночас у 2025 році ГУ ДПС не призупинено суб`єктам господарювання дії жодної ліцензії на право роздрібної торгівлі тютюновими виробами за наявності на це підстав».

Тематичною перевіркою встановлено, що протягом 2025 року ГУ ДПС при проведенні фактичних перевірок місць роздрібної торгівлі тютюновими виробами встановлено факти зберігання та реалізації немаркованих алкогольних напоїв, що є підставою для призупинення дії суб`єктам господарювання відповідних ліцензій, чим порушено вимоги пункту 22 частини другої статті 46 Закону №3817. Проте управлінням контролю за підакцизними товарами ГУ ДПС не вжито заходів щодо припинення платникам податків дії ліцензії на право роздрібної торгівлі алкогольними напоями (ФОП ОСОБА_19 , ПФ «Основчанка»).

Аналогічні випадки неприйняття рішень щодо припинення дії ліцензій платникам податків встановлено також за результатами фактичних перевірок, проведених у 2024 році, якими встановлено обіг алкогольних напоїв без марок акцизного податку (магазини ФОП ОСОБА_20 та ТОВ «Кофеїн-Л»), чим порушено вимоги абзацу шостого частини п`ятдесят четвертої статті 15 Закону № 481.

Під час тематичної перевірки встановлено, що на порушення вимог статей 164 та 1645 Кодексу України про адміністративні правопорушення та пункту 2.2.26.6 Положення про управління № 114 при проведенні фактичних перевірок не здійснено інформування органів Національної поліції України про необхідність вилучення із незаконного обігу підакцизних товарів (ФОП ОСОБА_21 (акт від 03.02.2025), ПФ «Основчанка» (акт від 24.02.2025), ФОП ОСОБА_19 (акт від 22.01.2025)).

Разом з тим у 2025 році здійснено лише одне інформування до Національної поліції України про факти безліцензійної торгівлі, що виявленні під час фактичної перевірки ТОВ «Вікторія 7» (акт від 10.02.2025).

Враховуючи викладене, тематичною перевіркою встановлено, що управлінням контролю за підакцизними товарами ГУ ДПС не забезпечено виконання функцій (процедур), закріплених за цим управлінням згідно Положення про управління №114 (Акт тематичної перевірки сторінка 77).

Враховуючи вищевикладене, за результатами розгляду та аналізу наявної в дисциплінарній справі інформації та фактів, викладених в Акті тематичної перевірки, встановлено, що причинами й умовами, що призвели до незабезпечення належного керівництва діяльністю та організацією роботи управління, забезпечення внутрішнього контролю в управлінні та організації і забезпечення контролю за виконанням структурним підрозділом відповідних функцій (процедур), в частині незабезпечення належного контролю, координації та спрямування діяльності управління контролю за підакцизними товарами ГУ ДПС та допущення негативних наслідків, встановлених тематичною перевіркою, є незабезпечення начальником управління контролю за підакцизними товарами ГУ ДПС Уваровим Сергієм дотримання посадових обов`язків викладених в Посадових інструкціях державного службовця, затверджених 26.01.2021, 14.02.2023, 15.02.2023, 03.07.2023 та 12.12.2024, функцій (процедур) та повноважень визначних у Положенні про управління №114, є неналежна організація роботи підпорядкованого структурного підрозділу та неефективний контроль за діями підлеглих начальником управління контролю за підакцизними товарами ГУ ДПС Уваровим Сергієм

Отже, такі дії Позивача кваліфіковано Відповідачем як вчинення дисциплінарного проступку, передбаченого пунктом 1 частини другої статті 65 Закону України «Про державну службу».

Проте суд вважає, що кваліфікуючи вказані дії Позивача як порушення Присяги державного службовця, Відповідач ані у поданні дисциплінарної комісії, ані у наказі ГУ ДПС у Харківській області, не виклав мотивів, з яких він дійшов висновку, що характер допущених Позивачем порушень та спричинені цим наслідки призвели до підриву довіри як носія влади, приниження державного органу, підриву його авторитету і були несумісними з продовженням служби та не навели самих таких подій.

В наданих під час дисциплінарного провадження поясненнях позивач заперечуючи висновки акту тематичної перевірки вказав, не було проведено аналізу ІКС «Управління документам» за 2023-2025 роки, з урахуванням накладання резолюцій та надання окремих доручень з його боку з метою здійснення контролю, згідно посадових інструкцій та положення про управління.

Зауважував, що Інформація з ІКС «Управління документам» взята лише виняткова.

Повідомлено, що ним, як керівником управління були вжиті всі заходи для виконання покладених службових обов`язків, відповідні доручення були надані підлеглим працівникам управління у встановлені сроки; контроль за виконанням здійснювався особисто; жодного навмисного порушення або службової недбалості з його боку не було допущено. Інформація викладена в Додатках до Письмових поясненнях наданих під час службового розслідування містить копії службових записок та доручень начальника управління контролю за підакцизними товарами ГУ ДПС ОСОБА_2 за напрямками роботи, які спрямовані до керівників структурних підрозділів управління контролю за підакцизними товарами ГУ ДПС (16 у червні 2023 року, 8 у липні 2023 року та 1 доручення від 08.11.2023), в яких ОСОБА_22 , зокрема, затребував в підпорядкованих підрозділах документи, інформацію, пояснення та надавав доручення, до яких встановлювались конкретні терміни виконання та/або у подальшому щомісячне звітування, зокрема: службовий лист від 12.06.2023 №1498/20-40-09; доручення від 14.06.2023 №1513/20-40-09; доручення від 14.06.2023 №1517/20-40-09; доручення від 15.06.2023 №1522/20-40-09; доручення від 15.06.2023 № 1523/20-40-09; доручення від 19.06.2023 № 1563/20-40-09.

Проте, дисциплінарна комісія взагалі не надала оцінку вказаним поясненням позивача, а лише констатувала, що вони не містять конкретних пояснень стосовно встановлених порушень, у них не зазначено обставини та причини, які спричинили допущення підпорядкованим управлінням порушень, викладених в Акті тематичної перевірки.

При цьому, суд звертає увагу на поверховість та суперечність висновків суб`єкта владних повноважень, яким у даному конкретному випадку проігноровано письмові пояснення від 11.06.2025, в яких позивачем повідомлялось, що управлінням контролю за підакцизними товарами ГУ ДПС вжито ряд заходів щодо усунення деяких порушень, встановлених Актом тематичної перевірки, та по іншим триває робота щодо їх усунення, крім того, розроблено План заходів управління контролю за підакцизними товарами ГУ ДПС щодо усунення недоліків встановлених ДПС під час проведення тематичної позапланової перевірки з частковим виїздом (за потреби) Головного управління ДПС у Харківській області з питань, викладених у доповідній записці Департаменту з питань запобігання та виявлення корупції від 24.03.2025 №505/99-00- 14-04-13 щодо діяльності підрозділів контролю за підакцизними товарами і по роботі з податковим боргом цього територіального органу ДПС за 2023 2024 роки та січень березень 2025 року, затверджені начальником ГУ ДПС 09.05.2025 (далі План заходів) та які надано до дисциплінарної комісії у ГУ ДПС службовим листом управління контролю за підакцизними товарами ГУ ДПС від 12.06.2025 №1284/20-40-09-05-10.

У межах дисциплінарного провадження суб`єкт владних повноважень повинен був ретельно дослідити та вичерпно оцінити кожен із наведених доводів, позаяк ці доводи є істотними, суттєвими та вагомими, проте ухилився від виконання цього обов`язку, що призвело до дефекту обґрунтованості управлінського волевиявлення за п.3 ч.2 ст.2 КАС України.

Аналізуючи зміст матеріалів дисциплінарного провадження, наданих під час судового розгляду справи, суд зазначає, що конкретної події з датою вчинення позивачем будь-яких порушень як державним службовцем відповідачем не наведено.

Суд зауважує, жодного документу, яким встановлено окремі завдання, які мав виконувати ОСОБА_1 , та які не входили до обсягу його службової діяльності Відповідачем не надано, натомість до дисциплінарної справи долучено лише посадові інструкції, та положення про управління, де визначені основні посадові обов`язки.

Таким чином, такою перевіркою не перевірялось питання виконання та/або неналежне виконання з боку ОСОБА_1 посадових обов`язків, тим більше, як зазначено в такому акті перевірки, ГУ ДПС у Харківській області на постійній основі здійснює контроль та координацію підпорядкованого йому управління в такому територіальному органі, а також проводить затвердження оцінювання діяльності державних службовців такого територіального органу.

Крім того, суд зазначає, що тематичною перевіркою Головного Управління ДПС у Харківській області було визначено проведення перевірки діяльності підрозділів контролю за підакцизними товарами і податкового боргу ГУ ДПС у Харківській області за період 2023-2024р.р. та з січня по березень 2025 p.

Разом із тим, робота управління, яке очолював позивач за такий період 2023 рік вже був перевірений тематичною перевіркою з боку Управління відомчого контролю ГУ ДПС у Харківській області, в той час таке управління входило до складу структури ГУ ДПС у Харківській області і функціональні обов`язки якого в 2024 році було передано до Департаменту відомчого контролю ДПС України. За результатами такої тематичної перевірки був складений Акт від 08.05.2023р. № 1169/20-40-09-05 та порушено дисциплінарне провадження щодо ОСОБА_1 , за результатами якого його було притягнуто до дисциплінарної відповідальності та 29 червня 2023 року ГУ ДПС у Харківській області видав наказ № 25-де «Про застосування дисциплінарного стягнення до ОСОБА_1 ».

Рішенням Харківського окружного адміністративного суду від 04.06.2024 по справі № 520/19771/23 визнано протиправним та скасовано Наказ Головного управління ДПС у Харківській області від 27 липня 2022 року № 15-дс/вс «Про притягнення до дисциплінарної відповідальності», який прийнято стосовно ОСОБА_1 , який займає посаду державної служби начальника управління контролю за підакцизними товарами Головного управління ДПС у Харківській області.

Визнано протиправним та скасовано Наказ Головного управління ДПС у Харківській області від 29 червня 2023 року № 25-дс «Про застосування дисциплінарного стягнення до ОСОБА_1 ».

Визнано протиправним та скасовано Наказ Головного управління ДПС у Харківській області від 21 серпня 2023 року №978-о "Про скасування наказу від 23.01.2023 року №155-о "Про присвоєння чергового рангу державного службовця ОСОБА_23 ".

Постановою Другого апеляційного адміністративного суду від 14.01.2025 по справі №520/19771/23 Рішення Харківського окружного адміністративного суду від 04.06.2024 по справі № 520/19771/23 в частині задоволених позовних вимог ОСОБА_1 про визнання протиправним та скасування Наказу Головного управління ДПС у Харківській області від 27 липня 2022 року № 15-дс/вс «Про притягнення до дисциплінарної відповідальності», який прийнято стосовно ОСОБА_1 , який займає посаду державної служби начальника управління контролю за підакцизними товарами Головного управління ДПС у Харківській області - скасовано, залишивши адміністративний позов ОСОБА_1 в цій частині без розгляду.

В іншій частині рішення Харківського окружного адміністративного суду від 04.06.24 по справі № 520/19771/23 - залишено без змін.

Отже, за результатами розгляду справи № 520/19771/23 скасовано наказ № 25-де «Про застосування дисциплінарного стягнення до ОСОБА_1 », яким його було притягнуто до дисциплінарної відповідальності.

У зв`язку з тим, що за такий період 2023 року вже було проведено тематичну перевірку, а притягнення ОСОБА_1 до дисциплінарної відповідальності за результатами її проведення було в судовому порядку визнано протиправним та скасовано, в тому той самий період не може бути підставою для притягнення позивача до дисциплінарної відповідальності вдруге.

Крім того, відповідно до Постанови КМУ № 640 від 23.08.2017р. «Про затвердження Порядку проведення оцінювання результатів службової діяльності державних службовців» відповідно до частини 11 ст. 44 ЗУ «Про державну службу», яким затверджено процедуру проведення оцінювання, визначення завдань і ключових показників для державного службовця здійснюється з урахуванням його основних посадових обов`язків. Завдання і ключові показники повинні зосереджуватись на досягненні завдань, установлених для відповідного державного органу, та відображати кінцевий результат, на досягнення якого спрямована службова діяльність державного службовця, вимірюватися в кількісному та/або якісному вираженні. Завдання і ключові показники, визначені для державних службовців у державному органі, не можуть дублюватися, крім завдань і ключових показників, визначених для державних службовців, посадові обов`язки яких збігаються.

Для державного службовця визначається від двох до п`яти завдань.

Строк виконання завдання повинен бути реальним для досягнення необхідного результату та визначатися з урахуванням строку прийняття наказу (розпорядження) про визначення результатів виконання завдань відповідно до пункту 13 цього Порядку.Визначення завдань і ключових показників для заступників керівників здійснюється після визначення завдань і ключових показників для їх керівників.Визначені для державного службовця завдання і ключові показники зберігаються в його особовій справі, а їх копії (в паперовій або електронній формі) у державного службовця та його безпосереднього керівника.

З наявних в матеріалах справи завдань і ключових показників результативності, ефективності та якості службової діяльності ОСОБА_1 та результати виконання завдань державним службовцем, який займає посаду державної служби категорії «Б» за 2022, 2023 і 2024 роки, встановлено, що в них надано оцінку досягненому результату за визначені завдання за кожний рік державної служби на відмінну та позитивну оцінку в тому числі з зазначенням того, що робота за цей період проводилась ефективно з дотриманням правил етичної поведінки.

Таке оцінювання результатів службової діяльності ОСОБА_1 . Відповідачем не переглядалось, не було скасовано та під час проведення дисциплінарного провадження та розгляду дисциплінарної справи під сумнів не ставилось, висновки, зазначені в результатах оцінювання, які затверджені наказами ГУ ДПС у Харківській області та Наказами ДПС України є такими, що спростовують висновки, зроблені в поданні дисциплінарної комісії та в оскаржуваному наказі № 2-дс від 11.07.2025р.

Окрім того, матеріали справи містять накази про оцінювання результатів службової діяльності керівників ГУ ДПС у Харківській області, які в різні періоди здійснювали координацію та контроль даного управління, яким керував Позивач, та їх службова діяльність оцінена на позитивно та відмінно, і за результатами проведеної тематичної перевірки не переглядалось.

Така ж обставина підтверджується наданими Позивачем доказами, якими було проведено оцінювання всіх підлеглих Позивачу працівників управління та отримано позитивну та відмінну оцінку їх службової діяльності.

Таким чином є необґрунтованими доводи Відповідача про визначення ним додаткових обов`язків встановлених Актом тематичної перевірки, Доповідними записками та Дорученнями ДПС України та ГУ ДПС у Харківській області, які не були включені в завдання та ключові показники результативності ефективності та якості службової діяльності, та які не підлягали оцінюванню, тому що Законом України «Про державну службу» і Постановою КМУ № 640 не передбачено можливості визначення нового кола обов`язків та завдань і ключових показників за період, якому вже була надана оцінка, тобто такий період вже є закритим, оціненим та перевіреним на предмет результативності, ефективності та якості службової діяльності державного службовця.

Підсумовуючи викладені вище, суд приходить до висновку, що оскільки сформульовані відповідачем висновки про невиконання/неналежне виконання начальником управління контролю за підакцизними товарами ГУ ДПС ОСОБА_3 посадових обов`язків, невжиття необхідних заходів щодо організації роботи та забезпечення контролю за виконанням управлінням функцій та процедур, закріплених Положенням про управління щодо проведення комплексу заходів, спрямованих здійснення контролю за підакцизними товарами відповідно до Розділу VI Кодексу та іншого законодавства, нормативно-правових та розпорядчих документів ДПС України, контролю за виконанням працівниками управління прийнятих рішень з питань, що належать до функціональних повноважень діяльності управління носять суто формальний характер, не доводять поза розумним сумнівом існування безпосереднього причинно-наслідкового зв`язку між подією невчинення ОСОБА_1 конкретних заходів з контролю, то ці обставини не можуть бути кваліфіковані у якості вчинення заявником дисциплінарного проступку.

Такий стан організації суб`єктом владних повноважень владної управлінської функції контролю за дотриманням виконавської дисципліни не узгоджується із принципом юридичної визначеності як невід`ємної складової запровадженого ст.8 Конституції України верховенства права.

Рішення щодо визначення певного виду дисциплінарного стягнення суб`єктом призначення має прийматися останнім з урахуванням принципу пропорційності, який має на меті досягнення балансу між публічними інтересами та індивідуальними інтересами особи, а також між цілями та засобами їх досягнення. Наявні дискреційні повноваження не можуть використовуватися з порушенням цих принципів.

Аналогічний висновок щодо застосування норм права викладений у постанові Верховного Суду від 25 червня 2020 року у справі № 826/4714/17.

Також, судом встановлено та підтверджено, що усупереч приписам ч.1 ст.67, ч.1 ст.74 Закону №889-VIII та положенням п. 34 Порядку №1039 відсутні будь-які відомості про форму та ступінь вини позивача як державного службовця та тяжкість наслідків дисциплінарного проступку.

На обов`язковість визначення вказаних обставин у поданні дисциплінарної комісії посилається Верховний Суд у постанові від 08.09.2022 у справі №340/5243/20.

До того ж у ході здійснення дисциплінарного провадження відносно позивача, ГУ ДПС не було встановлено конкретних шкідливих наслідків, котрі спричинені тими діяннями, які були кваліфіковані у якості порушення закону.

Суб`єктом владних повноважень у спірних правовідносинах не обґрунтовано та не доведено неможливості застосування більш м`якої міри покарання.

Суд звертає увагу на те, що будь-яких вагомих причин для незастосування іншого заходу дисциплінарної відповідальності - зауваження ані у тексті спірного наказу, ані у матеріалах справи дисциплінарного провадження не викладено.

Вирішуючи спір, суд бере до уваги, що критерії законності управлінського волевиявлення (як у формі рішення, так і у формі діяння) владного суб`єкта викладені законодавцем у приписах ч.2 ст.2 КАС України, а у силу ч.2 ст.77 КАС України обов`язок доведення факту дотримання цих критеріїв покладений на владного суб`єкта шляхом подання до суду доказів та наведення у процесуальних документах доводів як відповідності закону вчиненого волевиявлення, так і помилковості аргументів іншого учасника справи.

З положень частин 1 і 2 ст.77 КАС України у поєднанні з приписами ч.4 ст.9, абз.2 ч.2 ст.77, частин 3 і 4 ст.242 КАС України слідує, що владний суб`єкт повинен доводити обставини фактичної дійсності за стандартом доказування - "поза будь-яким розумним сумнівом", у той час як до приватної особи підлягає застосуванню стандарт доказування - "баланс вірогідностей".

Разом із тим, саме лише неспростування владним суб`єктом задекларованого, але не підтвердженого документально твердження приватної особи про конкретну обставину фактичної дійсності, не означає реального існування такої обставини.

І хоча спір безумовно підлягає вирішенню у порядку ч.2 ст.77 КАС України, однак суд повторює, що реальність (справжність та правдивість) конкретної обставини фактичної дійсності не може бути сприйнята доведеною виключно через неспростування одним із учасників справи (навіть суб`єктом владних повноважень) декларативно проголошеного, але не доказаного твердження іншого учасника справи, позаяк протилежне явно та очевидно прямо суперечить меті правосуддя - з`ясування об`єктивної істини у справі.

Правильність саме такого тлумачення змісту ч.1 ст.77 та ч.2 ст.77 КАС України підтверджується правовим висновком постанови Великої Палати Верховного Суду від 25.06.2020р. по справі №520/2261/19, де указано, що визначений ст. 77 КАС України обов`язок відповідача - суб`єкта владних повноважень довести правомірність рішення, дії чи бездіяльності не виключає визначеного частиною першою цієї ж статті обов`язку позивача довести ті обставини, на яких ґрунтуються його вимоги.

Окрім того, саме таке тлумачення стандартів доказування є цілком релевантним правовому висновку постанови Великої Палати Верховного Суду від 21.06.2023р. у справі №916/3027/21.

Враховуючи вищевикладене та встановлене судом, оцінивши докази , які містяться в матеріалах справи, в їх сукупності, перевіривши наведені доводи сторін, суд приходить до висновку, що у ході розгляду справи владним суб`єктом не подано доказів відповідності закону оскарженого управлінського волевиявлення у формі наказу від 11 липня 2025 року № 2-дс «Про накладання дисциплінарного стягнення», а обсяг використаних доказів та обрані мотиви не дозволяють визнати юридично правильними та фактично обґрунтованими ті підстави, які покладені адміністративним органом в основу оскарженого рішення.

Отже, через неналежне та неповне встановлення Дисциплінарною комісією тих обставин, що визначені Порядком № 1039, допущених порушень суб`єктом владних повноважень наказ від 11 липня 2025 року № 2-дс «Про накладання дисциплінарного стягнення» підлягає скасуванню, оскільки прийнятий не обґрунтовано, тобто без урахування усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення. Також аргументів щодо неможливості застосування іншої, ніж передбачено у поданнях дисциплінарної комісії, санкції відповідачем не надано, що вказує на диспропорційність прийнятого наказу.

З огляду на те, що наказ ГУ ДПС у Харківській області від 11.07.2025 року № 2-дс «Про накладання дисциплінарного стягнення до ОСОБА_1 » визнано судом протиправним, то такий не може породжувати правових наслідків від моменту його прийняття і не може слугувати законною підставою для прийняття інших наказів, зокрема щодо його застосування та виконання.

Таким чином, наказ ГУ ДПС у Харківській області від 11 серпня 2025 року № 6-дс «Про застосування дисциплінарного стягнення», яким застосовано до ОСОБА_1 , як начальника управління контролю за підакцизними товарами Головного управління ДПС у Харківській області дисциплінарне стягнення у виді звільнення з посади державної служби за вчинення дисциплінарного проступку, передбаченого п. 1 частини другої ст. 65 ЗУ «Про Державну службу» (Порушення Присяги державного службовця) та наказ Головного управління ДПС у Харківській області від 11 серпня 2025 року № 408-О «Про звільнення з посади державної служби ОСОБА_1 », яким було припинено державну службу та звільнено ОСОБА_1 11 серпня 2025 року з посади начальника управління контролю за підакцизними товарами Головного Управління ДПС у Харківській області за вчинення дисциплінарного проступку, передбаченого п. 1 частини другої ст. 65 ЗУ «Про Державну службу» (Порушення Присяги державного службовця) є безпідставними, протиправними, а отже такими, що підлягають скасуванню.

Вимога про поновлення ОСОБА_1 на посаді начальника управління контролю за підакцизними товарами Головного Управління ДПС у Харківській області з 12.08.2025р. є похідною від вимог про скасування наказів, а тому у зв`язку із їх скасуванням позивач підлягає поновленню на посаді.

Щодо вимоги про стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу, суд зазначає наступне.

Згідно з ч. 2 статті 235 КЗпП України при винесенні рішення про поновлення на роботі орган, який розглядає трудовий спір, одночасно приймає рішення про виплату працівникові середнього заробітку за час вимушеного прогулу або різниці в заробітку за час виконання нижчеоплачуваної роботи, але не більш як за один рік. Якщо заява про поновлення на роботі розглядається більше одного року не з вини працівника, орган, який розглядає трудовий спір, виносить рішення про виплату середнього заробітку за весь час вимушеного прогулу.

Відповідно до ч. 1 ст. 27 Закону України "Про оплату праці" (із змінами і доповненнями) порядок обчислення середньої заробітної плати працівника у випадках, передбачених законодавством, встановлюється Кабінетом Міністрів України.

Згідно з пп. "з" п. 1 Порядку обчислення середньої заробітної плати, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 08.02.1995 № 100 (далі - Порядок № 100), встановлено, що вказаний Порядок обчислення середньої заробітної плати застосовується у випадку вимушеного прогулу.

Відповідно до п.2 вказаного Порядку № 100 визначено, що обчислення середньої заробітної плати для оплати часу щорічної відпустки, додаткових відпусток у зв`язку з навчанням, творчої відпустки, додаткової відпустки працівникам, які мають дітей, або для виплати компенсації за невикористані відпустки провадиться виходячи з виплат за останні 12 календарних місяців роботи, що передують місяцю надання відпустки або виплати компенсації за невикористані відпустки. У всіх інших випадках збереження середньої заробітної плати середньомісячна заробітна плата обчислюється виходячи з виплат за останні 2 календарні місяці роботи, що передують події, з якою пов`язана відповідна виплата. Працівникам, які пропрацювали на підприємстві, в установі, організації менше двох календарних місяців, середня заробітна плата обчислюється виходячи з виплат за фактично відпрацьований час.

Якщо протягом останніх двох календарних місяців, що передують місяцю, в якому відбувається подія, з якою пов`язана відповідна виплата, працівник не працював, середня заробітна плата обчислюється виходячи з виплат за попередні два місяці роботи.

Згідно з п.4 Порядку 100 визначено, зокрема, якщо в розрахунковому періоді у працівника не було заробітної плати, розрахунки проводяться з установлених йому в трудовому договорі тарифної ставки, посадового (місячного) окладу.

Відповідно до п. 5 цього Порядку № 100 нарахування виплат у всіх випадках збереження середньої заробітної плати провадиться виходячи з розміру середньоденної (годинної) заробітної плати.

Згідно з п. 8 цього ж Порядку № 100 нарахування виплат, що обчислюються із середньої заробітної плати за останні два місяці роботи, провадяться шляхом множення середньоденного (годинного) заробітку на число робочих днів/годин, а у випадках, передбачених чинним законодавством, календарних днів, які мають бути оплачені за середнім заробітком. Середньоденна (годинна) заробітна плата визначається діленням заробітної плати за фактично відпрацьовані протягом двох місяців робочі (календарні) дні на число відпрацьованих робочих днів (годин), а у випадках, передбачених чинним законодавством, - на число календарних днів за цей період.

Відповідно до п.6 постанови Пленуму Верховного Суду України "Про практику застосування судами законодавства про працю" від 24.12.1999 № 13 роз`яснено, що судам належить мати на увазі, що відповідно до загальних положень статей 1 і 2 Закону розмір заробітної плати за працю на підставі трудового договору залежить від професійно-ділових якостей працівника, складності й умов виконуваної ним роботи, результатів останньої та господарської діяльності підприємства і що за своєю структурою заробітна плата складається: з основної - винагороди за виконану роботу відповідно до встановлених норм праці (норм часу, виробітку, обслуговування, посадових обов`язків); із додаткової - винагороди за працю понад установлені норми, за трудові успіхи та винахідливість і за особливі умови праці (доплати, надбавки, гарантійні й компенсаційні виплати, передбачені чинним законодавством, премії, пов`язані з виконанням виробничих завдань і функцій); а також із заохочувальних та компенсаційних виплат - винагороди за підсумками роботи за рік, премії за спеціальними системами і положеннями, компенсаційних та інших грошових і матеріальних виплат, які не передбачені актами чинного законодавства або які провадяться понад установлені цими актами норми.

Задовольняючи вимоги про оплату праці, суд має навести в рішенні розрахунки, з яких він виходив при визначенні сум, що підлягають стягненню. Оскільки справляння і сплата прибуткового податку з громадян є відповідно обов`язком роботодавця та працівника, суд визначає зазначену суму без утримання цього податку й інших обов`язкових платежів, про що зазначає в резолютивній частині рішення.

Тобто, при визначенні розміру середнього заробітку за час вимушеного прогулу, який підлягає присудженню на користь позивача з відповідача, правильним є обчислення календарних днів для обрахунку грошового забезпечення.

Враховуючи, що позивача було звільнено зі служби 11.08.2025, при обчисленні середньоденної заробітної плати слід враховувати його заробітну плату червень та липень 2025 року (два місяці, що передують звільненню).

Згідно довідки про розмір середньої заробітної плати станом на 11.08.2025, виданої Головним управлінням ДПС у Харківській області, судом встановлено, що у червні 2025 року розмір заробітної плати становив 34822,82 грн., у липні 2025 року 0,00. Всього: 34822,82 грн. Фактично відпрацьовані робочі дні 20 робочих днів.

Відповідно до довідки розмір середньоденної заробітної плати позивача становить 1741,14 грн. (34822,82 грн. / 20 календарних днів).

Період вимушеного прогулу позивача з 12.08.2025 (наступний день після звільнення) по 06.11.2025 (день ухвалення рішення) становить 87 календарний день.

З урахуванням цього, на користь позивача підлягає стягненню середній заробіток за час вимушеного прогулу за період з 12.08.2025 по 06.11.2025 у розмірі 151479,18 грн. (1741,14 грн х 87 днів).

Відповідно до пункту 41 висновку № 11 (2008) Консультативної ради європейських суддів до Комітету Міністрів Ради Європи щодо якості судових рішень, обов`язок суддів наводити підстави для своїх рішень не означає необхідності відповідати на кожен аргумент захисту на підтримку кожної підстави захисту. Обсяг цього обов`язку може змінюватися залежно від характеру рішення.

Наведене дає підстави для висновку, що доводи скаржника у кожній справі мають оцінюватись судами на предмет їх відповідності критеріям конкретності, доречності та важливості у рамках відповідних правовідносин з метою належного обґрунтування позиції суду. Деякі аргументи не можуть бути підставою для надання детальної відповіді на такі доводи.

Усі інші аргументи сторін вивчені судом, однак є такими, що не потребують детального аналізу у цьому судовому рішенні, оскільки вищенаведених висновків суду не спростовують.

З`ясувавши та перевіривши всі фактичні обставини справи, об`єктивно оцінивши докази, що мають юридичне значення, суд вважає, що позовні вимоги підлягають задоволенню.

Судові витрати підлягають розподілу відповідно до ст. 139 КАС України.

Керуючись статтями 14, 243-246, 291, 293, 295-296 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

В И Р І Ш И В:

Адміністративний позов ОСОБА_1 до Головного управління ДПС у Харківській області, утворене на правах відокремленого підрозділу Державної податкової служби України про визнання протиправним та скасування наказів задовольнити.

Визнати протиправним та скасувати Наказ Головного управління ДПС у Харківській області від 11 липня 2025 року № 2-дс «Про накладання дисциплінарного стягнення», який прийнято стосовно ОСОБА_1 , який займає посаду державної служби начальника управління контролю за підакцизними товарами Головного управління ДПС у Харківській області.

Визнати протиправним та скасувати Наказ Головного управління ДПС у Харківській області від 11 серпня 2025 року № 6-дс «Про застосування дисциплінарного стягнення», яким застосовано до ОСОБА_1 , як начальника управління контролю за підакцизними товарами Головного управління ДПС у Харківській області дисциплінарне стягнення у виді звільнення з посади державної служби за вчинення дисциплінарного проступку, передбаченого п. 1 частини другої ст. 65 Закону України «Про Державну службу» (Порушення Присяги державного службовця).

Визнати протиправним та скасувати Наказ Головного управління ДПС у Харківській області від 11 серпня 2025 року № 408-О «Про звільнення з посади державної служби ОСОБА_2 », яким було припинено державну службу та звільнено ОСОБА_1 11 серпня 2025 року з посади начальника управління контролю за підакцизними товарами Головного Управління ДПС у Харківській області за вчинення дисциплінарного проступку, передбаченого п. 1 частини другої ст. 65 Закону України «Про Державну службу» (Порушення Присяги державного службовця).

Поновити ОСОБА_1 на посаді начальника управління контролю за підакцизними товарами Головного Управління ДПС у Харківській області з 12.08.2025р.

Стягнути з Головного Управління ДПС у Харківській області (адреса: 61057, м. Харків, вул. Г. Сковороди, 46, код ЄДРПОУ ВП (філії): 43983495) на користь ОСОБА_1 Адреса місця реєстрації: АДРЕСА_1 , РНОКПП: НОМЕР_1 ) середній заробіток за час вимушеного прогулу за період з 12.08.2025 по 06.11.2025 року у розмірі 151479,18 грн. (сто п`ятдесят одна тисяча чотириста сімдесят дев`ять гривень вісімнадцять копійок).

Допустити до негайного виконання рішення суду в частині поновлення ОСОБА_1 на посаді начальника управління контролю за підакцизними товарами Головного Управління ДПС у Харківській області з 12.08.2025р.

Допустити до негайного виконання рішення суду в частині стягнення з Головного Управління ДПС у Харківській області на користь ОСОБА_1 заробітної плати в межах суми стягнення за один місяць.

Рішення може бути оскаржене до Другого апеляційного адміністративного суду шляхом подачі апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня проголошення рішення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Повний текст рішення виготовлено та підписано 12 листопада 2025 року.

Суддя Бідонько А.В.