Справа № 380/20550/25
Суддя: Кравців Олег Романович
Дата ухвалення: 2025-11-12 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ЛЬВІВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
УХВАЛА

з питань залишення позову без розгляду

12 листопада 2025 рокусправа № 380/20550/25

Суддя Львівського окружного адміністративного суду Кравців О.Р. розглянув в письмовому провадженні клопотання відповідача про залишення позовної заяви без розгляду за позовом ОСОБА_1 до Управління Служби безпеки України у Львівській області, Головного управління Служби безпеки України в Донецькій та Луганській областях, про визнання протиправними дій, зобов`язання вчинити дії,-

в с т а н о в и в :

До Львівського окружного адміністративного суду звернувся ОСОБА_1 (далі - позивач) з позовом до Управління Служби безпеки України у Львівській області (далі - відповідач 1), Головного управління Служби безпеки України в Донецькій та Луганській областях (далі - відповідач 2), в якому, з урахуванням заяви про уточнення позовних вимог від 27.10.2025, просить:

- стягнути з Управління Служби безпеки України у Львівській області та Головного управління Служби безпеки України в Донецькій та Луганській областях на користь ОСОБА_1 середнє грошове забезпечення за несвоєчасний розрахунок при звільненні у розмірі 79133,48 грн. (сімдесят дев`ять тисяч сто тридцять три гривні 48 копійок).

Ухвалою суду від 17.10.2025 позовну заяву залишено без руху. Позивач у встановлений строк недоліки позовної заяви усунув належним чином.

Ухвалою суду від 31.10.2025 відкрито спрощене позовне провадження без виклику сторін.

Представник відповідача 1 подав заяву про залишення позовної заяви без розгляду.

В обґрунтування заяви вказав, що позивачем не конкретизовано яка вимога до якого відповідача заявлена та не зазначено про солідарну чи субсидіарну відповідальність відповідачів; процесуальним законом не передбачено подання позивачем заяв (клопотань) про «зміну», «доповнення» або «уточнення» позовних вимог. Також, суд під час вирішення питання про відкриття провадження здійснив оцінку заяви позивача про уточнення позовних вимог. Окрім цього, зазначає, що позивачем та йог представником не усунуто недоліків поданої позовної заяви у цій справі у встановлений судом в ухвалі судді Львівського окружного адміністративного суду Кравціва О.Р. від 17.10.2025 про залишення позовної заяви у справі №380/20550/25 без руху спосіб та строк, а тому, викладені в мотивувальній частині ухвали судді Львівського окружного адміністративного суду Кравціва О.Р. від 31.10.2025 про відкриття спрощеного позовного провадження в адміністративній справі №380/20550/25 висновки про таке усунення є необґрунтованими та передчасними.

Вирішуючи заяву представника відповідача 1 про залишення позовної заяви без розгляду суд керується таким.

Приписами статті 240 КАС України передбачено підстави залишення позовної заяви без розгляду.

Так, частина 1 статті 240 КАС України передбачає, що суд своєю ухвалою залишає позов без розгляду, якщо:

1) позов подано особою, яка не має адміністративної процесуальної дієздатності;

2) позовну заяву не підписано або підписано особою, яка не має права підписувати її, або особою, посадове становище якої не вказано;

3) у провадженні цього або іншого суду є справа про спір між тими самими сторонами, про той самий предмет і з тих самих підстав;

4) позивач не прибув (повторно не прибув, якщо він не є суб`єктом владних повноважень) у підготовче засідання чи у судове засідання без поважних причин або не повідомив про причини неявки, якщо від нього не надійшло заяви про розгляд справи за його відсутності;

5) надійшла заява позивача про залишення позову без розгляду;

6) особа, яка має адміністративну процесуальну дієздатність і за захистом прав, свобод чи інтересів якої у випадках, встановлених законом, звернувся орган або інша особа, заперечує проти позову і від неї надійшла відповідна заява;

7) провадження в адміністративній справі було відкрито за позовною заявою, яка не відповідає вимогам статей 160, 161, 172 цього Кодексу, і позивач не усунув цих недоліків у строк, встановлений судом;

8) з підстав, визначених частинами третьою та четвертою статті 123 цього Кодексу;

9) позивач у визначений судом строк без поважних причин не подав витребувані судом докази, необхідні для вирішення спору;

10) після відкриття провадження судом встановлено, що позивачем подано до цього самого суду інший позов (позови) до цього самого відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з однакових підстав і щодо такого позову (позовів) на час вирішення питання про відкриття провадження у справі, що розглядається, не постановлена ухвала про відкриття або відмову у відкритті провадження у справі, повернення позовної заяви або залишення позову без розгляду.

Суд зауважує, що представник відповідача 1 у своєму клопотання не вказав жодної із викладених підстав для залишення позову ОСОБА_2 без розгляду.

При цьому, станом на момент розгляду заяви відповідача 1 про залишення позову без розгляду у справі №380/20550/25 після відкриття провадження 31.10.2025 не прийнято будь-якої іншої ухвали, у тому числі і залишення без руху після відкриття провадження.

Вказане відповідно виключає застосування положення пункту 7 частини 1 статті 240 КАС України.

Також, на думку відповідач 1 позивач та його представник неналежно усунули недоліки позовної заяви, а процесуальним законом не передбачено права позивача позивачем заяв (клопотань) про «зміну», «доповнення» або «уточнення» позовних вимог.

Щодо позовних вимог та їх уточнення, а також обраний позивачем спосіб захисту, суд зазначає, що відповідно до пункту 4 частини 5 статті 160 КАС України в позовній заяві зазначаються зміст позовних вимог і виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, а в разі подання позову до декількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з відповідачів.

Зміст позову - це звернена до суду вимога позивача про здійснення судом дій із зазначенням способу судового захисту, яка повинна узгоджуватися із нормами статті 5 КАС України.

Частиною 1 статті 5 КАС України встановлено, що кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до адміністративного суду, якщо вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб`єкта владних повноважень порушені її права, свободи або законні інтереси, і просити про їх захист шляхом: 1) визнання протиправним та нечинним нормативно-правового акта чи окремих його положень; 2) визнання протиправним та скасування індивідуального акта чи окремих його положень; 3) визнання дій суб`єкта владних повноважень протиправними та зобов`язання утриматися від вчинення певних дій; 4) визнання бездіяльності суб`єкта владних повноважень протиправною та зобов`язання вчинити певні дії; 5) встановлення наявності чи відсутності компетенції (повноважень) суб`єкта владних повноважень; 6) прийняття судом одного з рішень, зазначених у пунктах 1 - 4 цієї частини та стягнення з відповідача - суб`єкта владних повноважень коштів на відшкодування шкоди, заподіяної його протиправними рішеннями, дією або бездіяльністю.

Способи захисту прав та інтересів позивача у публічно-правовому спорі визначені у частині першій статті 5 КАС України, якою передбачено, що кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до адміністративного суду, якщо вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб`єкта владних повноважень порушені її права, свободи або законні інтереси, і просити про їх захист шляхом, зокрема, визнання протиправним та скасування індивідуального акта чи окремих його положень; визнання дій суб`єкта владних повноважень протиправними та зобов`язання утриматися від вчинення певних дій; визнання бездіяльності суб`єкта владних повноважень протиправною та зобов`язання вчинити певні дії.

Водночас під змістом позовних вимог розуміється визначення способу захисту порушеного права, свободи чи інтересу згідно з частиною 1 статті 5 КАС України, який має бути сформульований максимально чітко і зрозуміло, оскільки від якості позовної заяви, юридично правильно сформованого змісту позовних вимог залежить і ефективність судового захисту, позаяк суд розглядає адміністративні справи лише в межах позовних вимог.

При цьому, обов`язок щодо визначення (формулювання) позовних вимог, з якими особа звертається до суду процесуальним законодавством покладено саме на позивача, для цього законодавцем визначені вимоги до позовної заяви, що міститься в статті 160 КАС України, і вказаний обов`язок не може бути перекладено на суд, оскільки саме позивач є зацікавленим в ефективному здійснені судочинства за його позовною заявою.

Отож, визначитися з предметом спору має саме позивач, оскільки саме він є ініціатором судового процесу, а суд створює умови для реалізації ним процесуальних прав сторони спору.

Аналогічні висновки викладені у постанові Верховного Суду від 31.10.2018 у справі №826/16958/17.

Велика Палата Верховного Суду у постанові від 22.02.2024 у справі №990/150/23 виклала такі висновки: «Звертаючись до суду, позивач самостійно визначає у позовній заяві, яке його право чи охоронюваний законом інтерес порушено особою, до якої пред`явлено позов, та зазначає, які саме дії необхідно вчинити суду для відновлення порушеного права. У свою чергу, суд має перевірити доводи, на яких ґрунтуються позовні вимоги, в тому числі щодо матеріально-правового інтересу у спірних відносинах.

Оцінка предмета заявленого позову як наслідок наявності підстав для захисту порушеного права позивача, про яке ним зазначається в позовній заяві, здійснюється судом, на розгляд якого передано спір, крізь призму оцінки спірних правовідносин та обставин (юридичних фактів), якими позивач обґрунтовує заявлені вимоги».

Також, зокрема, частиною 1 статті 47 КАС України передбачено, що крім прав та обов`язків, визначених у статті 44 цього Кодексу, позивач має право на будь-якій стадії судового процесу відмовитися від позову. Позивач має право змінити предмет або підстави позову, збільшити або зменшити розмір позовних вимог шляхом подання письмової заяви до закінчення підготовчого засідання або не пізніше ніж за п`ять днів до першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження.

Таким чином, на позивача покладається обов`язок щодо визначення (формулювання) позовних вимог, при цьому, позивач не позбавлений права уточнити такі позовні вимоги (у випадку позивача зменшити позовні вимоги), у тому числі до вирішення питання про відкриття провадження у справі.

Щодо неналежного усунення недоліків позовної заяви суд зазначає, що ухвалу суду від 17.10.2025 представник позивача отримав 20.10.2025, що підтверджується довідкою про доставку електронного листа. Заяви про уточнення позовних вимог та усунення недоліків позовної заяви подані представником позивача 27.10.2025, а зареєстровані канцелярією суду 28.10.2025. Таким чином, представник позивача усунув недоліки позовної заяви (надав докази сплати судового збору) у строк, встановлений ухвалою суду від 17.10.2025.

При цьому, суд зазначає, що відповідач 1 вказав наявні, на його думку, недоліки позовної заяви, які могли бути підставою для залишення позовної заяви без руху після відкриття провадження.

Однак до суду подана саме заява про залишення позову без розгляду, яка не містить жодної обставини, передбаченої статтею 240 КАС України, за якої позов ОСОБА_1 мав бути залишеним без розгляду.

Враховуючи викладене, суд висновує про необґрунтованість заяви відповідача 1 про залишення позовної заяви без розгляду, а тому, у задоволенні такої слід відмовити.

Оскільки суддя перебував у відпустці, ухвалу прийнято 12.11.2025.

Керуючись статтями 122, 123, 241-246, 248, 256 КАС України, суддя,-

у х в а л и в :

1. У задоволенні заяви представника відповідача про залишення позовної заяви без розгляду відмовити.

2. Копію ували надіслати сторонам.

Ухвала суду набирає законної сили з моменту її підписання.

Ухвала окремо не оскаржується.

Заперечення проти такої ухвали може бути включено до апеляційної скарги на рішення суду, прийняте за результатами розгляду справи.

Суддя Кравців Олег Романович