Справа № 500/7577/24
Суддя: Грицюк Роман Петрович
Дата ухвалення: 2025-11-11 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ТЕРНОПІЛЬСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
УХВАЛА

про залишення позовної заяви без руху

Справа № 500/7577/24

11 листопада 2025 рокум.Тернопіль
Суддя Тернопільського окружного адміністративного суду Грицюк Р.П., розглянувши заяву та додані до неї матеріали ОСОБА_1 до Головного управління Пенсійного фонду України в Одеській області , Головного управління Пенсійного фонду України в Харківській області , Головного управління Пенсійного фонду України в Донецькій області , Головного управління Пенсійного фонду України в Тернопільській області про визнання дій протиправними та зобов`язання вчинити певні дії, -

ВСТАНОВИВ:

Рішенням Тернопільського окружного адміністративного суду від 04.02.2025 у справі №500/7577/24 визнано протиправними та скасовано рішення Головного управління Пенсійного фонду України в Харківській області №50 від 30.07.2024 та Головного управління Пенсійного фонду України в Одеській області від 13.09.2024 №50 про відмову у проведенні перерахунку пенсії ОСОБА_1 , зобов`язано Головне управління Пенсійного фонду України в Одеській області зарахувати позивачу до його страхового стажу додатково по одному року роботи за кожний рік роботи на посадах, передбачених Списком № 1, період з 30.07.2007 по 30.06.2024 та здійснити перерахунок пенсії по інвалідності з 20.06.2024. У задоволенні решти позовних вимог відмовлено.

До суду 06.11.2025 надійшла заява Головного управління Пенсійного фонду України в Тернопільській області про перегляд за нововиявленими обставинами судового рішення в адміністративній справі №500/7577/24.

Заява про перегляд судового рішення за нововиявленими обставинами підлягає залишенню без руху з огляду на таке.

В адміністративному судочинстві перегляд судових рішень у зв`язку з нововиявленими обставинами є особливим видом провадження.

Частинами другою, третьою статті 366 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України) встановлено, що протягом п`яти днів з дня після надходження заяви до адміністративного суду суддя (суддя-доповідач) перевіряє її відповідність вимогам статті 364 цього Кодексу і вирішує питання про відкриття провадження за нововиявленими або виключними обставинами. До заяви про перегляд судового рішення за нововиявленими обставинами, яка не оформлена відповідно до вимог, встановлених статтею 364 цього Кодексу, застосовуються правила статті 169 цього Кодексу.

Відповідно до положень статті 364 КАС України заяви про перегляд судових рішень за нововиявленими обставинами за формою і змістом повинні відповідати вимогам цього Кодексу щодо оформлення позовних заяв до суду першої інстанції.

У свою чергу положення частини першої статті 169 КАС України передбачають залишення позовної заяви без руху у випадку її подання з порушенням вимог. Тобто, за приписами частини третьої статті 366 КАС України недотримання вимог статті 364 Кодексу є підставою для залишення заяви без руху.

Заява про перегляд за нововиявленими обставинами судового рішення не відповідає приписам статті 364 КАС України.

Так згідно з пунктом 5 частини другої статті 364 КАС України у заяві про перегляд судового рішення за нововиявленими або виключними обставинами зазначаються: нововиявлені або виключні обставини, якими обґрунтовується вимога про перегляд судового рішення, дата їх відкриття або встановлення.

Відповідно до пункту 3 частини третьої статті 264 КАС України до заяви додаються докази, що підтверджують наявність нововиявлених або виключних обставин.

В контексті наведеного слід зазначити, що правові підстави для перегляду судового рішення за нововиявленими обставинами визначені частиною другою статті 361 КАС України. Ними є:

1) істотні для справи обставини, що не були встановлені судом та не були і не могли бути відомі особі, яка звертається із заявою, на час розгляду справи;

2) встановлення вироком суду або ухвалою про закриття кримінального провадження та звільнення особи від кримінальної відповідальності, що набрали законної сили, завідомо неправдивих показань свідка, завідомо неправильного висновку експерта, завідомо неправильного перекладу, фальшивості письмових, речових чи електронних доказів, що потягли за собою ухвалення незаконного рішення у цій справі;

3) скасування судового рішення, яке стало підставою для ухвалення судового рішення, яке підлягає перегляду.

У розумінні КАС України до нововиявлених обставин належать факти об`єктивної дійсності, на яких ґрунтуються вимоги і заперечення сторін, а також інші факти, які мають значення для правильного розв`язання спору.

Необхідними та загальними ознаками нововиявлених обставин є:

- існування цих обставин на час розгляду та вирішення справи і ухвалення судового рішення, про перегляд якого подається заява;

- на час розгляду справи ці обставини об`єктивно не могли бути відомі ні заявникові, ні суду;

- істотність цих обставин для розгляду справи (тобто коли врахування цих обставин судом мало б наслідком прийняття іншого судового рішення, ніж те, яке було прийняте).

Нова обставина, що з`явилася або змінилася після розгляду справи, не є підставою для перегляду справ.

Постановою Верховного Суду від 2 травня 2023 року у справі № 420/20522/21 викладено правовий висновок, що не можуть вважатися нововиявленими обставини, якщо вони встановлюються на підставі доказів, які не були своєчасно подані сторонами, та, відповідно, такі обставини не можуть бути підставою для нового перегляду судового рішення, яке набрало законної сили.

Згідно з частиною четвертою статті 361 КАС України не є підставою для перегляду рішення суду за нововиявленими обставинами: 1) переоцінка доказів, оцінених судом у процесі розгляду справи; 2) докази, які не оцінювалися судом, стосовно обставин, що були встановлені судом.

У контексті положень частини другої статті 361 КАС України заявник не обґрунтував, яку фактичну обставину, яка б відповідала загальним ознакам нововиявлених обставин, - тобто існувала на час розгляду, вирішення справи і ухвалення судового рішення.

Крім того, відповідно до пункту 2 частини третьої статті 364 КАС України, до заяви додається документ про сплату судового збору.

За приписами підпункту 2 пункту 3 частини 2 статті 4 Закону України «Про судовий збір» ставки судового збору встановлюються у таких розмірах: за подання до адміністративного суду апеляційної скарги на рішення суду, заяви про приєднання до апеляційної скарги на рішення суду, заяви про перегляд судового рішення у зв`язку з нововиявленими обставинами - 150 відсотків ставки, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви, іншої заяви і скарги, але не більше 15 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Як слідує із матеріалів справи, при поданні позовної заяви судовий збір позивачем сплачений не був з підстав п.9 ч.1 ст.5 Закону України «Про судовий збір».

Разом з тим, суд зазначає, що за відсутності у позивача пільг щодо сплати судового збору такий розмір складав 968,96 грн за кожну вимогу немайнового характеру, оскільки позов подано через електронний суд.

Як слідує із матеріалів справи, при поданні позовної заяви позивачем заявлено чотири вимоги немайнового характеру, відтак підлягав сплаті судовий збір в сумі 3875,84 грн, отже 150 відсотків від означеної суми становить 5813,76 грн.

Вказана заява про перегляд рішення суду за нововиявленими обставинами подана заявником через «Електронний суд», у зв`язку з цим суд враховує положення частини 3 статті 4 Закону № 3674-VI, згідно з якими при поданні до суду процесуальних документів, передбачених частиною другою цієї статті, в електронній формі застосовується коефіцієнт 0,8 для пониження відповідного розміру ставки судового збору, а отже розмір судового збору за подання зазначеної заяви мав бути сплачений у розмірі 4651,00 грн.

Водночас, до заяви про перегляд судового рішення за нововиявленим обставинами документу про сплату судового збору не додано.

Отже, з наведених вище підстав заяву про перегляд судового рішення за нововиявленими обставинами необхідно залишити без руху з наданням строку для усунення недоліків шляхом подання доказу сплати судового збору у розмірі 4651,00 грн.

Крім цього, зі змісту заяви вбачається, що позивач, покликається на обставини, які виникли/мали місце 19.02.2025, тобто вказані у заяви обставини є такими, що не існували на час розгляду 04.02.2025 цієї справи.

Зважаючи на це, суд зі змісту заяви не може чітко встановити та відокремити нововиявлену обставину, яка існувала на час розгляду справи, але не була і не могла бути відома станом на 04.02.2025 особі, яка подала заяву про перегляд.

Водночас, чітке розмежування підстав і порядку подачі тієї чи іншої заяви до суду має вагоме значення для подальшого правильного застосування процесуальних норм.

Згідно з пунктом 1 частини другої статті 361 КАС України підставами для перегляду судового рішення за нововиявленими обставинами є істотні для справи обставини, що не були встановлені судом та не були і не могли бути відомі особі, яка звертається із заявою, на час розгляду справи.

Згідно з пунктом 1 частини 1 статті 363 КАС України заяву про перегляд судового рішення за нововиявленими або виключними обставинами може бути подано з підстави, визначеної пунктом 1 частини другої статті 361 цього Кодексу, - учасниками справи протягом тридцяти днів з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про існування таких обставин.

Перебіг строку на звернення до адміністративного суду починається від дня виникнення права на адміністративний позов, тобто коли особа дізналася або могла дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Тому при вирішенні питання щодо дотримання строку звернення до адміністративного суду необхідно чітко диференціювати поняття «дізнався» та «повинен був дізнатись».

День, коли особа дізналася про порушення свого права, - це встановлений доказами день, коли їй стало відомо про прийняття певного рішення, вчинення дії чи допущення бездіяльності, внаслідок чого відбулося порушення прав, свобод чи інтересів особи. Якщо цей день встановити точно неможливо, строк обчислюється з дня, коли особа повинна була дізнатися про порушення своїх прав (свобод чи інтересів).

При цьому «повинна» слід тлумачити як неможливість незнання, припущення про високу вірогідність дізнатися, а не обов`язок особи дізнатися про порушення своїх прав.

Зокрема, особа повинна була дізнатися про порушення своїх прав, якщо вона знала про обставини прийняття рішення чи вчинення дії, і у неї не було перешкод для того, щоб дізнатися про те, яке рішення прийняте або які дії вчинені.

Саме така правова позиція викладена Верховним Судом у постанові в справі №380/2355/20 від 28.05.2021.

Враховуючи те, що у заяві зазначається про обізнаність відповідача з листом ГУ ПФУ в Дніпропетровській області з 21.07.2025, встановлення нововиявленої обставини, яка не була встановлена судом, не була і не могла бути відомою особі, яка звертається із заявою, на час розгляду справи, а також те, що в якості підстави звернення вказується пункт 1 частини 2 статті 361 КАС України, суд вважає заяву такою, що не відповідає вимогам статті 364 КАС України.

Так, згідно пункту 1 частини 1 статті 363 КАС України заяву про перегляд судового рішення за нововиявленими або виключними обставинами може бути подано з підстави, визначеної пунктом 1 частини другої статті 361 цього Кодексу, - учасниками справи протягом тридцяти днів з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про існування таких обставин.

Строк звернення до адміністративного суду - це проміжок часу після виникнення спору у публічно-правових відносинах, протягом якого особа має право звернутися до адміністративного суду із заявою за вирішенням цього спору і захистом своїх прав, свобод чи інтересів. При цьому перебіг такого строку починається з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

При цьому причини пропуску строку є поважними, якщо обставини, які зумовили такі причини, є об`єктивно непереборними, не залежать від волевиявлення особи та пов`язані з дійсними істотними перешкодами чи труднощами для своєчасного вчинення процесуальних дій та підтверджені належними доказами.

Водночас, триваюча пасивна поведінка особи не свідчить про дотримання строку звернення до суду та поважність пропуску цього строку з урахуванням наявної можливості знати про стан своїх прав, свобод та інтересів.

На підставі для перегляду судового рішення заявник посилається на витяг з рішення експертної команди з оцінювання повсякденного функціонування особи, що надсилається до територіальних органів Пенсійного фонду України від 19.02.2025, який надійшов 21.07.2025. Тобто, ті докази, які заявник вважає такими, що пов`язуються із нововиявленими обставинами були створені 19.02.2025, про що заявник був в повній мірі обізнаний з 21.07.2025.

Отже, визначений п. 1 ч. 1 ст. 363 КАС України 30-ти денний строк для подання відповідної заяви слід обраховувати з дати отримання витягу - 21.07.2025. Натомість заявник із заявою про перегляд рішення суду за нововиявленими обставинами звернувся до суду 06.11.2025, тобто з істотним пропуском місячного строку звернення, встановленого статтею 363 КАС України.

Обґрунтовуючи висновки про обов`язок сторони належним чином використовувати процесуальні права, у пункті 35 рішення Європейського суду з прав людини "Юніон Аліментаріа Сандерс С.А. проти Іспанії" визначено, що заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватися від використання прийомів, пов`язаних зі зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання ("Union Alimentaria Sanders S.A. v. Spain" № 11681/85).

Європейський суд з прав людини у своїй практиці неодноразово наголошував, що право на доступ до суду, закріплене у статті 6 Конвенції, не є абсолютним: воно може підлягати дозволеним за змістом обмеженням, зокрема, щодо умов прийнятності скарг. Такі обмеження не можуть шкодити самій суті права доступу до суду, мають переслідувати легітимну мету, а також має бути обґрунтована пропорційність між застосованими засобами та поставленою метою (рішення у справі "Перетяка та Шереметьєв проти України", заяви №17160/06 та № 35548/06; п. 33).

Відповідно до іншої практики ЄСПЛ (справи "Пелевін проти України", № 24402/02, рішення від 20 травня 2010 року, п. 27; "Наталія Михайленко проти України", № 49069/11, рішення від 30 травня 2013 року, п. 31) право на доступ до суду не є абсолютним та може підлягати обмеженням, зокрема щодо умов прийнятності скарг, оскільки право на доступ до суду за своєю природою потребує регулювання державою: регулювання може змінюватися у часі та місці відповідно до потреб та ресурсів суспільства та окремих осіб.

Крім того, як зазначено у рішенні ЄСПЛ від 28 березня 2006 року у справі "Мельник проти України", правила регулювання строків для подання скарги, безумовно, мають на меті забезпечення належного відправлення правосуддя і дотримання принципу юридичної визначеності.

Враховуючи вищевикладене суд доходить висновку, що заявник звернувшись до суду із заявою про перегляд судового рішення за нововиявленими обставинами лише 06.11.2025, пропустив визначений ст. 363 КАС України тридцятиденний строк звернення до суду і заяви про поновлення строку звернення до суду із зазначенням поважних причин пропуску строку звернення із заявою до суду з відповідними доказами не подав.

Відповідно до частини 3 статті 366 КАС України до заяви про перегляд судового рішення за нововиявленими або виключними обставинами, яка не оформлена відповідно до вимог, встановлених статтею 364 цього Кодексу, застосовуються правила статті 169 цього Кодексу.

З огляду на зазначене, заяву необхідно залишити без руху та надати строк для усунення її недоліків, запропонувавши заявникові привести її зміст у відповідність до вимог, встановлених КАС України, а саме:

- чітко зазначити у чому полягає нововиявлена обставина, тобто, яка існувала на час розгляду справи, але не була і не могла бути відома особі, яка звертається із заявою;

- надати до суду обґрунтовану належними доводами і доказами заяву про поновлення строку звернення до суду;

- надати докази сплати судового збору.

Відповідно до частини першої статті 169 Кодексу адміністративного судочинства України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

З огляду на викладене, суд приходить до висновку про наявність правових підстав для залишення заяви про перегляд судового рішення за нововиявленими обставинами без руху.

З урахуванням зазначеного, керуючись статтями 160, 161, 169, 171, 256, 293 КАС, суд

УХВАЛИВ:

Заяву Головного управління Пенсійного фонду України в Тернопільській області про перегляд рішення суду за нововиявленими обставинами залишити без руху.

Встановити заявнику строк для усунення недоліків заяви про перегляд судового рішення за нововиявленими обставинами протягом десяти днів з дня вручення даної ухвали, шляхом усунення недоліків, які визначені в мотивувальній частині цієї ухвали.

Роз`яснити, що в разі невиконання вимог ухвали і не усунення недоліків у вказаний строк заява про перегляд судового рішення за нововиявленими обставинами буде вважатися не поданою і буде повернута особі, яка її подала, на підставі пункту 1 частини четвертої статті 169 Кодексу адміністративного судочинства України.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та оскарженню не підлягає.

Заперечення на ухвалу, що не підлягає оскарженню окремо від рішення суду, включаються до апеляційної скарги на рішення суду.

Суддя Грицюк Р.П.