Справа № 200/8509/25
Суддя: Кониченко О.М.
Дата ухвалення: 2025-11-10 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

Донецький окружний адміністративний суд
У Х В А Л А

про продовження процесуального строку

10 листопада 2025 року Справа №200/8509/25

Донецький окружний адміністративний суд в складі головуючого судді Кониченка Олега Миколайовича ознайомившись з позовною заявою

ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 )

до Головного управління Пенсійного фонду України в Житомирській області (10003, м. Житомир, вул. О. Ольжича, 7),

про визнання протиправним та скасування рішення, зобов`язання вчинити певні дії

УСТАНОВИВ:

Позивач, ОСОБА_1 , через свого представника Єфімік О.О., звернувся до Донецького окружного адміністративного суду з позовом до Головного управління Пенсійного фонду України в Житомирській області, у якому просив суд:

- визнати протиправним та скасувати рішення Головне управління Пенсійного фонду України в Житомирській області від 27 жовтня 2025 року № 26;

- зобов`язати Головне управління Пенсійного фонду України в Житомирській області призначити ОСОБА_1 пенсію за віком на пільгових умовах за ч. 3 ст. 114 Закону України Про загальнообов`язкове державне пенсійне страхування з 15.02.2022 року, на підставі положень підпункту 14-6.2 пункту 14-6 розділу XV Прикінцеві положення Закону України Про загальнообов`язкове державне пенсійне страхування, зарахувавши до загального трудового стажу період роботи з 01.02.2022 року по 31.05.2022 року, зарахувавши до пільгового стажу на підземних роботах за Постановою №202 періоди з 29.10.2001 року по 07.04.2009 року (провідна посада) та з 13.04.2009 року по 31.05.2022 року (провідна посада), застосувавши Роз`яснення Міністерства соціального забезпечення України від 20.01.1992 № 8. Пільги щодо сплати судового збору відсутні.

Пільги щодо сплати судового збору відсутні.

03 листопада 2025 року ухвалою суду позовну заяву залишено без руху та надано позивачу строк не більше 5 днів з дня отримання ухвали про залишення позовної заяви без руху на усунення недоліків позовної заяви шляхом надання документу на підтвердження сплати судового збору у розмірі встановленому законом або обґрунтованого клопотання про відстрочення сплати судового збору та доказів на підтвердження неможливості його сплати (довідка органу Пенсійного фонду України про відсутність або виплаченої пенсії за попередній календарний рік).

Мотивуючи свою ухвалу суд зазначив, що згідно ч. 1 ст. 8 Закону №3674-VI, враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору.

Позивачем обґрунтованого клопотання не надано.

Виходячи з текстуального аналізу резолютивної частини ухвали, суд запропонував стороні позивача сплатити судовий збір або надати обґрунтоване клопотання про відстрочення сплати судового збору.

06 листопада 2025 року від представника позивача адвоката Єфімік О.О. до суду надійшла заява, у якій остання зазначила наступне «Ваша честь вкажіть будь ласка, чи звернули ви увагу на довідку Відомості з Державного реєстру фізичних осіб платників податків про джерела та суми нарахованого доходу, нарахованого (перерахованого) податку та військового збору відповідь на запит в електронному вигляді від 03.11.2025, яка долучена до позову, в якій не має доходу у позивача з 2022 року по сьогодні (це те що ви вказали довідка з податкової)».

«Тобто позивачем надано докази майнового становища, на які ви вказуєте в ухвалі суду та вказуєте що їх ніби то не має. Просимо відкрити провадження по справі, відстрочити сплату судового збору».

Дослідивши доводи означеного клопотання суд зазначає наступне.

Відповідно до ч. 5 ст. 161 КАС України, у разі необхідності до позовної заяви додаються клопотання про […] звільнення (відстрочення, розстрочення, зменшення) від сплати судового збору […].

Аналогічну вимогу містить також ч. 1 ст. 8 Закону №3674-VI.

Відповідно до ст. 166 КАС України, при розгляді справи судом учасники справи викладають свої вимоги, заперечення, аргументи, пояснення, міркування тощо щодо процесуальних питань у заявах та клопотаннях, а також запереченнях проти заяв і клопотань.

Заяви, клопотання і заперечення подаються в письмовій або усній формі. У випадках, визначених цим Кодексом, заяви і клопотання подаються тільки в письмовій формі.

Заяви, клопотання і заперечення подаються та розглядаються в порядку, встановленому цим Кодексом. У випадках, коли цим Кодексом такий порядок не встановлений, він встановлюється судом.

Відповідно до ст. 167 КАС України, будь-яка письмова заява, клопотання, заперечення повинні містити:

1) повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові) (для фізичних осіб) особи, яка подає заяву чи клопотання або заперечення проти них, її місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України, відомості про наявність або відсутність електронного кабінету;

2) найменування суду, до якого вона подається;

3) номер справи, прізвище та ініціали судді (суддів), якщо заява (клопотання, заперечення) подається після постановлення ухвали про відкриття провадження у справі;

4) зміст питання, яке має бути розглянуто судом, та прохання заявника;

5) підстави заяви (клопотання, заперечення); (!)

6) перелік документів та інших доказів (за наявності), що додаються до заяви (клопотання, заперечення);

7) інші відомості, які вимагаються цим Кодексом.

Стаття 242 КАС України покладає на суд обов`язок щодо належного мотивування своїх рішень, натомість у суду відсутні повноваження відносно мотивування клопотань представників сторін замість них.

Згідно з позицією, сформованою у постанові Верховного Суду від 23 січня 2019 року у справі №215/3831/16-а (2-а/215/128/16), звільнення від сплати судового збору (відстрочення, розстрочення його сплати або зменшення його розміру) з підстав, передбачених статтею 133 КАС України та статтею 8 Закону №3674-VI є прерогативою суду, який вирішує питання відкриття провадження (прийняття заяви, скарги тощо). Зазначені норми є диспозитивними і встановлюють не обов`язок, а повноваження суду на власний розсуд звільнити особу від сплати судового збору (відстрочити, розстрочити його сплату або зменшити його розмір).

Водночас, суд не може робити висновки щодо обставин та підстав заявлення клопотання за його відсутності замість відповідної особи.

Верховним Судом у постанові від 02.04.2025 в справі № 160/23834/24 вказано, що подаючи клопотання, зокрема щодо доводів про звільнення від сплати судового збору, учасник справи вправі очікувати на його задоволення судом, що, очевидно, надавало б йому підстави не сплачувати судовий збір, а, отже, одночасна відмова у задоволенні клопотання і повернення апеляційної скарги є невиправданими, оскільки у разі відмови у задоволенні клопотання суд у процесуальний спосіб мав надати можливість сплатити судовий збір. Отже, реалізація права на подання клопотання про звільнення від сплати судового збору або зменшення його розміру не може оцінюватися судом як невиконання вимог ухвали суду про сплату судового збору і мати наслідком повернення апеляційної скарги.

Процесуальний закон не забороняє позивачу заявляти клопотання про відстрочення сплати судового збору у позовній заяві, проте позовна заява не містить будь-якого викладення обставин відносно майнового стану позивача та покликань на відповідні норми закону не містить.

У резолютивній частині ухвали від 03 листопада 2025 року суд чітко звернув увагу на необхідність надання обґрунтованого клопотання.

Поряд із цим, слід зазначити, що Закон України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» визначає правові засади організації і діяльності адвокатури та здійснення адвокатської діяльності в Україні.

Зокрема, п. 1 ч. 1 ст. 21 цього Закону визначено, що під час здійснення адвокатської діяльності адвокат зобов`язаний дотримуватися присяги адвоката України та правил адвокатської етики.

Правила адвокатської етики затверджені Установчим З`їздом адвокатів України 17.11.2012 року.

Статтею 12 Правил адвокатської етики визначено, при здійсненні професійної діяльності адвокат зобов`язаний дотримуватись загальноприйнятих норм ділового етикету.

Водночас, ч. 1, п. 2.5. ч. 2 ст. 43 Правил адвокатської етики визначено, представляючи інтереси клієнта або виконуючи функцію захисника в суді, адвокат зобов`язаний дотримуватися вимог чинного процесуального законодавства, законодавства про адвокатуру та адвокатську діяльність, про судоустрій і статус суддів, іншого законодавства, що регламентує поведінку учасників судового процесу, а також вимог цих Правил, не виявляти неповаги до суду (суддів), поводитись гідно і коректно.

В ході судового розгляду справи адвокат не повинен: припускатись сперечань з судом та висловлювань, що принижують честь і гідність суду або інших учасників процесу.

Ураховуючи викладене, на прохання адвоката Єфімік О.О. суд вказує, що ним досліджено та враховано докази додані нею до позовної заяви.

Поряд із цим, суд вказує на відсутність обґрунтованого клопотання сторони позивача із покликанням на конкретні життєві обставини щодо майнового стану та приписи нормативно-правових актів на момент звернення до суду, а також на відсутність у суду права ґрунтувати свої рішення на припущеннях щодо існування тих чи інших обставин.

Відповідно до ч. 2 ст. 121 КАС України, встановлений судом процесуальний строк може бути продовжений судом за заявою учасника справи, поданою до закінчення цього строку, чи з ініціативи суду.

Враховуючи викладене, суд дійшов висновку про можливість продовження строку на усунення недоліків в межах строків, визначених ст. 169 КАС України, надавши позивачу 5 днів на усунення недоліків позовної заяви.

Керуючись ст.ст. 121, 160, 161, 169, Кодексу адміністративного судочинства України, суд

УХВАЛИВ:

Продовжити позивачу строк на усунення недоліків позовної заяви на строк не більше 5 днів.

Запропонувати представнику позивача надати до суду обґрунтоване клопотання про відстрочення сплати судового збору із зазначенням обставин та підстав його заявлення.

Ухвала набирає законної сили з моменту постановлення та оскарженню не підлягає.

Учасники справи можуть отримати інформацію по справі, що розглядається, за сторінкою на офіційному веб-порталі судової влади України в мережі Інтернет (веб-адреса сторінки ://court.gov.ua/).

Текст ухвали розміщений в Єдиному державному реєстрі судових рішень (веб-адреса сторінки: http://www.reyestr.court.gov.ua/).

Суддя О.М. Кониченко