Справа № 285/3597/25
Суддя: Корсун Т. Г.
Дата ухвалення: 2025-11-10 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

Справа № 285/3597/25
У Х В А Л А

про залишення позову без розгляду

"10" листопада 2025 р. селище Ємільчине

Ємільчинський районний суд Житомирської області у складі головуючого судді Т.Г. Корсун, розглядаючи позовну заяву ОСОБА_1 до Управління Патрульної поліції в Одеській області Департаменту патрульної поліції про скасування постанови про адміністративне правопорушення,

ВСТАНОВИВ:

Позивач ОСОБА_1 звернувся до Звягельського міськрайонного суду Житомирської області із позовом про оскарження постанови про накладення адміністративного стягнення у справі про адміністративне правопорушення у сфері забезпечення безпеки дорожнього руху, зафіксованого не в автоматичному режимі серії ЕНА №04778338 від 20.05.2025.

Справа надійшла за підсудністю до Ємільчинського районного суду Житомирської області.

Ухвалою суду від 31.07.2025 позовна заява залишена без руху.

Ухвалою суду від 14.08.2025 позовна заява прийнята до розгляду, відкрито провадження у справі.

Відповідач подав до суду заяву про залишення позову без розгляду, оскільки про постанову серії ЕНА №04778338 від 20.05.2025 позивач знав в час її прийняття, що підтверджено його підписами на постанові. До суду позивач звернувся лише 01.07.2025. Тому, на думку відповідача, строк звернення до суду, встановлений ст. 289 КУпАП, позивачем пропущений, що є підставою для залишення позову без розгляду.

У судовому засіданні 22.09.2025 представник позивача заперечив проти поданої заяви, вказав, що оскаржувану постанову від 20.05.2025 його довіритель на місці зупинки транспортного засобу не отримував, відео на підтвердження протилежного відповідач не надав. Тому, просив відмовити у поданій заяві про залишення позову без розгляду.

Ухвалою суду від 22.09.2025 позовну заяву залишено без руху, встановлено строк для усунення недоліків позовної заяви протягом п`яти днів з дня отримання даної ухвали (повного тексту) шляхом подання обґрунтованої заяви про поновлення строку звернення до адміністративного суду та докази поважності причин його пропуску, з врахуванням висновків суду, викладених у цій ухвалі.

Повний текст ухвали суду від 22.09.2025 про залишення позовної заяви без руху складений 29.09.2025. Ухвала отримана представником позивача 29.09.2025, позивачем 08.10.2025.

Станом на 10.11.2025 заява про поновлення строку звернення до адміністративного суду та докази поважності причин його пропуску позивачем та його представником до суду не надана.

Дослідивши матеріали справи, суд дійшов наступного висновку.

Відповідно до пункту 2 частини першої статті 5 КАС України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до адміністративного суду, якщо вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб`єкта владних повноважень порушені її права, свободи або законні інтереси, і просити про їх захист шляхом, зокрема, визнання протиправним та скасування індивідуального акта чи окремих його положень.

Спірні правовідносини склались з приводу скасування постанови по справі про адміністративне правопорушення. Спірним є питання дотримання строку звернення до суду з цим позовом.

Статтею 122 КАС України визначено, що позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Відповідно до частини другої статті 122 КАС України для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Частиною третьою вказаної статті визначено, що для захисту прав, свобод та інтересів особи цим Кодексом та іншими законами можуть встановлюватися інші строки для звернення до адміністративного суду, які, якщо не встановлено інше, обчислюються з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Частина 2 статті 286 КАС України визначає, що позовну заяву щодо оскарження рішень суб`єктів владних повноважень у справах про притягнення до адміністративної відповідальності може бути подано протягом десяти днів з дня ухвалення відповідного рішення (постанови), а щодо рішень (постанов) по справі про адміністративні правопорушення у сфері забезпечення безпеки дорожнього руху, у тому числі зафіксовані в автоматичному режимі, - протягом десяти днів з дня вручення такого рішення (постанови).

Законодавче обмеження строку оскарження судового рішення, насамперед, обумовлено специфікою спорів, які розглядаються в порядку адміністративного судочинства, а запровадження таких строків обумовлене досягненням юридичної визначеності у публічно-правових відносинах.

Частинами першою-другою статті 123 КАС України у разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду з заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду або вказати інші підстави для поновлення строку.

Таким чином, адміністративний суд зобов`язаний в кожному випадку з`ясувати чи дотримано особою (позивачем) строк звернення до адміністративного суду із відповідним позовом, чи є поважними підстави пропуску цього строку.

Отже, строк може бути пропущений виключно з поважних причин.

Строк звернення до адміністративного суду - це проміжок часу після виникнення спору у публічно-правових відносинах, протягом якого особа має право звернутися до адміністративного суду із заявою за вирішенням цього спору і захистом своїх прав, свобод чи інтересів.

В розрізі розгляду питання про поновлення процесуальних строків, слід звернути увагу на те, що особа, яка заявляє відповідне клопотання, повинна навести доводи і подати належні і допустимі, у розумінні ст.ст. 73,74 КАС України, докази на підтвердження того, що наведені нею обставини дійсно перешкоджали їй вчасно скористатись наданим їй правом звернення до суду.

Поважними причинами пропуску процесуального строку є ті, які унеможливлюють або ускладнюють можливість вчинення процесуальних дій у визначений законом строк, є об`єктивно непереборними, не залежать від волевиявлення особи, що звернулась з адміністративним позовом, пов`язані з дійсно істотними обставинами, перешкодами чи труднощами, що унеможливили своєчасне звернення до суду та підтверджені належними і допустимими доказами.

Для визначення початку перебігу строку для звернення до суду необхідно встановити час коли позивач дізнався або повинен був дізнатись про порушення своїх прав, свобод та інтересів. Позивачу недостатньо лише послатись на необізнаність про порушення його прав, свобод та інтересів; при зверненні до суду він повинен довести той факт, що він не міг дізнатися про порушення свого права й саме із цієї причини не звернувся за його захистом до суду протягом встановленого законом строку від дати порушення його прав, свобод чи інтересів.

Незнання про порушення своїх прав через байдужість або небажання дізнатися не є поважною причиною пропуску строку звернення до суду.

В той же час, триваюча пасивна поведінка такої особи не свідчить про дотримання строку звернення до суду з урахуванням наявної у неї можливості знати про стан своїх прав, свобод та інтересів.

Поновленню підлягають лише порушені з поважних причин процесуальні строки, встановлені законом. У свою чергу, поважною може бути визнано причину, яка носить об`єктивний характер, та з обставин незалежних від сторони унеможливила звернення до суду з адміністративним позовом.

Поняття «повинен був дізнатися» необхідно розуміти як неможливість незнання, високу вірогідність, можливість дізнатися про порушення своїх прав. Зокрема, особа має можливість дізнатися про порушення своїх прав, якщо їй відомо про обставини прийняття рішення чи вчинення дій і у неї відсутні перешкоди для того, щоб дізнатися про те, яке рішення прийняте або які дії вчинені (постанова Верховного Суду від 21.02.2020 р. у справі №340/1019/19).

Судом встановлено, що оскаржувана постанова про накладення адміністративного стягнення у справі про адміністративне правопорушення у сфері забезпечення безпеки дорожнього руху, зафіксованого не в автоматичному режимі серії ЕНА №04778338 щодо притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності, передбаченої ч. 4 ст. 126 КУпАП, прийнята 20.05.2025.

Позивач вказує, що він при прийнятті постанови не отримував її, поштовим зв`язком також не отримав оскаржувану постанову, в додатку «Дія» дана постанова не відображалася.

При цьому, будь-які докази на підтвердження даних тверджень відсутні.

Наданий позивачем як доказ скріншот застосунку «Дія» про відсутність штрафів (без дати, часу скріншоту) не підтверджує наявність поважних причин пропуску строку.

Як вбачається із змісту долученої відповідачем копії оскаржуваної постанови, в графі постанови 8 «Права за статтею 268 КУпАП та строк оскарження за статтею 289 КУпАП роз`яснено» стоїть підпис; в графі постанови 9 «Копію постанови мною отримано. Підпис особи, притягнутої до адміністративної відповідальності, запис про відмову від підпису або отримання копії постанови» ОСОБА_1 наявний підпис.

Отже, з викладеного слідує, що позивачу було достеменно відомо про наявність постанови відносно нього. Доказів протилежного позивачем не надано.

Однак докази того, що з 20.05.2025 до часу звернення до суду 01.07.2025, позивач вживав дії з метою дізнатись результат розгляду справи про адміністративне правопорушення відносно нього у матеріалах справи відсутні.

Пасивна поведінка позивача свідчить про байдужість або небажання позивача дізнатися про результат розгляду справи про адміністративне правопорушення відносно нього.

Незнання про порушення своїх прав через байдужість або небажання дізнатися не є поважною причиною пропуску строку звернення до суду.

Суд зазначає, що ОСОБА_1 не звертався до суду з клопотанням про призначення експертизи для підтримання своєї позиції з приводу відсутності саме його підпису в постанові серії ЕНА №4778338 від 20.05.2025.

Документів, які спростовують дане твердження, як наприклад висновку експерта чи спеціаліста, суду не надано. Звичайне заперечення наявності підпису у постанові не свідчить про його недостовірність.

Будь-яких інших причин пропуску строку на звернення до суду в позовній заяві ОСОБА_1 не зазначено. Відповідних доказів на підтвердження існування обставин, які об`єктивно унеможливили подання ним позовної заяви у визначений законом строк, суду також надано не було.

При цьому суд зважає, що позовну заяву щодо оскарження рішень суб`єктів владних повноважень у справах про притягнення до адміністративної відповідальності може бути подано протягом десяти днів з дня ухвалення відповідного рішення (постанови), а відтак і поважність причин пропуску саме цього строку має бути доведена позивачем.

Подання документів, які підтверджують перебування на амбулаторному лікуванні представника позивача, як підстава для визнання поважності пропуску строку звернення до суду, суд оцінює критично, оскільки даний факт не може бути підставою для визнання поважними причин пропуску строку оскарження постанови саме позивачем.

Зважаючи на скорочені строку оскарження постанови про адміністративне правопорушення, позивач мав можливість звернутися до іншого адвоката за правовою допомогою у зв`язку з тривалим лікування його представника (з 12.05.2025 по 24.06.2025).

Інші підстави для визнання причин пропуску строку звернення до адміністративного суду поважними в позовній заяві не викладені та судом не встановлені.

Слід зазначити, що встановлення строків звернення до суду з відповідними позовними заявами законом передбачено з метою дисциплінування учасників адміністративного судочинства та своєчасного виконання ними, передбачених Кодексом адміністративного судочинства України, певних процесуальних дій. Інститут строків в адміністративному процесі сприяє досягненню юридичної визначеності у публічно-правових відносинах, а також стимулює учасників адміністративного процесу добросовісно ставитися до виконання своїх обов`язків.

Отже, право на звернення до суду не є абсолютним і може бути обмеженим, в тому числі і встановленням строків для звернення до суду, якими чинне законодавство обмежує звернення до суду за захистом прав, свобод та інтересів. Це, насамперед, обумовлено специфікою спорів, які розглядаються в порядку адміністративного судочинства, а запровадження таких строків обумовлене досягненням юридичної визначеності у публічно-правових відносинах. Ці строки обмежують час, протягом якого такі правовідносини можуть вважатися спірними.

Таким чином, дотримання строку звернення з адміністративним позовом до суду є однією з умов для реалізації права на позов у публічно-правових відносинах. Вона дисциплінує усіх учасників цих правовідносин у випадку, якщо вони стали спірними, запобігає зловживанням і можливості регулярно погрожувати зверненням до суду, сприяє стабільності діяльності суб`єктів владних повноважень щодо виконання своїх функцій та сприяє юридичній визначеності у публічно-правових відносинах. Відсутність цієї умови приводила б до постійного збереження стану невизначеності у публічно-правових відносинах.

Доказів, які б підтверджували наявність поважних причин пропуску строку звернення до суду матеріали справи не містять.

Відповідно до ч. 4 ст. 123 КАС України, якщо після відкриття провадження у справі суд дійде висновку, що викладений в ухвалі про відкриття провадження у справі висновок суду про визнання поважними причин пропуску строку звернення до адміністративного суду був передчасним, і суд не знайде інших підстав для визнання причин пропуску строку звернення до адміністративного суду поважними, суд залишає позовну заяву без розгляду.

Суд звертає увагу на те, що відповідно до приписів п.п. 7, 8 ч. 1 ст. 240 КАС України суд своєю ухвалою залишає позов без розгляду, якщо: провадження в адміністративній справі було відкрито за позовною заявою, яка не відповідає вимогам статей 160, 161, 172 цього Кодексу, і позивач не усунув цих недоліків у строк, встановлений судом; з підстав, визначених частинами третьою та четвертою статті 123 цього Кодексу. Тобто, якщо після відкриття провадження у справі, судом з`ясовано, що позов подано з пропуском строку звернення до суду, він залишає позов без розгляду.

Суд забезпечив повною мірою дотримання прав позивача, оскільки відповідно до ухвали від 22.09.2025 (повний текст ухвали складений 29.09.2025) залишив таку позовну заяву без руху після відкриття провадження у справі та надав позивачу можливість подати суду заяву про поновлення строку звернення до суду із позовом із наведенням поважних причин його пропуску.

Однак, позивачем така заява до суду не подана.

Тому, суд дійшов висновку про залишення позову без розгляду на підставі п.8 ч.1 ст.240 КАС України.

Повернення позовної заяви не позбавляє права повторного звернення до адміністративного суду в порядку, встановленому законом.

Керуючись ст.ст. 122, 123, 241, 256, 240, 286 КАС України суд, -

ПОСТАНОВИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 до Управління Патрульної поліції в Одеській області Департаменту патрульної поліції про скасування постанови про адміністративне правопорушення - залишити без розгляду.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Апеляційна скарга на ухвалу суду може бути подана протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення до Сьомого апеляційного адміністративного суду.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини ухвали суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи ,якому повна ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Суддя Т. Г. Корсун