Справа № 480/8047/25
Суддя: С.М. Глазько
Дата ухвалення: 2025-11-11 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

СУМСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А
11 листопада 2025 року Справа № 480/8047/25
Суддя Сумського окружного адміністративного суду Глазько С.М., розглянувши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до Державної інспекції архітектури та містобудування України, ОСОБА_2 про визнання дій неправомірними та скасування декларації,
В С Т А Н О В И В:
Ухвалою від 24.10.2025 позовну заяву було залишено без руху з наданням строку позивачеві для усунення недоліків позовної заяви протягом семи днів з дня отримання копії такої ухвали.
В порядку усунення недоліків позовної заяви позивач подала до суду заяву про уточнення позовних вимог.
Так, з урахуванням уточнення позовних вимог, позивач просить суд:
- визнати інформацію, надану ОСОБА_2 до Державної інспекції архітектури та містобудування України, щодо наявності згоди на реєстрацію декларації про готовність об`єкта, розташованого по АДРЕСА_2 до експлуатації за амністією від 01.08.2022, а саме: Житлова прибудова «А2», гараж «Б1», сарай «В1», такою, що не відповідає дійсності.
Дослідивши уточнену позовну заяву та додані до неї документи, суд встановив, що уточнена позовна заява підлягає залишенню без руху, оскільки її подано з порушенням вимог ст. 161 КАС України, враховуючи наступне.
Так, відповідно до пунктів 4, 5 ч. 5 ст. 160 КАС України в позовній заяві, зокрема, зазначаються: зміст позовних вимог і виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини.
Під змістом позовних вимог розуміються запропоновані позивачем способи судового захисту свого права, свободи чи інтересу, які повинні формулюватися максимально чітко і зрозуміло. Обставинами, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, є конкретні юридичні факти з настанням яких суб`єкти публічного права вступають між собою у спірні правовідносини. Позовні вимоги і обставини в їх обґрунтування мають викладатися лаконічно, чітко, зрозуміло, з використанням прийнятої юридичної термінології. Обставини, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, складають підставу позову. Підстава позову перебуває у нерозривному логічному взаємозв`язку із змістом позовних вимог (з предметом позову). Виклад обставин підстав позову необхідний для визначення тотожності позову та визначення предмета доказування в спорі між сторонами.
У контексті наведеного суд наголошує, що позовна заява повинна містити максимально чітко і зрозуміло сформовані позовні вимоги до відповідача.
Як вбачається зі змісту позовної заяви, у ній вказано два відповідачі по справі, у тому числі й ОСОБА_2 , проте жодних позовних вимог до цього відповідача позивачем не заявлено.
Отже, позивачу необхідно привести зміст позовних вимог у відповідність із нормами КАС України та чітко сформулювати зміст позовних вимог щодо кожного з відповідачів, оскільки в існуючому вигляді заявлені позивачем вимоги не відповідають нормам процесуального закону, зокрема п. 4 ч. 5 ст. 160 КАС України, про що було зазначено в ухвалі суду від 24.10.2025 про залишення позовної заяви без руху.
Також слід зазначити, що за приписами ч.1 ст.5 КАС України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до адміністративного суду, якщо вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб`єкта владних повноважень порушені її права, свободи або законні інтереси, і просити про їх захист шляхом:
1) визнання протиправним та нечинним нормативно-правового акта чи окремих його положень;
2) визнання протиправним та скасування індивідуального акта чи окремих його положень;
3) визнання дій суб`єкта владних повноважень протиправними та зобов`язання утриматися від вчинення певних дій;
4) визнання бездіяльності суб`єкта владних повноважень протиправною та зобов`язання вчинити певні дії;
5) встановлення наявності чи відсутності компетенції (повноважень) суб`єкта владних повноважень;
6) прийняття судом одного з рішень, зазначених у пунктах 1 - 4 цієї частини та стягнення з відповідача - суб`єкта владних повноважень коштів на відшкодування шкоди, заподіяної його протиправними рішеннями, дією або бездіяльністю.
Згідно ч.2 ст.5 КАС України захист порушених прав, свобод чи інтересів особи, яка звернулася до суду, може здійснюватися судом також в інший спосіб, який не суперечить закону і забезпечує ефективний захист прав, свобод, інтересів людини і громадянина, інших суб`єктів у сфері публічно-правових відносин від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.
У свою чергу, в силу приписів ч.2 ст.245 КАС України у разі задоволення позову суд може прийняти рішення, зокрема, про: визнання протиправним та скасування індивідуального акта чи окремих його положень; визнання дій суб`єкта владних повноважень протиправними та зобов`язання утриматися від вчинення певних дій; визнання бездіяльності суб`єкта владних повноважень протиправною та зобов`язання вчинити певні дії; встановлення наявності чи відсутності компетенції (повноважень) суб`єкта владних повноважень;
Частиною 3 ст.245 КАС України передбачено, що у разі скасування нормативно-правового або індивідуального акта суд може зобов`язати суб`єкта владних повноважень вчинити необхідні дії з метою відновлення прав, свобод чи інтересів позивача, за захистом яких він звернувся до суду.
Таким чином, адміністративний позов спрямований на захист прав, свобод та інтересів особи, які порушив відповідач - суб`єкт владних повноважень, надаючи позивачу можливість вибору способу захисту для ефективного відновлення його порушених прав та інтересів з урахуванням приписів ч. 1-2 ст. 5 КАС України
В уточненій позовній заяві позивач заявляє вимогу про визнання інформації, наданої ОСОБА_2 до Державної інспекції архітектури та містобудування України, щодо наявності згоди на реєстрацію декларації про готовність об`єкта, розташованого по АДРЕСА_2 до експлуатації за амністією від 01.08.2022, а саме: Житлова прибудова «А2», гараж «Б 1», сарай «В 1», такою, що не відповідає дійсності.
Однак даний спосіб захисту порушених прав позивача не відповідає вимогам ч. 1-2 ст. 5 Кодексу адміністративного судочинства України.
Враховуючи викладене, позивачу необхідно усунути недоліки позовної заяви шляхом уточнення позовних вимог з урахуванням приписів ч.1 ст. 5 Кодексу адміністративного судочинства України та наданням нормативного обґрунтування вищезазначеної вимоги.
Також суд вважає за необхідне звернути увагу позивача при визначенні суб`єктного складу у даній справі на п. 9 ч.1 ст. 4 КАС України, відповідно до якого відповідач - це суб`єкт владних повноважень, а у випадках, визначених законом, й інші особи, до яких звернена вимога позивача.
З урахуванням викладеного, позивачу необхідно додатково обґрунтувати зазначення фізичної особи як відповідача у даній справі.
Відповідно до ч.ч. 2,3 ст.121 КАС України, встановлений судом процесуальний строк може бути продовжений судом за заявою учасника справи, поданою до закінчення цього строку, чи з ініціативи суду.
Керуючись ст. 121, 169, 248, 256 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -
У Х В А Л И В:
1. Продовжити позивачу строк для усунення недоліків позовної заяви на 10 днів з дня отримання копії цієї ухвали.
2. Копію даної ухвали направити особі, що звернулась із позовною заявою.
3. У разі неусунення недоліків позовної заяви у строк, встановлений цією ухвалою позовна заява буде вважатись неподаною та підлягає поверненню позивачеві.
4. Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та оскарженню не підлягає.
Суддя С.М. Глазько