Справа № 260/4584/24
Суддя: Микуляк П.П.
Дата ухвалення: 2025-10-14 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ЗАКАРПАТСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Р І Ш Е Н Н Я

і м е н е м У к р а ї н и

14 жовтня 2025 рокум. Ужгород№ 260/4584/24

Закарпатський окружний адміністративний суд у складі:

головуючого судді Микуляк П.П.

при секретарі Пшевлоцька К.І.,

за участю:

позивача: ОСОБА_1 , представник - не з`явився,

відповідача: Головне управління Національної поліції у Закарпатській області, представник - Яблонський О.О.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні адміністративну справу за позовом ОСОБА_1 до Головного управління Національної поліції у Закарпатській області про визнання протиправними та скасування наказів, поновлення на посаді та стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу, -

В С Т А Н О В И В:

У відповідності до ст. 243 Кодексу адміністративного судочинства України проголошена вступна та резолютивна частини Рішення. Повний текст Рішення виготовлено та підписано 29 жовтня 2025 року.

ОСОБА_1 звернувся до Закарпатського окружного адміністративного суду з адміністративним позовом до Головного управління Національної поліції у Закарпатській області, яким просить суд:

- визнати протиправним та скасувати наказ Головного управління Національної поліції в Закарпатській області №126 о/с від 13.06.2024 року в частині призначення ОСОБА_1 на посаду старшого інспектора відділення снайперів батальйону поліції особливого призначення (стрілецький) ГУНП в Закарпатській області та звільнення з посади старшого слідчого відділення Мукачівського районного управління поліції ГУНП в Закарпатській області з 17.06.2024;

- визнати протиправним та скасувати п.7 наказу Головного управління Національної поліції в Закарпатській області №1514 від 18.06.2024 щодо притягнення ОСОБА_1 до дисциплінарної відповідальності та накладення на нього адміністративного стягнення у вигляді звільнення зі служби з поліції;

- визнати протиправним та скасувати наказ Головного управління Національної поліції в Закарпатській області №131 о/с від 19.06.2024 в частині звільнення ОСОБА_1 зі служби в поліції з 19.06.2024 року;

- поновити ОСОБА_1 на посаді старшого слідчого слідчого відділу Мукачівського районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Закарпатській області з 19.06.2024 року;

- стягнути з ГУНП в Закарпатській області на користь ОСОБА_1 середній заробіток за час вимушеного прогулу за період з 19.06.2024 по день ухвалення судом рішення в даній справі;

В обґрунтування позовних вимог зазначив, що позивач ОСОБА_1 , капітан поліції, проходив службу в органах внутрішніх справ з 28.08.2013 року.

Наказом ГУНП в Закарпатській області №126 о/с від 13.06.2024 року ОСОБА_1 призначено на посаду старшою інспектора відділення снайперів батальйону поліції особливого призначення (стрілецький) ГУІІІІ в Закарпатській області з 17.06.2024.

В подальшому, наказом ГУНП в Закарпатській області №1514 від 18.06.2024 «Про притягнення до дисциплінарної відповідальності окремих поліцейських ГУНП в Закарпатській області» (пункт 7) ОСОБА_1 відповідно до п.7 ч.3 ст.13 Дисциплінарного статуту Національної поліції України - звільнено зі служби в поліції.

На підставі наведеного, наказом ГУНП в Закарпатській області №131 о/с від 19.06.2024 «По особовому складу» ОСОБА_1 звільнено зі служби в поліції на підставі п.6 ч. 1 ст.77 Закону України «Про Національну поліцію» (у зв`язку з реалізацією дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби, накладеного відповідно до Дисциплінарного статуту Національної поліції України).

01.07.2024 року позивачем засобами поштового зв`язку було отримано від ГУНП в Закарпатській області лист від 14.06.2024 №963-106/2-2024, яким його було повідомлено про призначення на посаду старшого інспектора відділення снайперів батальйону поліції особливого призначення (стрілецький) ГУНІІ в Закарпатській області з 17.06.2024 року та необхідність прибути до ГУНП в Закарпатській області на 09:00 год. 17.06.2024 року для проведення стройового огляду та подальшого проходження служби у вище вказаному підрозділі.

Позивач зазначає, що у період з 12.06.2024 року по 01.07.2024 року перебував на лікарняному у зв`язку з захворюванням, відтак службове розслідування було проведено з грубим порушення вимог Статуту та Положення №893.

Позивач вважає, що п.7 наказу ГУІ IIІ в Закарпатській області № 1514 від 18.06.2024 та наказ ГУПІІ в Закарпатській області № 131 о/с від 19.06.2024 в частині звільнення ОСОБА_1 зі служби в поліції є протиправними та підлягають скасуванню.

Представником відповідача було подано відзив на позовну заяву відповідно до якого зазначено, що за фактом викладеним у доповідній записці наказом ГУНП в Закарпатській області від 14.06.2024 року призначено службове розслідування.

Так, в ході проведення службового розслідування отримано відомості, які свідчать про те, що поліцейським, зокрема позивачу після визначення місця несення служби у складі батальйону, безпосередніми керівниками було віддано усний наказ, який зобов`язував останніх, з`явитися до секторів (відділів) кадрових забезпечень та в разі згоди з запропонованою посадою в складі батальйону або ж, відмови в подальшому нести службу у складі зазначеного батальйону скласти відповідний рапорт про згоду з запропонованою посадою або відмови від такої, однак, зазначені в доповідній записці УКЗ ГУНП поліцейські, не виконали наказу своїх безпосередніх керівників

Вказаному поліцейському, за участі особового складу, 11.06.2024 було повідомлено про те, що йому необхідно звернутися до кадрового підрозділу та оформити відповідні службові документи за фактом переводу до батальйону.

Зі свого боку позивач не виконав наказ та повідомив, що буде перебувати на листку непрацездатності з 12.06.2024, тому позивач на службу не вийшов з 12.06.2024р.

Згідно наказу Головного управління Національної поліції в Закарпатській області від 13.06.2024 № 126 о/с «По особовому складу», позивача було звільнено з посади старшого слідчого відділу Мукачівського РУП ГУНП та призначення на посаду старшого інспектора відділення снайперів батальйону поліції особливого призначення (стрілецький) Головного управління Національної поліції в Закарпатській області.

З метою ознайомлення поліцейських які були призначені для подальшого проходження служби в батальйоні поліції особливого призначення (стрілецький) Головного управління Національної поліції в Закарпатській області, 14.06.2024 до територіальних (відокремлених) підрозділів ГУНП, де проходять службу вказані поліцейські, управлінням кадрового забезпечення ГУНП були надіслані листи якими повідомлено поліцейських про призначення їх на відповідні посади відповідно наказу 13.06.2024 № 126 о/с «По особовому складу» та додатково повідомлено про необхідність прибуття 17.06.2024 о 09.00 до ГУНП для проведення інструктажу та стройового огляду.

Згідно стройової записки т.в.о. командира батальйону поліції особливого призначення (стрілецький) ГУНП в Закарпатській області від 17.06.2024 року позивач не з`явився на службу, до місця дислокації батальйону.

За результатами службового розслідування, наказом ГУНП в Закарпатській області №1514 від 18.06.2024 року за порушення службової дисципліни, до ОСОБА_1 застосовано дисциплінарне стягнення у виді звільнення із служби в поліції, відповідно до пункту 7 частини 3 статті 13 Дисциплінарного статуту Національної поліції України.

Наказ ГУНП в Закарпатській області № 1514 від 18.06.2024 року, було реалізовано шляхом видання наказу ГУНП в Закарпатській області № 131 о/с від 19.06.2024 року, яким позивача звільнено зі служби в поліції (у зв`язку з реалізацією дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби) відповідно до п 6, ч.1 ст.77 Закону України «Про Національну поліцію».

Представник відповідача в судовому засідання заперечив щодо задоволення позову та просив суд відмовити у такому у повному обсязі.

Представник позивача у судове засідання не з`явилася, однак подала до суду клопотання про розгляд справи за його відсутності. В попередніх засіданнях надала пояснення.

Відповідно до п.1 ч.3 ст.205 КАС України, якщо учасник справи або його представник були належним чином повідомлені про судове засідання, суд розглядає справу за відсутності такого учасника справи у разі неявки в судове засідання учасника справи (його представника) без поважних причин або без повідомлення причин неявки.

Дослідивши матеріали справи, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд приходить до наступного висновку.

ОСОБА_1 до 13.06.2024 року перебував на посаді старшого слідчого СВ Мукачівського РУП ГУНП в Закарпатській області.

13 червня 2024 року на ім`я керівника Головного управління Національної поліції Закарпатській області (з управління превентивної діяльності - УПД) ГУНП надійшла доповідна записка від 14.06.2024 №968/108/8 - 2024. В доповідній записці УПД ГУНП зазначено, що наказом Національної поліції України від 07.06.2024р. №620 утворено батальйон поліції особливого призначення (стрілецький) ГУНП в Закарпатській області. Керівниками структурних служб, територіальних (відокремлених) підрозділів (далі - ТВП) ГУНП, на виконання вимог керівництва ГУНП в Закарпатській області (службова телеграма від 06.06.2024р. №931/106/01/8-2024) було визначено поліцейських для подальшого проходження служби та виконання службових обов`язків у батальйоні.

14 червня 2024 року Головним управлінням Національної поліції України в Закарпатській області видано наказ №1502 «Про створення дисциплінарної комісії та призначення службового розслідування».

Так, дисциплінарною комісією зазначено, що поліцейські, зокрема ОСОБА_1 , за місцями несення служби, були визначені керівниками своїх підрозділів такими, що повинні в подальшому, нести службу у складі вказаного вище батальйону. Також в ході проведення службового розслідування отримано відомості, які свідчать про те, що поліцейським після визначення останніх такими, що мають нести службу у складі батальйону, їхніми безпосередніми керівниками було віддано усний наказ, який зобов`язував останніх, з`явитися до секторів (відділів) кадрових забезпечень та в разі згоди з запропонованою посадою в складі батальйону або ж відмови подальшому нести службу у складі зазначеного батальйону - скласти відповідний рапорт про згоду з запропонованою посадою або відмови від такої, однак зазначені в доповідній записці УКЗ ГУНП поліцейські, не виконали наказу своїх безпосередніх керівників.

Станом на 13.06.2024р. враховуючи відмову виконати накази своїх безпосередніх керівників, щодо прийняття рішення або відмови нести подальшу службу у складі батальйону, а також виходячи з необхідності комплектування вказаного батальйону поліції, поліцейські, зокрема ОСОБА_1 , на підставі п.2 ч.1 (для більш ефективної служби, виходячи з інтересів служби) та абзацу 2 ч.8 ст.65 Закону України «Про Національну поліцію», наказом ГУНП від 13.06.2024 №126о/с були призначені за наступними посадами, зокрема: капітана ОСОБА_1 призначено старшим інспектором відділення снайперів батальйону поліції особливого призначення (стрілецький) ГУ НП в Закарпатській області.

Зазначений наказ 14.06.2024 було надіслано до територіальних (відокремлених) підрозділів ГУНП, де проходять службу вказані поліцейські, УКЗ ГУНП були надіслані витяги із наказів про призначення в займані посади рекомендованими листами, а також надіслані такі витяги до керівників підрозділів в яких попередньо проходили службу поліцейські, для ознайомлення із наказами їх безпосередньо.

Також було надіслано службову телеграму керівника ГУНП від 14.06.2024 №755/106/01/32-2024, із наказом про необхідність з`явитися 17.06.2024 до внутрішнього двору будівлі ГУНП, поліцейських, які після визначення їх такими, що мають проходити подальшу службу у складі батальйону, відмовилися документально оформити свій факт відмови, склавши відповідний рапорт та відповідно до п.2 ч.1 (для більш ефективної служби, виходячи з інтересів служби) та абзацу 2 ч.8 ст.65 Закону України «Про Національну поліцію», наказом ГУНП від 13.06.2024 №126о/с, були переведені до складу батальйону ГУНП.

У зв`язку з неприбуттям ОСОБА_1 17.06.2024 до внутрішнього двору будівлі ГУНП 17 червня 2024 року, за фактом невиходу на службу складено Акт про відсутність на службі.

18 червня 2024 року, дисциплінарною комісією складено висновок «За фактами відмови окремими поліцейськими структурних служб, територіальних (відокремлених) підрозділів ГУНП в Закарпатській області, згідно якого за вчинення грубого дисциплінарного проступку, порушення вимог частини 1, пунктів 1, 2, 4, 5, 6 частини 3 статті 1, частин 1, 2, 5 статті 5 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, пунктів 1, 2 частини 1 ст.18, частини 1 статті 64 Закону України від 02.07.2015 №580-VIII «Про зональну поліцію», пункту 4 частини 1 статті 40 Кодексу законів про працю України, абзаців 2, 13 частини 1 розділу II Правил етичної поведінки поліцейських, затверджених наказом МВС від 09.11.2016 №1179 та статті 38 Закону України «Про запобігання корупції», що виразилось у невиході на службу 17.06.2024 та 18.06.2024 в умовах воєнного стану та посиленого варіанту службової діяльності, порушенні Присяги та Правил етичної поведінки поліцейського, а також невиконанні наказів безпосередніх керівників та керівництва Головного управління Національної поліції Закарпатській області, старшого інспектора відділення снайперів батальйону поліції особливого призначення (стрілецький) Головного управління Національної поліції в Закарпатській області капітана поліції ОСОБА_1 (0116015), відповідно до пункту 7 частини 3 статті 13 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, звільнити зі служби в поліції.

Наказом Головного управління Національної поліції України в Закарпатській області від 18.06.2024 №1514 «Про притягнення до дисциплінарної відповідальності окремих поліцейських ГУНП в Закарпатській області», за вчинення грубого дисциплінарного проступку, порушення вимог частини 1, пунктів 1, 2, 4, 5, 6 частини 3 статті 1, частин 1, 2, 5 статті 5 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, пунктів 1, 2 частини 1 с. 18, частини 1 статті 64 Закону України від 02.07.2015 №580-VIII «Про зональну поліцію», пункту 4 частини 1 статті 40 Кодексу законів про працю України, абзаців 2, 13 частини 1 розділу II Правил етичної поведінки поліцейських, затверджених наказом МВС від 09.11.2016 №1179 та статті 38 Закону України «Про запобігання корупції», що виразилось у невиході на службу 17.06.2024 та 18.06.2024 в умовах воєнного стану та посиленого варіанту службової діяльності, порушенні Присяги та Правил етичної поведінки поліцейського, а також невиконанні наказів безпосередніх керівників керівництва Головного управління Національної поліції Закарпатській області, старшого інспектора відділення снайперів батальйону поліції особливого призначення (стрілецький) Головного управління Національної поліції в Закарпатській області капітана поліції ОСОБА_1 (0116015), відповідно до пункту 7 частини 3 статті 13Дисциплінарного статуту Національної поліції України, звільнити зі служби в поліції.

Згідно з витягу з наказу від 09.08.2024 року №163о/с «Про часткову зміну пунктів наказу ГУПН в Закарпатській області від 19.06.2024 №131о/с», пункт наказу в частині звільнення із служби в поліції капітана поліції ОСОБА_1 (0116015) з 19 червня 2024 року, частково змінити. Вважати його звільненим з 02 липня 2024 року.

Поряд з цим, судом встановлено, що з 12 червня 2024 року по 01 липня 2024 року позивач перебував на лікарняному згідно з лікарняних листків (а.с.54-57) про які було відомо відповідачу.

Правові засади організації та діяльності Національної поліції України, статус поліцейських, а також порядок проходження служби в Національній поліції України визначені Законом №580-VIII.

Відповідно до частини першої статті 59 Закону №580-VIII служба в поліції є державною службою особливого характеру, яка є професійною діяльністю поліцейських з виконання покладених на поліцію повноважень.

Згідно з частиною третьою статті 59 Закону №580-VIII рішення з питань проходження служби оформлюються письмовими наказами по особовому складу на підставі відповідних документів, перелік та форма яких установлюються Міністерством внутрішніх справ України.

Стаття 65 Закону №580-VIII визначає порядок та підстави переміщення поліцейських. Відповідно до частини першої статті 65 Закону №580-VIII переміщення поліцейських здійснюється:

1) на вищу посаду - у порядку просування по службі;

2) на рівнозначні посади: для більш ефективної служби, виходячи з інтересів служби; за ініціативою поліцейського; у зв`язку зі скороченням штатів або проведенням реорганізації; у разі необхідності проведення кадрової заміни в місцевостях з особливими природними, географічними, геологічними, кліматичними, екологічними умовами (далі - місцевості з визначеним строком служби); за станом здоров`я - на підставі рішення медичної комісії; з меншим обсягом роботи з урахуванням професійних і особистих якостей - на підставі висновку атестації; у разі звільнення з посади на підставі рішення місцевої ради про прийняття резолюції недовіри відповідно до статті 87 цього Закону;

3) на посади, нижчі ніж та, на якій перебував поліцейський: у зв`язку зі скороченням штатів або реорганізацією в разі неможливості призначення на рівнозначну посаду; за станом здоров`я - на підставі рішення медичної комісії; через службову невідповідність - на підставі висновку атестації з урахуванням професійних і особистих якостей; за ініціативою поліцейського; як виконання накладеного дисциплінарного стягнення - звільнення з посади відповідно до Дисциплінарного статуту Національної поліції України; у разі звільнення з посади на підставі рішення місцевої ради про прийняття резолюції недовіри, відповідно до статті 87 цього Закону;

4) у зв`язку із зарахуванням на денну форму навчання за державним замовленням, у тому числі до магістратури, ад`юнктури та докторантури закладу вищої освіти із специфічними умовами навчання, який здійснює підготовку поліцейських, а також у разі призначення на посаду після закінчення навчання.

Приписами ч.2 ст.65 Закону №580-VIII встановлено, що посада вважається вищою, якщо за нею штатом (штатним розписом) передбачене вище спеціальне звання поліції, нижчою, якщо передбачене нижче спеціальне звання поліції, та рівнозначною, якщо передбачене таке саме спеціальне звання поліції.

Умовами частини сьомої статті 65 Закону №580-VIII передбачено, що переведення є формою переміщення поліцейських, яке здійснюється у разі, якщо звільнення їх із посад або призначення на інші посади належить до номенклатури призначення різних керівників.

Згідно з частиною восьмою статті 65 Закону №580-VIII переведення поліцейського може здійснюватися за його ініціативою, ініціативою прямих керівників (начальників), керівників інших органів (закладів, установ) поліції, які порушили питання про переміщення. Поліцейські зобов`язані проходити службу там, де це викликано інтересами служби і обумовлено наказами керівника органу (закладу, установи) поліції, до повноважень якого належить право призначення на посаду та звільнення з посади.

Крім того, відповідно до статті 60 Закону №580-VIII відносини, що виникають у зв`язку зі вступом, проходженням та припиненням служби в поліції, регулюються цим Законом та іншими нормативно-правовими актами з питань проходження служби в поліції.

Наведені редакції ч.8 ст.65 та статті 60 Закону №580-VIII набули змін згідно із Законом України «Про внесення змін до законів України «Про Національну поліцію» та «Про Дисциплінарний статут Національної поліції України» (далі Закон №2123- IX) з метою оптимізації діяльності поліції, у тому числі під час дії воєнного стану», який набрав чинності з 01 травня 2022 року.

Аналіз наведених норм Закону №580-VIII свідчить про те, що поліцейський, зважаючи на особливий характер державної служби, зобов`язаний проходити службу там, де це викликано інтересами служби і обумовлено наказами керівника.

Водночас, Закон №580-VIII в редакції, чинній на час виникнення спірних правовідносин містить умову регулювання відносин щодо проходження служби в поліції саме цим Законом.

Отже, зміни в спеціальному законодавстві з питань проходження служби в поліції, що відбулися з 01.05.2022, виключили можливість субсидіарного застосування норм трудового законодавства до регулювання порядку переміщення поліцейських, усунувши таким чином неоднозначне застосування відповідних норм права у подібних правовідносинах, що мало місце в судовій практиці.

Вказаний висновок узгоджується з правовою позицією Верховного Суду, викладеною у постанові від 25 травня 2023 року у справі №620/3663/19.

В усіх інших випадках підставою переміщення визначено певні обставини або рішення певних органів, настання (прийняття) яких не залежать від волі поліцейського, в тому числі переміщення для більш ефективної служби, виходячи з інтересів служби.

Так, як вбачається з матеріалів справи, що 13.06.2024 року на ім`я керівника Головного управління Національної поліції в Закарпатській області з управління превентивної діяльності ГУНП надійшла доповідна записка від 14.06.2024 вих. №968/108/8-2024. В доповідній записці УПД ГУНП зазначено, що наказом Національної поліції України від 07.06.2024 №620 утворено батальйон поліції особливого призначення (стрілецький) ГУНП в Закарпатській області.

Так, згідно наказу Головного управління Національної поліції в Закарпатській області від 13.06.2024 №126о/с «По особовому складу», позивача було звільнено з посади старшого слідчого відділення Мукачівського районного управління поліції ГУНП в Закарпатській області з 17.06.2024 та призначено на посаду старшого інспектора відділення снайперів батальйону поліції особливого призначення (стрілецький) ГУНП в Закарпатській області.

Таким чином, переведення позивача на посаду було зумовлене необхідністю забезпечити ефективне та безперервне надання поліцейських послуг під час дії воєнного стану. Отже, спеціальне законодавство, чинне на момент виникнення спірних правовідносин, не вимагало згоди поліцейського при прийнятті рішення про його переміщення в інтересах служби на рівнозначну посаду у цю або іншу місцевість.

При цьому, наказ №126о/с містить посилання на норми чинного спеціального законодавства, що регулюють спірні правовідносини, а саме пункт 2 частини першої статті 65 та абзац 2 частини восьмої статті 65 Закону №580-VIII, як на підставу для призначення позивача на посаду.

Отже, оскаржуваний наказ №126 о/с про призначення позивача на іншу рівнозначну посаду є правомірним з огляду на фактичну наявність таких підстав та спеціального законодавства, яким передбачено необхідність прийняття таких рішень (переведення до іншого місця проходження служби) з метою оптимізації діяльності поліції, у тому числі під час дії воєнного стану, окрім цього останній за своїх формальних ознак відповідає вимогам Закону №580-VIII, «Порядку підготовки та видання наказів щодо проходження служби в поліції та Переліку документів з питань проходження служби», затверджених наказом Міністерства внутрішніх справ України 23.11.2016 №1235 (зареєстровано в Міністерстві юстиції України 20.12.2016 за №1668/29798). Крім того, призначення позивача на посаду відбулось з урахуванням критерію рівнозначності.

Таким чином ГУНП в Закарпатській області, приймаючи наказ від 13 червня 2024 року № 126 о/с, в цілому діяло в межах повноважень та у спосіб, що визначені чинним законодавством, хоча такий і мав бути реалізований у липні 2024р. після закінчення хвороб позивача.

Що стосується позовних вимог в частині звільнення позивача зі служби суд зазначає наступне.

Так, сутність службової дисципліни в Національній поліції України, повноваження поліцейських та їхніх керівників з її додержання, види заохочень і дисциплінарних стягнень, а також порядок їх застосування та оскарження визначає Дисциплінарний статут. Службова дисципліна - дотримання поліцейським Конституції і законів України, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, актів Президента України і Кабінету Міністрів України, наказів Національної поліції України, нормативно-правових актів Міністерства внутрішніх справ України, Присяги поліцейського, наказів керівників (частина перша статті 1 Дисциплінарного статуту).

Службова дисципліна, крім основних обов`язків поліцейського, визначених статтею 18 Закону України «Про Національну поліцію», зобов`язує поліцейського:

1) бути вірним Присязі поліцейського, мужньо і вправно служити народу України;

2) знати закони, інші нормативно-правові акти, що визначають повноваження поліції, а також свої посадові (функціональні) обов`язки;

4) безумовно виконувати накази керівників, віддані (видані) в межах наданих їм повноважень та відповідно до закону;

5) вживати заходів до негайного усунення причин та умов, що ускладнюють виконання обов`язків поліцейського, та негайно інформувати про це безпосереднього керівника;

6) утримуватися від дій, що перешкоджають іншим поліцейським виконувати їхні обов`язки, а також які підривають авторитет Національної поліції України (частина третя статті 1 Дисциплінарного статуту).

Згідно з статті 12 Дисциплінарного статуту, дисциплінарним проступком визнається протиправна винна дія чи бездіяльність поліцейського, що полягає в порушенні ним службової дисципліни, невиконанні чи неналежному виконанні обов`язків поліцейського або виходить за їх межі, порушенні обмежень та заборон, визначених законодавством для поліцейських, а також у вчиненні дій, що підривають авторитет поліції.

Відповідно до статті 13 Дисциплінарного статуту, дисциплінарне стягнення є засобом підтримання службової дисципліни, що застосовується за вчинення дисциплінарного проступку з метою виховання поліцейського, який його вчинив, для безумовного дотримання службової дисципліни, а також з метою запобігання вчиненню нових дисциплінарних проступків. Дисциплінарне стягнення має індивідуальний характер та не застосовується до поліцейського, вина якого у вчиненні дисциплінарного проступку не встановлена у визначеному порядку або який діяв у стані крайньої необхідності чи необхідної оборони.

До поліцейських можуть застосовуватися такі види дисциплінарних стягнень: 1) зауваження; 2) догана; 3) сувора догана; 4) попередження про неповну службову відповідність; 5) пониження у спеціальному званні на один ступінь; 6) звільнення з посади; 7) звільнення із служби в поліції.

Відповідно до статті 14 Дисциплінарного статуту, службове розслідування - це діяльність із збирання, перевірки та оцінки матеріалів і відомостей про дисциплінарний проступок поліцейського. Службове розслідування проводиться з метою своєчасного, повного та об`єктивного з`ясування всіх обставин вчинення поліцейським дисциплінарного проступку, встановлення причин і умов його вчинення, вини, ступеня тяжкості дисциплінарного проступку, розміру заподіяної шкоди та для підготовки пропозицій щодо усунення причин вчинення дисциплінарних проступків.

Службове розслідування призначається за письмовим наказом керівника, якому надані повноваження із застосування до поліцейського дисциплінарного стягнення.

Підставою для призначення службового розслідування є заяви, скарги та повідомлення громадян, посадових осіб, інших поліцейських, засобів масової інформації (далі - повідомлення), рапорти про вчинення порушення, що має ознаки дисциплінарного проступку, або безпосереднє виявлення ознак такого проступку посадовою особою поліції, за наявності достатніх даних, що вказують на ознаки дисциплінарного проступку.

Службове розслідування проводиться на засадах неупередженості та рівності всіх поліцейських перед законом незалежно від займаної посади, спеціального звання, наявних у них державних нагород та заслуг перед державою.

Службове розслідування проводиться та має бути завершено не пізніше одного місяця з дня його призначення керівником. У разі потреби за вмотивованим письмовим рапортом (доповідною запискою) голови дисциплінарної комісії, утвореної для проведення службового розслідування, його строк може бути продовжений наказом керівника, який призначив службове розслідування, або його прямим керівником, але не більш як на один місяць. При цьому загальний строк проведення службового розслідування не може перевищувати 60 календарних днів (ч.1 та 2 ст.16 Дисциплінарного статуту).

Порядок застосування дисциплінарних стягнень визначено статтею 19 Дисциплінарного статуту.

Відповідно до ч.1 ст.26 Дисциплінарного статуту у період дії воєнного стану службове розслідування проводиться з дотриманням вимог цього Статуту з урахуванням особливостей, визначених цим розділом.

Як уже вказано вище, підставою для проведення службового розслідування відносно позивача була доповідна записка від 14.06.2024 щодо невиконання ОСОБА_1 . Наказу №126о/с та усного наказу, який зобов`язував з`явитися до секторів (відділів) кадрового забезпечення.

Відповідно до ч.1, 2, 4 ст.2 Дисциплінарного статуту, за своїм службовим становищем поліцейські можуть бути керівниками або підлеглими стосовно інших поліцейських. Керівник - це службова особа поліції, наділена правами та обов`язками з організації службової діяльності підлеглих їй поліцейських та інших працівників поліції і контролю за їхньою службовою діяльністю. Під час виконання службових обов`язків поліцейський підпорядковується лише своєму безпосередньому та прямому керівникові.

Відповідно до ч.1 ст.4 Дисциплінарного статуту, наказ є формою реалізації службових повноважень керівника, згідно з якими визначаються мета і предмет завдання, строк його виконання та відповідальна особа.

Наказ має бути чітко сформульований і не може допускати подвійного тлумачення. Наказ, прийнятий на основі Конституції та законів України і спрямований на їх виконання, віддається (видається) керівником під час провадження ним управлінської діяльності з метою виконання покладених на нього завдань та здійснення функцій відповідно до наданих повноважень (частина 2 ст.4 Дисциплінарного статуту).

Відповідно до ч.3 ст.4 Дисциплінарного статуту, наказ може віддаватися усно чи видаватися письмово, у тому числі з використанням технічних засобів зв`язку. Наказ віддається (видається), як правило, у порядку підпорядкованості.

За потреби прямий керівник може віддати (видати) наказ підлеглому, минаючи його безпосереднього керівника, про що він повідомляє безпосередньому керівнику підлеглого або підлеглий сам доповідає про отримання нового наказу своєму безпосередньому керівнику (ч.4 ст.4 Дисциплінарного статуту).

Таким чином, аналіз ст.4 Дисциплінарного статуту доводить, що наказ необов`язково має бути відданий у письмовій формі, також допускається форма його віддання усно та з використанням технічних засобів зв`язку.

Статтею 5 Дисциплінарного статуту передбачено порядок виконання наказу. Так, відповідно до частини першої цієї статті, поліцейський отримує наказ від керівника в порядку підпорядкованості та зобов`язаний неухильно та у визначений строк точно його виконувати. Забороняється обговорення наказу чи його критика.

За відсутності можливості виконати наказ поліцейський зобов`язаний негайно повідомити про це безпосередньому керівнику з обґрунтуванням причин невиконання і повідомленням про вжиття заходів до подолання перешкод у виконанні наказу (ч.2 ст.5 Дисциплінарного статуту).

У висновку службового розслідування від 18.06.2024 зазначено, що дисциплінарною комісією було встановлено відмову позивача від виконання наказів, однак у матеріалах справи відсутні будь-які докази про те, що позивач був ознайомлений із такими наказами.

Відповідач не вжив жодних заходів щодо належного та своєчасного повідомлення позивача як про оскаржувані накази, так і про проведення відносно нього службового розслідування.

До того ж, відповідно до Закону України «Про загальнообов`язкове державне соціальне страхування», постанови Кабінету Міністрів України від 17.04.2019 №328 «Деякі питання організації ведення Електронного реєстру листків непрацездатності та надання інформації з нього», наказу Міністерства охорони здоров`я України від 01.06.2021 №1066 «Деякі питання формування медичних висновків про тимчасову непрацездатність та проведення їхньої перевірки», наказу Міністерства охорони здоров`я України від 13.11.2001 №455 «Про затвердження Інструкції про порядок видачі документів, що засвідчують тимчасову непрацездатність громадян» Е-лікарняний - електронний документ, що засвідчує факт тимчасової непрацездатності особи.

Він є підставою для увільнення від роботи та оплати перших п`яти днів тимчасової непрацездатності за рахунок роботодавця, призначення матеріального забезпечення та надання соціальних послуг відповідно до законодавства про загальнообов`язкове державне соціальне страхування.

Е-лікарняний не потрібно друкувати та надавати роботодавцю у паперовій формі чи надавати будь-які паперові підтвердження тимчасової непрацездатності.

При цьому, у хворого виникає обов`язок повідомити про відкриття Е-лікарняного свого роботодавця будь-яким зручним способом, наприклад, телефоном.

Відповідачу було відомо про факт початку хвороби у червні 2024р. та оформлення лікарняних листків, що відображено в т.ч. і у відзиві до справи.

Крім того позивач вказав, що в подальшому не мав змоги повідомив про тривалість перебування на листку непрацездатності свого безпосереднього керівника, оскільки в червні 2024 року телефон позивача було здано для ремонту на декілька днів, що підтверджується Актом прийому -передач виконаних робіт від 02.07.2024 року ФОП ОСОБА_2 .

У свою чергу, роботодавець мав реальну змогу перевірити необхідну інформацію про Е-лікарняний в Електронному кабінеті страхувальника на Порталі Пенсійного фонду України. Вказана процедура перевірки є цілком прозорою та не потребує спеціальних знань. Крім того враховуючи зміни до наказу в частині зміни дати звільнення, роботодавець все таки провів таку перевірку Е лікарняного.

Відтак, відсутні підстав для притягнення ОСОБА_1 до дисциплінарної відповідальності та застосування до позивача дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення за фактом відмови останнього виконувати накази керівників з приводу несення служби, оскільки, поліцейський ОСОБА_1 не був ознайомлений із такими наказами у зв`язку з перебуванням на лікуванні.

Таким чином, оскільки висновки службового розслідування, враховуючи вищевказане, не відповідають фактичним обставинам та матеріалам справи і службового розслідування, відповідно пункт 7 Наказу №1514 та Наказу №131о/с є протиправними та підлягають скасуванню, що має наслідком поновлення позивача на службі в ГУНП в Закарпатській області.

Відповідно до ч.1 ст.235 КЗпП України, у разі звільнення без законної підстави або незаконного переведення на іншу роботу, у тому числі у зв`язку з повідомленням про порушення вимог Закону України Про запобігання корупції іншою особою, працівник повинен бути поновлений на попередній роботі органом, який розглядає трудовий спір.

Згідно ч.2 ст.235 КЗпП України при винесенні рішення про поновлення на роботі орган, який розглядає трудовий спір, одночасно приймає рішення про виплату працівникові середнього заробітку за час вимушеного прогулу або різниці в заробітку за час виконання нижчеоплачуваної роботи, але не більш як за один рік. Якщо заява про поновлення на роботі розглядається більше одного року не з вини працівника, орган, який розглядає трудовий спір, виносить рішення про виплату середнього заробітку за весь час вимушеного прогулу.

Відповідно до ст.91 Закону №580, особливий характер служби в поліції містить такі спеціальні умови для певних категорій поліцейських: 1) службу у святкові та вихідні дні; 2) службу позмінно; 3) службу з нерівномірним графіком; 4) службу в нічний час. Тобто згідно з чинним законодавством робочий час поліцейських є ненормованим.

Умови обчислення середньої заробітної плати визначаються постановою Кабінету Міністрів України від 8 лютого 1995 року №100 Про затвердження Порядку обчислення середньої заробітної плати (далі - Порядок). Так, відповідно до пп. з п. 1 даного Порядку він також застосовується при обчисленні середнього заробітку за час вимушеного прогулу.

Пунктом 2 Порядку передбачено, що у всіх інших випадках (крім випадків обчислення середньої заробітної плати для оплати часу відпусток або для виплати компенсації за невикористані відпустки) середня заробітна плата обчислюється виходячи з виплат за останні два календарні місяці роботи, що передують місяцю, в якому відбувається подія, з якою пов`язана відповідна виплата.

Пунктом 3 Порядку встановлено, що при обчисленні середньої заробітної плати враховуються всі суми нарахованої заробітної плати згідно із законодавством та умовами трудового договору, крім визначених у пункті 4 цього Порядку. Суми нарахованої заробітної плати, крім премій (в тому числі за місяць) та інших заохочувальних виплат за підсумками роботи за певний період, враховуються у тому місяці, за який вони нараховані, та у розмірах, в яких вони нараховані, без виключення сум відрахування на податки, стягнення аліментів тощо, за винятком відрахувань із заробітної плати осіб, засуджених за вироком суду до виправних робіт. Премії (в тому числі за місяць) та інші заохочувальні виплати за підсумками роботи за певний період під час обчислення середньої заробітної плати враховуються в заробіток періоду, який відповідає кількості місяців, за які вони нараховані, починаючи з місяця, в якому вони нараховані. Для цього до заробітку відповідних місяців розрахункового періоду додається частина, яка визначається діленням суми премії або іншої заохочувальної виплати за підсумками роботи за певний період на кількість відпрацьованих робочих днів періоду, за який вони нараховані, та множенням на кількість відпрацьованих робочих днів відповідного місяця, що припадає на розрахунковий період.

Відповідно до п.5 Порядку, нарахування виплат у всіх випадках збереження середньої заробітної плати провадиться виходячи з розміру середньоденної (годинної) заробітної плати.

За правилами п.8 Порядку нарахування виплат, що обчислюються із середньої заробітної плати за останні два місяці роботи, провадяться шляхом множення середньоденного (годинного) заробітку на число робочих днів/годин, а у випадках, передбачених чинним законодавством, календарних днів, які мають бути оплачені за середнім заробітком. Середньоденна (годинна) заробітна плата визначається діленням заробітної плати за фактично відпрацьовані протягом двох місяців робочі (календарні) дні на число відпрацьованих робочих днів (годин), а у випадках, передбачених чинним законодавством, - на число календарних днів за цей період.

Середньомісячне число робочих днів розраховується діленням на 2 сумарного числа робочих днів за останні два календарні місяці згідно з графіком роботи підприємства, установи, організації, встановленим з дотриманням вимог законодавства.

Відповідно до довідки ГУНП в Закарпатській області про середню заробітну плату №900/106/11-2024 від 11.11.2024 року, середньоденна заробітна плата становить 865,86 грн. (26409 + 26409 / 61), а середньомісячна заробітна плата 26409 грн. (732,29 * 61/2).

Відтак, загальна сума заробітної плати за час вимушеного прогулу за період з 03.07.2024 по 14.10.2025 (469 дні), що підлягає виплаті на користь позивача, становить 406 088,34 грн. При цьому, з вказаної суми слід відрахувати податки, збори та інші обов`язкові платежі, які повинні утримуватися із сум доходу поліцейського.

Відповідно до п. п.2, 3 ч.1 ст.256 КАС України негайно виконуються рішення суду, зокрема, щодо присудження виплати заробітної плати, іншого грошового утримання у відносинах публічної служби - у межах суми стягнення за один місяць; поновлення на посаді у відносинах публічної служби. У зв`язку з чим рішення в частині поновлення позивача на займаній на час звільнення посаді та присудження виплати заробітної плати за один місяць у розмірі 26409 грн. підлягає до негайного виконання.

Відповідно до вимог ч.2 ст.77 КАС України в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача, якщо він заперечує проти адміністративного позову.

Відповідно до ч.2 ст.2 КАС України у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: 1) на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; 2) з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; 3) обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); 4) безсторонньо (неупереджено); 5) добросовісно; 6) розсудливо; 7) з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; 8) пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); 9) з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; 10) своєчасно, тобто протягом розумного строку.

З огляду на вищевказане, враховуючи обставини встановлені судом, суд приходить до висновку, що позовні вимоги необхідно задовольнити частково.

На підставі наведеного та керуючись ст. 242-246, 250, 255, 295 КАС України, суд -

В И Р І Ш И В:

Адміністративний позов ОСОБА_1 до Головного управління Національної поліції у Закарпатській області про визнання протиправними та скасування наказів, поновлення на посаді та стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу - задовольнити частково.

Визнати протиправним та скасувати п.7 наказу Головного управління Національної поліції в Закарпатській області №1514 від 18 червня 2024 року "Про притягнення до дисциплінарної відповідальності окремих поліцейських ГУНП в Закарпатській області", щодо притягнення до дисциплінарної відповідальності ОСОБА_1 .

Визнати протиправним та скасувати наказ Головного управління Національної поліції у Закарпатській області №131 о/с від 19 червня 2024 року "Про особовому складу", про звільнення капітана поліції ОСОБА_1 старшого інспектора відділення снайперів батальйону поліції особливого призначення (стрілецький) Головного управління Національної поліції у Закарпатській області.

Визнати протиправним та скасувати наказ Головного управління Національної поліції у Закарпатській області №163 о/с від 09 серпня 2024 року "Про особовому складу" про часткову зміну пунктів наказу Головного управління Національної поліції у Закарпатській області від 19.06.2024 року №131 о/с .

Поновити капітана поліції ОСОБА_1 на службі в Головному управління Національної поліції в Закарпатській області на посаді старшого інспектора відділення снайперів батальйону поліції особливого призначення (стрілецький) Головного управління Національної поліції у Закарпатській області з 03 липня 2024 року.

Стягнути з Головного управління Національної поліції у Закарпатській області (код ЄДРПОУ - 40108913) на користь ОСОБА_1 (РНОКПП - НОМЕР_1 ) середньомісячний заробіток за час вимушеного прогулу за період з 03 липня 2024 року по 14 жовтня 2025 року у розмірі 406 088,34 грн. (чотириста шість тисяч вісімдесят вісім гривень тридцять чотири копійки)

Рішення в частині поновлення капітана поліції ОСОБА_1 на службі в Головному управління Національної поліції в Закарпатській області на посаді старшого інспектора відділення снайперів батальйону поліції особливого призначення (стрілецький) Головного управління Національної поліції у Закарпатській області та стягнення на користь ОСОБА_1 заробітної плати за один місяць у розмірі 26409 грн. (двадцять шість тисяч чотириста дев`ять гривень) підлягає до негайного виконання.

У задоволенні решти позовних вимог - відмовити.

Рішення суду набирає законної сили в порядку передбаченому ст.255 КАС України.

Апеляційна скарга на рішення суду подається до Восьмого апеляційного адміністративного суду, протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, або у разі розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Суддя П.П.Микуляк