Справа № 640/12122/21
Суддя: Бєлова Людмила Василівна
Дата ухвалення: 2025-11-06 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ШОСТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

06 листопада 2025 року м. Київ

Шостий апеляційний адміністративний суд у складі колегії суддів:

головуючого: Бєлової Л.В.

суддів: Аліменка В.О., Карпушової О.В.,

розглянувши у порядку письмового провадження у місті Києві апеляційну скаргу Акціонерного товариства «Національна атомна енергогенеруюча компанія «Енергоатом» на рішення Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 09 червня 2025 року (справу розглянуто в порядку письмового провадження) у справі за адміністративним позовом Акціонерного товариства «Національна атомна енергогенеруюча компанія «Енергоатом» до Державної аудиторської служби України, третя особа: Державне спеціалізоване підприємство «Північна Пуща» про визнання протиправним та скасування висновку,

В С Т А Н О В И В:

У квітні 2021 року позивач, Акціонерне товариство «Національна атомна енергогенеруюча компанія «Енергоатом», звернувся до суду першої інстанції з адміністративним позовом, у якому просив:

- визнати протиправним та скасувати висновок Державної аудиторської служби України від 14.04.021 про результати моніторингу процедури закупівлі UA-2021-02-24-012548-b.

Рішенням Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 09 червня 2025 року у задоволенні позовних вимог відмовлено.

Не погоджуючись з таким рішенням суду першої інстанції, позивачем подано апеляційну скаргу, у якій просить рішення суду першої інстанції скасувати та прийняти нову постанову, якою позовні вимоги задовольнити повністю. Апелянт мотивує свої вимоги тим, що судом першої інстанції порушено норми процесуального права, а саме не доведено обставин, які суд визнав встановленими, порушено оцінку доказів.

Апелянт вказує щодо неможливості заповнення графи «місце виконання робіт», при цьому, зазначає, що з огляду на неможливість вказання конкретної адреси, ним було обрано тип адреси «відповідно до документації». Щодо обрання переговорної процедури апелянт вказав, що суд першої інстанції, зазначаючи про наявність у інших суб`єктів господарювання необхідних дозволів, відтворив частину оскаржуваного висновку, однак, будь-які докази на підтвердження останнього відсутні.

Ухвалою Шостого апеляційного адміністративного суду від 02 липня 2025 року відкрито апеляційне провадження за апеляційною скаргою Акціонерного товариства «Національна атомна енергогенеруюча компанія «Енергоатом» на рішення Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 09 червня 2025 року у справі за адміністративним позовом Акціонерного товариства «Національна атомна енергогенеруюча компанія «Енергоатом» до Державної аудиторської служби України, третя особа: Державне спеціалізоване підприємство «Північна Пуща» про визнання протиправним та скасування висновку.

28 липня 2025 року до Шостого апеляційного адміністративного суду надійшло клопотання Державної аудиторської служби України, в якому відповідач просить повернути апеляційну скаргу, оскільки остання хоч і подана через Електронний суд, однак, не сформована засобами останнього, відтак, не є належно поданою.

Також 28 липня 2025 року до Шостого апеляційного адміністративного суду надійшов відзив Державної аудиторської служби України, в якому відповідач повністю підтримує рішення суду першої інстанції. Зазначав, що неможливість технічної реалізації зазначення певної інформації не може вважатись безумовною підставою для визнання спірного висновку протиправним.

Крім того, вказує, що суб`єкти господарювання можуть в подальшому отримати необхідні дозволи для виконання робіт, тому не погоджується з доводами про відсутність конкуренції з технічних причин.

Після надходження матеріалів справи до суду, ухвалою Шостого апеляційного адміністративного суду від 02 жовтня 2025 року справу призначено до розгляду в порядку письмового провадження.

Відповідно до статті 311 КАС України справа розглядається в порядку письмового провадження.

Заслухавши доповідь судді-доповідача, перевіривши матеріали справи, доводи апеляційної скарги та відзиву, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга підлягає задоволенню з наступних підстав.

Як встановлено судом першої інстанції та вбачається з матеріалів справи, згідно відповіді № 1094197 від 05.02.2025 року з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань, Державне підприємство «Національна атомна енергогенеруюча компанія «Енергоатом» (, 01032, Україна, місто Київ, вулиця Назарівська, будинок, 3) перетворено в АКЦІОНЕРНЕ ТОВАРИСТВО «НАЦІОНАЛЬНА АТОМНА ЕНЕРГОГЕНЕРУЮЧА КОМПАНІЯ «ЕНЕРГОАТОМ» (, 01032, Україна, місто Київ, вулиця Назарівська, будинок, 3), про що внесено запис №000105879 від 11.01.2024 та відповідно внесено запис про відповідну реєстрацію юридичної особи №0001058.

Згідно Повідомлення про намір укласти договір (під час застосування переговорної процедури) UA-2021-02-24-012548-b:

замовник ДП «Національна атомна енергогенеруюча компанія «Енергоатом»;

вид предмета закупівлі "роботи";

назва предмета закупівлі "ДСТУ Б.Д.1.1-1:2013 Робота з підготовки інфраструктури для забезпечення введення в експлуатацію ЦСВЯП. Вирубка зелених насаджень для виконання реконструкції залізничної дільниці від ст.Вільча до ст.Янів у зоні відчуження Іванківського району Київської області;

умови оплати договору (порядок здійснення розрахунків): замовник здійснює авансований платіж у розмірі 11405357,00 грн. у т.ч. ПДВ. Розрахунки за виконані роботи проводяться згідно підписаних замовником актів здачі-приймання виконаних робіт (форма КБ-2в, КБ-3) та наданого виконавцем рахунку-фактури у термін 20 календарних днів, після підписання замовником відповідних актів з урахуванням авансованого платежу;

джерело фінансування закупівлі: власний бюджет (кошти від господарської діяльності підприємства) 50733924 грн.;

інформація про учасника: Державне спеціалізоване підприємство "Північна Пуща" () 07270, Україна, Київська область, Чорнобиль, Леніна 148, узгоджена ціна 50733924 грн.

умова застосування переговорної процедури закупівлі відповідно до частини другої статті 40 Закону України "Про публічні закупівлі": відсутність конкуренції з технічних причин.

Наказом Державної аудиторської служби України від 26.03.2021 №87 Про початок моніторингу процедур закупівель, відповідно до частини 2 статті 8 Закону України "Про публічні закупівлі", пункту 9 Положення про Державну аудиторську службу України, затвердженого постановою КМУ від 03.02.2016 №43 наказано розпочати моніторинг процедур закупівель відповідно до переліку, що додається. Департаменту фінансового контролю у сфері закупівель забезпечити проведення моніторингу процедур закупівель у пункті 1 цього наказу. Додаток до наказу Державної аудиторської служби України "Про початок моніторингу процедур закупівель" Витяг з переліку процедур закупівель № з/п Оголошення про проведення процедури закупівлі та/або повідомлення про намір укласти договір на вебпорталі Уповноваженого органу Опис підстав для здійснення моніторингу закупівлі унікальний номер дата оприлюднення на вебпорталі Уповноваженого органу 11-02-24-012548-b 24.02.2021 виявлені органом державного фінансового контролю ознаки порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель в інформації, оприлюдненій в електронній системі закупівель.

14.04.2021 року затверджено Висновок №319 про результати моніторингу процедури закупівлі UA-2021-02-24-012548-b, згідно якого:

за результатами повноти відображення інформації в повідомленні про намір укласти договір про закупівлю у разі застосування переговорної процедури закупівлі установлено порушення вимог пункту 3 частини 6 статі 40 Закону;

за результатами питання наявності підстав щодо застосування переговорної процедури закупівлі установлено порушення вимог абзацу 4 пункту 2 частини 2 статті 40 Закону;

за результатами аналізу питань дотримання замовником законодавства у сфері публічних закупівель щодо визначення предмета закупівлі, відображення закупівлі у річному плані, оприлюднення інформації про закупівлю, своєчасності укладання та оприлюднення договору, внесення змін до договору та своєчасності оприлюднення повідомлення про внесення змін до договору про закупівлю, своєчасності надання інформації та документів у випадках, передбачених законом - порушень не встановлено.

В графі 3 Зобов`язання щодо усунення порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель зазначено про зобов`язання здійснити заходи щодо усунення виявлених порушень у встановленому законом порядку, зокрема розірвати договір з дотриманням положень Господарського кодексу України та Цивільного кодексу України та протягом п`яти робочих днів з дня оприлюднення висновку оприлюднити через електронну систему закупівель інформацію та/або документи, що свідчать про усунення порушення законодавства у сфері публічних закупівель, викладеного у висновку, або аргументовані заперечення до висновку, або інформацію про причини неможливості усунення виявленого порушення.

Вважаючи висновок про результати моніторингу процедури закупівлі протиправним, позивач звернувся до суду з відповідним адміністративним позовом.

Суд першої інстанції у задоволенні адміністративного позову відмовив та зазначив, що в повідомленні про намір укласти договір (під час застосування переговорної процедури) від 24.02.2021, відсутня інформація про місце виконання робіт, що свідчить про недотримання вимог п. 3 ч. 6 ст. 40 Закону № 922, зазначене позивачем не спростовано, при цьому, саме Законом встановлено вимогу для замовника щодо обов`язкового зазначення в повідомленні про намір укласти договір про закупівлю інформацію про кількість, місце та строк поставки товарів, виконання робіт чи надання послуг. Відтак, суд погодився із висновком відповідача про порушення позивачем пункту 3 частини 6 статті 40 Закону.

Щодо встановленого відповідачем порушення вимог абзацу четвертого пункту 2 частини другої статті 40 Закону № 922, суд зазначив, відповідно до списку суб`єктів діяльності станом на 05.04.2021 спеціальний дозвіл на провадження діяльності у зоні відчуження за КВЕД 009:2010 42.99 Будівництво інших споруд, н.в.і.у та КВЕД 009:2010 43.99 Інші спеціалізовані будівельні роботи, н.в.і.у. мають інші юридичні особи, відповідно наявність підстав для застосування переговорної процедури закупівлі, через відсутність конкуренції з технічних причин, не підтверджена.

Надаючи правову оцінку встановленим обставинам справи та висновкам суду першої інстанції, колегія суддів не погоджується з таким висновком суду першої інстанції з огляду на наступне.

Відповідно до частини першої статті 308 Кодексу адміністративного судочинства України, суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними у ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги.

Правові та економічні засади здійснення закупівель товарів, робіт і послуг для забезпечення потреб держави та територіальної громади на момент виникнення спірних правовідносин регулюються Законом України від 25 грудня 2015 року № 922-VIII «Про публічні закупівлі».

Публічна закупівля - це придбання замовником товарів, робіт і послуг у порядку, встановленому Законом України «Про публічні закупівлі» (пункт 25 частини першої статті 1 Закону України «Про публічні закупівлі».

Відповідно до пунктів 11, 22 частини першої статті 1 Закону України «Про публічні закупівлі» замовники - це суб`єкти, визначені згідно зі статтею 2 цього Закону, які здійснюють закупівлі товарів, робіт і послуг відповідно до цього Закону.

Предмет закупівлі - це товари, роботи чи послуги, що закуповуються замовником у межах єдиної процедури закупівлі або в межах проведення спрощеної закупівлі, щодо яких учасникам дозволяється подавати тендерні пропозиції/пропозиції або пропозиції на переговорах (у разі застосування переговорної процедури закупівлі). Предмет закупівлі визначається замовником у порядку, встановленому Уповноваженим органом, із застосуванням Єдиного закупівельного словника, затвердженого у встановленому законодавством порядку.

Контроль за дотриманням законодавства у сфері закупівель здійснюється шляхом проведення моніторингу закупівлі у порядку, встановленому Законом України «Про публічні закупівлі», проведення перевірки закупівель, а також під час державного фінансового аудиту та інспектування (стаття 5 Закону України від 26 січня 1993 року № 2939-XII «Про основні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні»).

Згідно із статтею 8 Закону України «Про публічні закупівлі» моніторинг процедури закупівлі здійснюють центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері державного фінансового контролю, та його міжрегіональні територіальні органи (далі - органи державного фінансового контролю). У свою чергу, моніторинг процедури закупівлі - це аналіз дотримання замовником законодавства у сфері публічних закупівель під час проведення процедури закупівлі, укладення договору про закупівлю та протягом його дії з метою запобігання порушенням законодавства у сфері публічних закупівель (пункт 14 частини першої статті 1 Закону України «Про публічні закупівлі»).

Закупівлі можуть здійснюватися шляхом застосування відкритих торгів, торгів із обмеженою участю, конкурентного діалогу та, як виняток, та відповідно до умов, визначених у частині другій статті 40 Закону України «Про публічні закупівлі», шляхом переговорної процедури (стаття 13 Закону України «Про публічні закупівлі»).

У свою чергу, переговорна процедура закупівлі використовується замовником як виняток і відповідно до якої замовник укладає договір про закупівлю після проведення переговорів щодо ціни та інших умов договору про закупівлю з одним або кількома учасниками процедури закупівлі (частина перша статті 40 Закону України «Про публічні закупівлі»).

Отже, переговорну процедуру можливо застосовувати виключно у випадках, визначених статтею 40 Закону України «Про публічні закупівлі».

З матеріалів справи вбачається, що згідно Повідомлення про намір укласти договір (під час застосування переговорної процедури) UA-2021-02-24-012548-b:

замовник ДП «Національна атомна енергогенеруюча компанія «Енергоатом»;

вид предмета закупівлі "роботи";

назва предмета закупівлі "ДСТУ Б.Д.1.1-1:2013 Робота з підготовки інфраструктури для забезпечення введення в експлуатацію ЦСВЯП. Вирубка зелених насаджень для виконання реконструкції залізничної дільниці від ст.Вільча до ст.Янів у зоні відчуження Іванківського району Київської області;

умови оплати договору (порядок здійснення розрахунків): замовник здійснює авансований платіж у розмірі 11405357,00 грн. у т.ч. ПДВ. Розрахунки за виконані роботи проводяться згідно підписаних замовником актів здачі-приймання виконаних робіт (форма КБ-2в, КБ-3) та наданого виконавцем рахунку-фактури у термін 20 календарних днів, після підписання замовником відповідних актів з урахуванням авансованого платежу;

джерело фінансування закупівлі: власний бюджет (кошти від господарської діяльності підприємства) 50733924 грн.;

інформація про учасника: Державне спеціалізоване підприємство "Північна Пуща" () 07270, Україна, Київська область, Чорнобиль, Леніна 148, узгоджена ціна 50733924 грн.

умова застосування переговорної процедури закупівлі відповідно до частини другої статті 40 Закону України "Про публічні закупівлі": відсутність конкуренції з технічних причин.

Отже, Замовником була застосована переговорна процедура до спірної закупівлі на підставі пункту 2 частини другої статті 40 Закону України «Про публічні закупівлі» - відсутність конкуренції з технічних причин. На думку Замовника Державне спеціалізоване підприємство "Північна Пуща" є єдиним можливим суб`єктом виконання робіт.

В свою чергу, згідно з оскаржуваним висновком Державної аудиторської служби України від 14.04.021 про результати моніторингу процедури закупівлі UA-2021-02-24-012548-b, на думку відповідача, позивачем допущено порушення вимог абзацу четвертого пункту 2 частини другої статті 40 Закону № 922.

Так, як вбачається з матеріалів справи, позивач за результатами переговорної процедури закупівлі UA-2021-02-24-012548-b уклав з ДСП «Північна Пуща» договір про закупівлю від 10.03.2021 № 30-146-04-21-00174.

Держаудитслужба під час моніторингу зазначеної закупівлі також аналізувала зазначений Договір та додаткову угоду, яка укладена 26.03.2021 №1, та керуючись положеннями частини п`ятої статті 8 Закону № 922 через електронну систему закупівель 01.04.2021 звернулася до позивача із запитом щодо обґрунтування причин обрання замовником переговорної процедури закупівлі відповідно до абзацу 4 п. 2 ч. 2 ст. 40 Закону № 922 та на підставі яких документів здійснено обґрунтування розміру витрат, технічних та якісних характеристик предмета закупівлі та визначено його очікувану вартість.

На вказаний запит 05.04.2021 через електронну систему закупівель Держаудитслужба отримала пояснення позивача, що полягали в тому, що згідно з розпорядженням Кабінету Міністрів України від 03.02.2021 № 91-р «Про передачу державного майна» відбулася передача майна від АТ «Українська залізниця» до ДП «НАЕК «Енергоатом» (наразі АТ «НАЕК «Енергоатом»).

Беручи до уваги нормативно визначені особливості та вимоги до здійснення діяльності у зоні відчуження, ВП «Атомпроектінжиніринг» ДП «НАЕК «Енергоатом» (наразі АТ «НАЕК «Енергоатом») листом від 15.01.2021 № 04-46/102 звернувся до Державного агентства України з управління зоною відчуження (далі ДАЗВ) із запитом щодо переліку підприємств, які можуть виконувати роботи із вирубки насаджень в зоні відчуження.

Відповідно до листа ДАЗВ від 18.01.2021 № 01-149/3.1-21 спеціальний дозвіл на ведення діяльності з лісівництва та іншої діяльності у лісовому господарстві, лісозаготівлі, надання допоміжних послуг у лісовому господарстві на території зони відчуження має ДСП «Північна Пуща». А тому через відсутність конкуренції з технічних причин Позивачем прийнято рішення про намір укласти договір про закупівлю з ДСП «Північна Пуща».

Колегія суддів звертає увагу, що предметом спірної закупівлі були роботи - «ДСТУ Б.Д.1.1.-1:2013 Роботи з підготовки інфраструктури для забезпечення введення в експлуатацію централізованого сховища відпрацьованого ядерного палива. Вирубка зелених насаджень для виконання реконструкції залізничної дільниці від ст. Вільча до ст. Янів у зоні відчуження Іванківського району Київської області» (ДК 021:20-8 Підготовка будівельного майданчика).

Відповідно до ст. 12 Закону України «Про правовий режим території, що зазнала радіоактивного забруднення внаслідок Чорнобильської катастрофи» землі зони відчуження та зони безумовного (обов`язкового) відселення відмежовуються від суміжних територій і переводяться до категорії радіаційно небезпечних земель. Господарський обіг таких земель може здійснюватися лише з урахуванням особливостей режиму їх використання, визначених цим Законом.

У зонах відчуження та безумовного (обов`язкового) відселення забороняється, зокрема ведення сільськогосподарської, лісогосподарської, виробничої та іншої діяльності, а також будівництво без спеціального дозволу центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері управління зоною відчуження та зоною безумовного (обов`язкового) відселення (у тому числі будівництво ядерних установок і об`єктів, призначених для поводження з радіоактивними відходами, які мають загальнодержавне значення).

Порядок застосування положень цієї статті визначається Кабінетом Міністрів України.

Види діяльності в межах територій та об`єктів природно-заповідного фонду, утворених у зоні відчуження, зоні безумовного (обов`язкового) відселення, визначені в положеннях про такі території та об`єкти природно-заповідного фонду, здійснюються з дозволу центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері управління зоною відчуження та зоною безумовного (обов`язкового) відселення.

Пунктами 1-6 Порядку видачі спеціальних дозволів на провадження окремих видів діяльності на території зони відчуження і зони безумовного (обов`язкового) відселення, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України № 1869 від 20.12.2000 р., передбачено, що цей Порядок визначає механізм видачі, переоформлення, зупинення, анулювання та поновлення дії спеціальних дозволів на провадження окремих видів діяльності (далі - спеціальні дозволи) на території зони відчуження і зони безумовного (обов`язкового) відселення, віднесеної до сфери управління ДАЗВ.

Спеціальні дозволи юридичним та фізичним особам (далі - суб`єкти діяльності) видає ДАЗВ. Для отримання спеціального дозволу на провадження окремого виду діяльності суб`єкт діяльності подає до ДАЗВ заяву за формою згідно з додатком 1.

У заяві зазначаються: відомості про заявника: для громадянина - прізвище, ім`я, по батькові та паспортні дані (серія, номер, ким і коли виданий), місце проживання; для юридичних осіб - найменування, місцезнаходження; вид діяльності, на який заявник має намір отримати спеціальний дозвіл; термін дії спеціального дозволу.

Суб`єкти підприємницької діяльності до заяви додають такі документи: громадяни - суб`єкти підприємницької діяльності - копію свідоцтва про державну реєстрацію суб`єкта підприємницької діяльності; юридичні особи - копії свідоцтва про державну реєстрацію суб`єкта підприємницької діяльності та установчих документів.

ДАЗВ приймає рішення про видачу спеціального дозволу або про відмову в його видачі протягом не більш як 30 днів з дня отримання заяви та відповідних документів. У разі потреби проводиться перевірка відомостей, які містяться у цих документах, та спроможності виконання заявником умов і правил провадження певного виду діяльності на території зони відчуження і зони безумовного (обов`язкового) відселення.

Пунктами 1-6 Інструкції щодо умов і вимог провадження окремих видів діяльності на території зони відчуження і зони безумовного (обов`язкового) відселення та контролю за їх дотриманням, затвердженої наказом Державного агентства України з управління зоною відчуження № 112 від 15.08.2017 р., передбачено, що Інструкція щодо умов і вимог провадження окремих видів діяльності на території зони відчуження і зони безумовного (обов`язкового) відселення та контролю за їх дотриманням (далі - Інструкція) розроблена з метою дотримання режиму радіаційної безпеки, на виконання положень статті 12 Закону України «Про правовий режим території, що зазнала радіоактивного забруднення внаслідок Чорнобильської катастрофи» та пункту 8 Порядку видачі спеціальних дозволів на провадження окремих видів діяльності на території зони відчуження і зони безумовного (обов`язкового) відселення, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 20.12.2000 N 1869 (далі - Порядок), і визначає умови і вимоги провадження окремих видів діяльності на території зони відчуження і зони безумовного (обов`язкового) відселення та контролю за їх дотриманням.

ДАЗВ здійснює видачу, переоформлення, зупинення, анулювання та поновлення дії спеціальних дозволів на провадження окремих видів діяльності (далі - спеціальні дозволи) на території зони відчуження і зони безумовного (обов`язкового) відселення, віднесеної до сфери управління ДАЗВ, відповідно до Порядку.

Юридичні та фізичні особи, які мають намір провадити окремі види діяльності на території зони відчуження і зони безумовного (обов`язкового) відселення (далі - суб`єкти діяльності), для підтвердження спроможності виконання умов і вимог провадження заявленого виду діяльності, подають до ДАЗВ заяву за встановленим зразком, згідно з додатком 1 до Порядку, з відповідними документами.

Спроможність виконання суб`єктами діяльності умов і вимог провадження заявленого виду діяльності встановлюється Комісією з питань провадження окремих видів діяльності на території зони відчуження і зони безумовного (обов`язкового) відселення та контролю за їх дотриманням (далі - Комісія).

Рішення про видачу, переоформлення, зупинення, анулювання та поновлення дії спеціальних дозволів приймається Комісією.

Як вже зазначалось вище, у січні 2021 р. позивач звернувся безпосередньо до Державного агентства України з управління зоною відчуження із листом № 04-46/102 від 15.01.2021 р., у якому просив надати відомості щодо переліку підприємств, які можуть виконувати роботи із вирубки насаджень у зоні відчуження.

У відповідь вказаний лист Державне агентство України з управління зоною відчуження звернулось до ДП «Національна атомна енергогенеруюча компанія «Енергоатом» із листом № 01-149/3.1-21 від 18.01.2021 р., у якому повідомило, що спеціальний дозвіл на ведення діяльності з лісівництва та іншої діяльності у лісовому господарстві, лісозаготівлі, надання допоміжних послуг у лісовому господарстві на території зони відчуження має Державне спеціалізоване підприємство «Північна Пуща».

Так, 29.10.2019 Державним агентством України з управління зоною відчуження було видано Державному спеціалізованому підприємству «Північна Пуща» спеціальний дозвіл № 001450 на право провадження діяльності відповідно до статуту Державного спеціалізованого підприємства «Північна Пуща» на території зони відчуження та зони безумовного (обов`язкового) відселення із терміном дії до 25.10.2022.

При цьому, апеляційний суд наголошує, що Держаудитслужбою, з висновком якої погодився суд першої інстанції, зазначаючи про наявність дозволів в інших суб`єктів, не надано жодних доказів, що б підтверджували наявність спеціального дозволу на виконання спірних робіт на території зони відчуження та зони безумовного (обов`язкового) відселення у будь-яких інших суб`єктів господарювання.

В той же час, як вже зазначалось вище, обрання позивачем відповідної процедури обґрунтовано інформацією безпосередньо Державного агентства України з управління зоною відчуження № 01-149/3.1-21 від 18.01.2021 р., тобто, вибір процедури закупівлі документально підтверджується вказаним листом уповноваженого органу.

Відповідач у відзиві на апеляційну скаргу вказує, що роботи могли бути виконані будь-якими іншими суб`єктами господарювання у разі отримання ними після оголошення відкритих торгів щодо спірної закупівлі відповідного спеціального дозволу у відповідності до Порядку видачі спеціальних дозволів на провадження окремих видів діяльності на території зони відчуження і зони безумовного (обов`язкового) відселення, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України № 1869 від 20.12.2000.

Однак, апеляційний суд вважає такі твердження необґрунтованими, оскільки станом на момент проведення спірної закупівлі зазначені роботи могли бути виконані лише певним суб`єктом господарювання - Державним спеціалізованим підприємством «Північна пуща» у відповідності до наявного спеціального дозволу на виконання таких робіт та оскільки станом на момент проведення спірної закупівлі відсутні були будь-які інші суб`єкти господарювання із спеціальним дозволом на відповідні види роботи на території зони відчуження та зони безумовного (обов`язкового) відселення, а також враховуючи обмежені строки і відсутність достатнього (розумного) часу для отримання такого дозволу і виконання самих робіт.

Щодо тверджень про те, що вказані роботи могли бути виконані на території зони відчуження і зони безумовного (обов`язкового) відселення іншими суб`єктами господарювання у зв`язку із наявністю у них спеціальних дозволів на виконання робіт на території зони відчуження та зони безумовного (обов`язкового) відселення, одержаних у встановленому порядку, то як правильно звернув увагу апелянт, спеціальні дозволи були видані зазначеним підприємствам на виконання зовсім інших робіт на території зони відчуження та зони безумовного (обов`язкового) відселення, відмінних від тих, щодо яких проводилась спірна закупівля.

Відтак, апеляційний суд дійшов висновку про правомірність застосування переговорної процедури закупівлі, оскільки зазначені роботи могли бути виконані лише певним суб`єктом господарювання - Державним спеціалізованим підприємством «Північна пуща» та за відсутності конкуренції з технічних причин - відсутності інших суб`єктів господарювання із спеціальним дозволом на відповідні види роботи на території зони відчуження та зони безумовного (обов`язкового) відселення.

Щодо другого встановленого відповідачем порушення, останнім зазначено, що в повідомленні про намір укласти договір (під час застосування переговорної процедури) від 24.02.2021 відсутня інформація про місце виконання робіт, що свідчить про недотримання вимог п. 3 ч. 6 ст. 40 Закону № 922.

Так, відповідно до ч. 6 ст. 40 Закону № 922 повідомлення про намір укласти договір про закупівлю повинно містити таку інформацію: 1) найменування, місцезнаходження та ідентифікаційний код замовника в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань, його категорія; 2) назва предмета закупівлі із зазначенням коду та назви відповідних класифікаторів предмета закупівлі і частин предмета закупівлі (лотів) (за наявності); 3) кількість, місце та строк поставки товарів, виконання робіт чи надання послуг; 4) найменування, ідентифікаційний код учасника в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань або реєстраційний номер облікової картки платника податків або серія та номер паспорта (для фізичних осіб, які через свої релігійні переконання відмовляються від прийняття реєстраційного номера облікової картки платника податків та офіційно повідомили про це відповідний контролюючий орган і мають відмітку у паспорті) постачальника товарів, виконавця робіт чи надавача послуг; 5) місцезнаходження та контактні номери телефонів учасника (учасників), з яким (якими) проведено переговори; 6) узгоджена ціна пропозиції учасника процедури закупівлі; 7) умова застосування переговорної процедури закупівлі відповідно до частини другої цієї статті; 8) обґрунтування застосування переговорної процедури закупівлі, експертні, нормативні, технічні та інші документи, що підтверджують наявність умов застосування переговорної процедури закупівлі.

Суд першої інстанції, погоджуючись із висновком відповідача про порушення позивачем пункту 3 частини 6 статті 40 Закону, не надав оцінки доводам позивача про відсутність технічної можливості зазначити конкретну адресу.

При цьому, у відзиві на апеляційну скаргу відповідач вказаного не заперечує, однак вказує, що неможливість технічної реалізації зазначення певної інформації не може вважатись безумовною підставою для визнання спірного висновку протиправним.

Так, позивач зазначив, що на момент заповнення електронної форми повідомлення про намір укласти договір про закупівлю алгоритм майданчика SmartTender.biz реалізований так, що заповнюючи поле, де зазначається інформація про місце поставки товарів, виконання робіт чи надання послуг, Замовник має визначити тип адреси шляхом вибору одного з двох запропонованих варіантів: «конкретна адреса» або «відповідно до документації».

Конкретну адресу (індекс, вулицю, місто) за предметом Закупівлі зазначити неможливо, тому Замовник обрав тип адреси «Відповідно до документації», що підтверджується знімками з кабінету Замовника на майданчику SmartTender.biz.

При цьому, у графі «Рішення» розділу «Протокол розкриття» та одночасно в графі «Документи» розділу «Повідомлення про намір укласти договір» Замовник 24.02.2021 оприлюднив скановану копію Повідомлення про намір укласти договір про закупівлю від 23.02.2021 № 7, в якому наявна інформація, передбачена частиною 6 статті 40 Закону, зокрема інформація про місце виконання робіт, а саме:

« 7. Місце поставки товарів, виконання робіт чи надання послуг: Київська обл., Іванківський р-н, дільниця в зоні відчуження території, що зазнала радіоактивного забруднення внаслідок Чорнобильської катастрофи, від станції Вільча до станції Янів».

Відтак, наявними в матеріалах справи доказами та фактичним обставинами оформлення відповідних документів не підтверджується порушення пункту 3 частини 6 статті 40 Закону.

Отже, враховуючи наявність підстав для застосування переговорної процедури закупівлі через відсутність конкуренції з технічних причин, а також відсутність технічної можливості зазначити конкретну адресу виконання робіт, при цьому, здійснення посилання щодо вищевказаного на документацію, де така інформація наявна, колегія суддів не погоджується з висновками суду першої інстанції щодо відсутності підстав для задоволення позовних вимог.

Апеляційний суд також відхиляє клопотання Державної аудиторської служби України про повернення апеляційної скарги як такої, що подана у неналежний спосіб, оскільки остання подана до Шостого апеляційного адміністративного суду через застосування системи Електронний суд, де і була отримана відповідачем, а відповідний файл містить накладений електронний цифровий підпис (КЕП) представника апелянта, що свідчить про подання апеляційної скарги належної особою у належний спосіб та не може свідчити про відсутність підстав для розгляду апеляційної скарги по суті позовних вимог.

Згідно з частиною 1 статті 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» суди при розгляді справ застосовують Конвенцію та практику ЄСПЛ як джерело права.

З огляду на принцип верховенства права у демократичному суспільстві національне законодавство має забезпечувати достатній рівень доступу до суду в аспекті права на суд. Для того, щоб право на доступ до суду було ефективним, особа повинна мати реальну можливість оскаржити дію, що порушує її права (див. mutatis mutandis рішення у справі «Белле проти Франції» від 04 грудня 1995 року («Bellet v. France», заява № 23805/94, § 36)).

Колегія суддів звертає увагу, що при застосуванні процесуальних норм слід уникати надмірного формалізму. Надмірний формалізм у трактуванні процесуального законодавства визнається неправомірним обмеженням права на доступ до суду як елемента права на справедливий суд згідно зі ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.

Судом апеляційної інстанції враховується, що згідно п. 41 висновку № 11 (2008) Консультативної ради європейських суддів до уваги Комітету Міністрів Ради Європи щодо якості судових рішень обов`язок суддів наводити підстави для своїх рішень не означає необхідності відповідати на кожен аргумент захисту на підтримку кожної підстави захисту. Обсяг цього обов`язку може змінюватися залежно від характеру рішення. Згідно з практикою Європейського суду з прав людини очікуваний обсяг обґрунтування залежить від різних доводів, що їх може наводити кожна зі сторін, а також від різних правових положень, звичаїв та доктринальних принципів, а крім того, ще й від різних практик підготовки та представлення рішень у різних країнах. З тим, щоб дотриматися принципу справедливого суду, обґрунтування рішення повинно засвідчити, що суддя справді дослідив усі основні питання, винесені на його розгляд.

Враховуючи вищевикладене, з`ясувавши та перевіривши всі фактичні обставини справи, об`єктивно оцінивши докази, що мають юридичне значення, враховуючи основні засади адміністративного судочинства, вимоги законодавства України та судову практику, колегія суддів не погоджується з висновком суду першої інстанції про відсутність правових підстав для задоволення позовних вимог Акціонерного товариства «Національна атомна енергогенеруюча компанія «Енергоатом» до Державної аудиторської служби України, третя особа: Державне спеціалізоване підприємство «Північна Пуща» про визнання протиправним та скасування висновку.

Згідно з положеннями статті 242 Кодексу адміністративного судочинства України, рішення суду повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права при дотриманні норм процесуального права. Обґрунтованим є рішення, ухвалене судом на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин в адміністративній справі, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні, з наданням оцінки всім аргументам учасників справи.

Відповідно до вимог частини четвертої статті 317 Кодексу адміністративного судочинства України, підставами для скасування судового рішення суду першої інстанції повністю або частково та ухвалення нового рішення у відповідній частині або зміни рішення, є, зокрема, неправильне застосування норм матеріального права або порушення норм процесуального права.

Заслухавши доповідь головуючого судді, перевіривши матеріали справи, доводи апеляційної скарги та відзиву, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга підлягає задоволенню, а рішення суду першої інстанції скасуванню з прийняттям постанови про задоволення позовних вимог.

Так, відповідно до частини шостої статті 139 КАС України, якщо суд апеляційної чи касаційної інстанції, не повертаючи адміністративної справи на новий розгляд, змінить судове рішення або ухвалить нове, він відповідно змінює розподіл судових витрат.

Відповідно до частини першої статті 139 КАС України, при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.

Відповідно до частини першої статті 132 КАС України, судові витрати складаються із судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи.

Згідно з частиною третьою статті 132 КАС України, при частковому задоволенні позову судові витрати покладаються на обидві сторони пропорційно до розміру задоволених позовних вимог. При цьому суд не включає до складу судових витрат, які підлягають розподілу між сторонами, витрати суб`єкта владних повноважень на правничу допомогу адвоката та сплату судового збору.

Частиною сьомою статті 139 КАС України, розмір витрат, які сторона сплатила або має сплатити у зв`язку з розглядом справи, встановлюється судом на підставі поданих сторонами доказів (договорів, рахунків тощо).

З матеріалів справи вбачається, що позивачем при поданні позовної заяви сплачено судовий збір у розмірі 2270 грн та за подання апеляційної скарги у розмірі 2724 грн.

А тому, з огляду на задоволення позовних вимог, колегія суддів дійшла висновку, що понесені судові витрати у вигляді сплаченого судового збору підлягають відшкодуванню за рахунок бюджетних асигнувань відповідача у загальному розмірі 4994,00 грн.

Керуючись ст. 243, 315, 317, 322 Кодексу адміністративного судочинства України, апеляційний суд

П О С Т АН О В И В:

Апеляційну скаргу Акціонерного товариства «Національна атомна енергогенеруюча компанія «Енергоатом» на рішення Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 09 червня 2025 року - задовольнити.

Рішення Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 09 червня 2025 року - скасувати.

Прийняти нову постанову, якою позовні вимоги Акціонерного товариства «Національна атомна енергогенеруюча компанія «Енергоатом» до Державної аудиторської служби України, третя особа: Державне спеціалізоване підприємство «Північна Пуща» про визнання протиправним та скасування висновку - задовольнити.

Визнати протиправним та скасувати висновок Державної аудиторської служби України від 14.04.021 про результати моніторингу процедури закупівлі UA-2021-02-24-012548-b.

Стягнути за рахунок бюджетних асигнувань Державної аудиторської служби України () на користь Акціонерного товариства «Національна атомна енергогенеруюча компанія «Енергоатом» (), витрати, пов`язані зі сплатою судового збору в загальній сумі 4 994 (чотири тисячі дев`ятсот дев`яносто чотири) грн 00 коп.

Постанова суду набирає законної сили з дати її прийняття та оскарженню не підлягає, за виключенням випадків передбачених п. 2 ч. 5 ст.328 КАС України.

Головуючий суддя Л.В. Бєлова

Судді В.О. Аліменко,

О.В. Карпушова