Справа № 340/6007/25
Суддя: Стручкова Л. І.
Дата ухвалення: 2025-10-10 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Справа №: 340/6007/25
провадження №: 2-а/398/186/25
УХВАЛА

Іменем України

"10" жовтня 2025 р. м. Олександрія

Суддя Олександрійського міськрайонного суду Кіровоградської області Стручкова Л.І., розглянувши матеріали адміністративного позову ОСОБА_1 до ІНФОРМАЦІЯ_1 про визнання протиправними дій, скасування постанови про притягнення до адміністративної відповідальності і зобов`язання вчинити певні дії,

ВСТАНОВИВ:

Ухвалою Кіровоградського окружного адміністративного суду від 03.09.2025 року передано на розгляд Олександрійського міськрайонного суду Кіровоградської області справу за позовом ОСОБА_1 до ІНФОРМАЦІЯ_2 в частині позовних вимог про:

1. визнання протиправним дій відповідача щодо складання і пропозиції підписати заяву про адміністративне правопорушення;

2. скасування постанови відповідача про притягнення до адміністративної відповідальності за приписами частини 1 статті 210-1 КУпАП;

3. звільнення ОСОБА_1 від адміністративної чи кримінальної відповідальності, пов`язаної з мобілізацією у зв`язку із відсутністю складу правопорушення.

Відповідно до п.3 ч.1 ст.171 КАС України, суддя після одержання позовної заяви з`ясовує, чи відповідає позовна заява вимогам, встановленим статтями 160, 161, 172 КАС України.

Дослідивши матеріали позовної заяви, суд встановив, що вона не відповідає вимогам статей 160 та 161 КАС України.

Так, відповідно до п.2 ч.5 ст.160 КАС України, в позовній заяві зазначаються повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові - для фізичних осіб) сторін та інших учасників справи, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб); поштовий індекс; ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України); реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серія паспорта для фізичних осіб - громадян України (якщо такі відомості відомі позивачу), відомі номери засобів зв`язку, офіційна електронна адреса або адреса електронної пошти.

Судом встановлено, що у позовній заяві позивач не зазначив:

- місце проживання, зареєстроване у встановленому законом порядку, місце перебування, поштовий індекс, позивача;

- місцезнаходження, відомі номери засобів зв`язку, офіційну електронну адресу або адресу електронної пошти відповідача.

Також, згідно з п.4, п.5, п.9 ч.5 ст.160 КАС України, в позовній заяві зазначаються:

зміст позовних вимог і виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, а в разі подання позову до декількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з відповідачів;

виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини;

у справах щодо оскарження рішень, дій та бездіяльності суб`єкта владних повноважень - обґрунтування порушення оскаржуваними рішеннями, діями чи бездіяльністю прав, свобод, інтересів позивача.

Під змістом позовних вимог розуміється визначення способу захисту свого права, свободи чи інтересу, який має формулюватися максимально чітко і зрозуміло, а тому, особа, звертаючись до суду з позовною заявою, повинна чітко зазначити дії чи бездіяльність суб`єкта владних повноважень, що порушили її право, та повинна вказати спосіб захисту свого порушеного права.

В порушення вищенаведених вимог, позивачем в позовній заяві не викладено обставин, якими він обґрунтовує свої вимоги, відтак, обґрунтування позовних вимог, звернутих до відповідачів, відсутнє.

Відповідно до ч.1 ст.5 КАС України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до адміністративного суду, якщо вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб`єкта владних повноважень порушені її права, свободи або законні інтереси, і просити про їх захист шляхом:

1) визнання протиправним та нечинним нормативно-правового акта чи окремих його положень;

2) визнання протиправним та скасування індивідуального акта чи окремих його положень;

3) визнання дій суб`єкта владних повноважень протиправними та зобов`язання утриматися від вчинення певних дій;

4) визнання бездіяльності суб`єкта владних повноважень протиправною та зобов`язання вчинити певні дії;

5) встановлення наявності чи відсутності компетенції (повноважень) суб`єкта владних повноважень;

6) прийняття судом одного з рішень, зазначених у пунктах 1-4 цієї частини та стягнення з відповідача - суб`єкта владних повноважень коштів на відшкодування шкоди, заподіяної його протиправними рішеннями, дією або бездіяльністю.

Адміністративне судочинство спрямоване на захист саме порушених прав осіб у сфері публічно-правових відносин; вирішуючи спір суд повинен встановити, що у зв`язку з прийнятим рішенням, вчиненням дії чи допущенням бездіяльності суб`єктом владних повноважень порушуються права, свободи чи інтереси особи у сфері публічно-правових відносин; при цьому, обставини дійсного (фактичного) порушення відповідачем прав, свобод чи інтересів має довести належними та допустимими доказами саме позивач.

Розгляду та задоволенню в адміністративному судочинстві підлягають лише ті вимоги, які відновлюють порушені права чи інтереси особи в сфері публічно-правових відносин.

При цьому, слід зазначити, що при зверненні до суду позивачу необхідно обирати такий спосіб захисту, який би міг відновити його становище та захистити порушене, на його думку право. Застосування конкретного способу захисту права залежить як від змісту суб`єктивного права, за захистом якого звернулась особа, так і від характеру його порушення. З цією метою суд повинен з`ясувати характер спірних відносин (предмет та підстави позову), характер порушеного права позивача та можливість його захисту в обраний ним спосіб.

Отже, визначитися з предметом спору має саме позивач, оскільки саме він є ініціатором судового процесу, а суд створює умови для реалізації ним процесуальних прав сторони спору.

Аналогічні висновки, викладені у постанові Верховного суду від 31.10.2018 по справі №826/16958/17.

Велика Палата Верховного Суду у постанові від 22.02.2024 у справі №990/150/23 виклала такі висновки: «Звертаючись до суду, позивач самостійно визначає у позовній заяві, яке його право чи охоронюваний законом інтерес порушено особою, до якої пред`явлено позов, та зазначає, які саме дії необхідно вчинити суду для відновлення порушеного права. У свою чергу, суд має перевірити доводи, на яких ґрунтуються позовні вимоги, в тому числі щодо матеріально-правового інтересу у спірних відносинах.

Оцінка предмета заявленого позову як наслідок наявності підстав для захисту порушеного права позивача, про яке ним зазначається в позовній заяві, здійснюється судом, на розгляд якого передано спір, крізь призму оцінки спірних правовідносин та обставин (юридичних фактів), якими позивач обґрунтовує заявлені вимоги.»

Так, позивач, звертаючись з позовною заявою до суду просить суд скасувати постанову про притягнення його до адміністративної відповідальності за ч.1 ст.210-1 КУпАП, проте не надає її копію та не вказує обставин та часу її прийняття відповідачем.

Позов не містить обґрунтування щодо вимоги про визнання протиправними дій відповідача щодо складання і пропозиції підписання заяви про адміністративне правопорушення.

Вимога позивача про звільнення його від будь-якої адміністративної чи кримінальної відповідальності, пов`язаної з мобілізацією у зв`язку із відсутністю складу правопорушення, є абстрактною та не передбачена ст.5 КАС України.

Також, відповідно до ч.3 ст.161 КАС України до позовної заяви додається документ про сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Розмір судового збору, який підлягає застосуванню у справах щодо накладення адміністративного стягнення та справляння судового збору, складає за подання позовної заяви 0,2 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Зазначена правова позиція висловлена в постанові Верховного Суду від 18 березня 2020 року у справі № 543/775/17.

Відповідно до ч.5 ст.242 КАС України при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

Враховуючи викладене, позивачу необхідно сплатити судовий збір в розмірі 0,2 розміру прожитого мінімуму для працездатних осіб, тобто 605 грн. 60 коп. та надати до суду оригінал квитанції про сплату судового збору.

Відтак, позивачу необхідно подати позовну заяву (для суду та відповідачів), зміст якої привести у відповідність до вищевикладених вимог п.2 п.4, п.5, п.9 ч.5 ст.160, ч.3 ст.161 КАС України, вказавши:

- місце проживання, зареєстроване у встановленому законом порядку, місце перебування, поштовий індекс, позивача;

- місцезнаходження, відомі номери засобів зв`язку, офіційну електронну адресу або адресу електронної пошти відповідача.

- у прохальній частині позову спосіб захисту порушеного права у відповідності до вимог ст.5 КАС України;

- виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги до відповідача;

- вказати конкретну оскаржувану дію/бездіяльність відповідача та обґрунтувати порушення відповідною дією/бездіяльністю прав, свобод та інтересів позивача;

- надати докази на підтвердження заявлених позовних вимог.

Згідно ч.1 ст.169 КАС України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених ст.160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Частиною 2 ст.169 КАС України встановлено, що в ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху. Якщо ухвала про залишення позовної заяви без руху постановляється з підстави несплати судового збору у встановленому законом розмірі, суд в такій ухвалі повинен зазначити точну суму судового збору, яку необхідно сплатити (доплатити).

Враховуючи викладене, позивачу необхідно усунути недоліки позовної заяви протягом десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху шляхом приведення позову у відповідність вищевикладеним вимогам КАС України та подати квитанцію про сплату судового збору.

Керуючись ст.ст.169, 294, 295 КАС України, суддя

ПОСТАНОВИВ:

Адміністративний позов ОСОБА_1 до ІНФОРМАЦІЯ_1 про визнання протиправними дій, скасування постанови про притягнення до адміністративної відповідальності і зобов`язання вчинити певні дії - залишити без руху та надати позивачу строк для усунення недоліків 10 днів з дня вручення даної ухвали суду.

Роз`яснити позивачу, що в разі невиконання зазначених вимог позовна заява буде вважатися неподаною і повертається позивачу.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та оскарженню не підлягає.

Суддя: Л.І. Стручкова