Справа № 380/20411/25
Суддя: Коморний Олександр Ігорович
Дата ухвалення: 2025-11-06 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ЛЬВІВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
УХВАЛА

про повернення позовної заяви

06 листопада 2025 рокусправа № 380/20411/25
Суддя Львівського окружного адміністративного суду Коморний О.І., перевірив позовну заяву Державного агентства України ПлейСіті про стягнення заборгованості з ТОВ «РОЙАЛ».

Встановив:

До Львівського окружного адміністративного суду надійшла позовна заява Державного агентства України ПлейСіті з позовними вимогами:

- стягнути з ТОВ «РОЙАЛ» до Державного бюджету України заборгованість з плати за ліцензії у сфері діяльності з організації та проведення азартних ігор у сумі 15 552000 (п`ятнадцять мільйонів п`ятсот п`ятдесят дві тисячі) гривень;

- стягнути з ТОВ «РОЙАЛ» до Державного бюджету України внаслідок невиконання грошового зобов`язання за законом інфляційні втрати у сумі 3 339 906 (три мільйони триста тридцять дев`ять тисяч дев`ятсот шість) грн 37 коп;

- стягнути з ТОВ «РОЙАЛ» до Державного бюджету України внаслідок невиконання грошового зобов`язання за законом 3 % річних у сумі 1 175 986 (один мільйон сто сімдесят п`ять тисяч дев`ятсот вісімдесят шість) грн 85 коп.

Ухвалою від 16 жовтня 2025 року залишено позовну заяву без руху. Встановлено позивачеві строк для усунення недоліків позовної заяви 10 днів з дня отримання копії ухвали про залишення позовної заяви без руху, шляхом подання суду документа про сплату судового збору в сумі 30280,00 грн або докази про підстави звільнення його від сплати судового збору та заяви про поновлення строку звернення до адміністративного суду, із зазначенням підстав для поновлення строку (з доказами поважності пропуску строку звернення до суду).

Через канцелярію суду представник позивача подав заяву про усунення недоліків та поновлення строку звернення до суду.

В обґрунтування заяви зазначає, що Комісією з регулювання азартних ігор та лотерей (далі - КРАІЛ) прийнято рішення про видачу ліцензій організатору азартних ігор ТОВ «РОЙАЛ», а саме: рішення КРАІЛ від 03.09.2021 № 539, від 13.09.2021 № 553, від 15.09.2021 № 569, від 16.09.2021 № 574, від 27.09.2021 № 598, від 27.09.2021 № 599, від 04.10.2021 № 625 (з урахуванням змін на підставі рішення КРАІЛ від 14.11.2022 № 386), від 04.10.2021 № 626, від 04.10.2021 № 627 (з урахуванням змін на підставі рішення КРАІЛ від 14.11.2022 № 386), від 04.10.2021 № 628. Відповідно до частини першої статті 15 Закону організатор азартних ігор у своїй діяльності, зокрема, зобов`язаний дотримуватися вимог цього Закону, ліцензійних умов, що регулюють провадження того виду господарської діяльності у сфері організації та проведення азартних ігор, на який вони мають ліцензію, а також інших нормативно-правових актів України та своєчасно вносити плату за відповідну ліцензію або ліцензії, які отримав такий організатор азартних ігор. У зв`язку з несплатою щорічної плати за ліцензії понад два місяці, на першому правомочному засіданні КРАІЛ як колегіального органу, яке відбулось 08.08.2023, прийнято рішення № 114 «Про анулювання ТОВ «РОЙАЛ» ліцензій на гральні автомати» по яким не було здійснено плати за такі ліцензії. Згідно з указаним рішенням КРАІЛ анулювала ТОВ «РОЙАЛ» ліцензії на гральні автомати, видані відповідно до рішень КРАІЛ від 03.09.2021 № 539, від 13.09.2021 № 553, від 15.09.2021 № 569, від 27.09.2021 № 598, від 27.09.2021 № 599, від 04.10.2021 № 625 (з урахуванням рішення КРАІЛ від 14.11.2022 № 386), від 04.10.2021 № 626, від 04.10.2021 № 627 (з урахуванням рішення КРАІЛ від 14.11.2022 № 386), від 04.10.2021 № 628. Таким чином зазначає, що з боку відповідача утворився борг зі сплати за ліцензії якими ТОВ «РОЙАЛ» користувалося, тобто провадив діяльність, при цьому в строк визначений Постановою № 173 та Законом плату за користування ліцензіями не сплатило. Отже, Законом передбачено зобов`язання організатора азартних ігор ТОВ «РОЙАЛ» щодо виконання ним обов`язків із внесення щорічної плати за отримані ліцензії, яке у разі його невиконання, створює умови для виникнення заборгованості зі сплати вказаних платежів. Вказує, що з метою зниження навантаження на бізнес в умовах запровадженого воєнного стану надано, в тому числі і відповідачу, право провадити діяльність і можливість виконати свій обов`язок, встановлений Законом, щодо сплати за ліцензії пізніше, очікуючи при цьому, правомірну поведінку суб`єктів господарювання і здійснення такої оплати, зважаючи, що кошти від сплати за ліцензії їдуть до спеціального фонду Державного бюджету. Зазначає, що через невнесення до спеціального фонду Державного бюджету України щорічних платежів за другий рік дії ліцензій у сфері діяльності з організації та проведення азартних ігор, строк сплати за які настав на день анулювання ліцензії, у ТОВ «РОЙАЛ» утворилась заборгованість на суму 15 552 000 (п`ятнадцять мільйонів п`ятсот п`ятдесят дві тисячі) грн. Вказує, що під час виконання своїх повноважень КРАІЛ встановлено тривале невиконання організаторами азартних ігор обов`язку щодо внесення плати за ліцензії у сфері організації та проведення азартних ігор, зокрема і ТОВ «РОЙАЛ», унаслідок чого відбулось ненадходження коштів у великому розмірі до спеціального фонду Державного бюджету України, у тому числі після введення воєнного стану на території України. У зв`язку обмеженими видатками на сплату судового збору за подання позовних заяв майнового характеру КРАІЛ була позбавлена змоги звернутися до суду з позовними заявами про стягнення заборгованості у зв`язку з несплатою плати за ліцензії та листами від 14.08.2023 № 15-9/1684 і від 26.09.2023 № 15-9/2070 звернулася до Офісу генерального прокурора для вирішення питання про встановлення підстав для представництва інтересів в суді з метою стягнення заборгованості у зв`язку з несплатою плати за ліцензії. Львівська обласна прокуратура звернулась до КРАІЛ із запитом від 29.04.2024 № 15/2-579вих-24 про надання інформації та матеріалів, в якому зазначила, що на розгляді у обласної прокуратури перебувають інформація та матеріали щодо анулювання ліцензій ТОВ «РОЙАЛ», які надійшли з Офісу Генерального прокурора та прокуратурою встановлюється наявність підстав для вжиття заходів представницького характеру щодо захисту інтересів держави. Вподальшому Львівська обласна прокуратура звернулась до КРАІЛ з листом від 23.05.2024 № 15/2-712вих-24 та просила надати додаткову інформацію та документи щодо ТОВ «РОЙАЛ». КРАІЛ листами від 03.05.2024 № 12-9/1597 та від 14.06.2024 № 12-9/2083 надала запитувану інформацію та документи у вищезазначених листах Львівської обласної прокуратури. Львівська обласна прокуратура листом від 23.09.2024 № 15/2-1515вих-24 керуючись статтею 23 Закону України «Про прокуратуру» просила надати документи, які не були надані у вищезазначених листах КРАІЛ, у свою чергу КРАІЛ листом від 02.10.2024 № 12-9/3200 надав запитувані документи та додатково повідомив, що ТОВ «РОЙАЛ» заборгованість щорічної плати за ліцензії за гральні автомати, що анульовані рішенням КРАІЛ від 08.08.2023 № 114 у зв`язку з несплатою щорічної плати за ліцензії на гральні автомати, в сумі 15 552 000, 0 грн не сплачена. Листом від 31.10.2024 № 15/2-1886 вих-24 Львівська обласна прокуратура повідомила КРАІЛ відповідно до вимог частини четвертої статті 23 Закону України «Про прокуратуру», що нею підготовлено позовну заяву до Господарського суду Львівської області в інтересах держави в особі КРАІЛ до ТОВ «РОЙАЛ» про стягнення заборгованості з плати за ліцензії. Таким чином, з метою недопущення порушення прав держави, в частині не надходження до державного бюджету коштів, а також неможливості вжиття КРАІЛ самостійно таких заходів у зв`язку з відсутністю коштів, прокуратурою було подано позовну заяву до Господарського суду Львівської області, в межах строків визначених Господарським процесуальним кодексом України. Позивач вказує, що ухвалою Господарського суду Львівської області від 11.11.2024 у справі 914/2698/24 суд відкрив провадження у справі за правилами загального позовного провадження. На розгляді господарських судів, крім справи № 914/2698/24, перебувало ще 13 позовних заяв прокурора, поданих в інтересах держави в особі КРАІЛ, про стягнення заборгованості на загальну суму понад 600 млн гривень. Ухвалою Господарського суду Львівської області від 18.12.2024 зупинено провадження у справі № 914/2698/24, оскільки суд вважав за необхідне зупинити провадження у справі до вирішення Верховним Судом справи № 916/1559/24. В подальшому ухвалою Господарського суду Львівської області від 10.03.2025 поновлено провадження у справі № 914/2698/24 та ухвалою Господарського суду Львівської області від 26.03.2025 закрито провадження у справі № 914/2698/24, у зв`язку з тим, що характер спірних правовідносин, предмет спору та суб`єктний склад учасників справи, спір у цій справі є публічно-правовим та підлягає розгляду за правилами адміністративного судочинства. Зазначає, що приймаючи до розгляду вищезазначену справу Господарський суд Львівської області не порушував питання пропущення строку на звернення до суду. Позовна заява прокурора щодо стягнення плати за ліцензії є новим спором, щодо якого на момент пред`явлення була відсутня судова практика, та отримано висновку Верховного Суду, що підсудності даної справи адміністративному суду.

Позивач пояснює, що 01 квітня 2025 року набрав чинності Закон України від 04 грудня 2024 року № 4116-ІХ «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України з метою боротьби з ігровою залежністю (лудоманією) та вдосконалення державного регулювання діяльності щодо організації та проведення азартних ігор та лотерей», прикінцевими та перехідними положеннями якого Кабінетові Міністрів України доручено до 01 квітня 2025 року ліквідувати Комісію з регулювання азартних ігор та лотерей і утворити центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері організації та проведення азартних ігор та лотерейній сфері. Постановою Кабінету Міністрів України від 21 березня 2025 року № 314 «Про центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері організації та проведення азартних ігор та лотерейній сфері» утворено Державне агентство України ПлейСіті як центральний орган виконавчої влади, діяльність якого спрямовується та координується Кабінетом Міністрів України через Віце-прем`єр-міністра України з інновацій, розвитку освіти, науки та технологій Міністра цифрової трансформації і який реалізує державну політику у сфері організації та проведення азартних ігор та лотерейній сфері. Постановою Кабінету Міністрів України від 25 березня 2025 року № 336 «Про ліквідацію Комісії з регулювання азартних ігор та лотерей» (далі Постанова № 336) вирішено ліквідувати Комісію з регулювання азартних ігор та лотерей. Водночас пунктом 2 Постанови № 336, яка набрала чинності з 01 квітня 2025 року, установлено, що правонаступником прав і обов`язків КРАІЛ є Державне агентство ПлейСіті.

Звертає увагу суду, що до 08 липня 2025 року у Департаменті правового забезпечення, основним завдання якого є, зокрема, представлення інтересів Агентства ПлейСіті у судах та інших органах, підприємствах, установах, організаціях під час розгляду правових питань спорів, організація претензійної та позовної роботи в Агентстві Плей Сіті, здійснення контролю за її проведенням, була тільки одна особа головний спеціаліст відділу правового забезпечення надання публічних послуг, проте виконання цього завдання покладено на Відділ представництва в судах Департаменту правового забезпечення Державного агентства України ПлейСіті. Водночас зазначає, що судові справи в яких стороною було КРАІЛ передано 14.07.2025. Таким чином вказує, що призначення працівників на державну службу це певна процедура, яка визначена законодавством та потребує часу, що об`єктивно впливає на забезпечення його діяльності та процеси в Агентстві ПлейСіті. З Акту вбачається, що Комісією з регулювання азартних ігор та лотерей передано 86 справ, з яких 73 судові справи, з якими необхідно було ознайомитися та за результатами ознайомлення, у разі необхідності, вчинити процесуальні дії. Будь-яка посадова особа державного органу не може здійснювати представництво в суді, а таке право для представництва має бути чітко визначене у відповідному законі, положенні чи трудовому договорі (контракті). З огляду на зазначене, таке право надано працівникам Відділу представництва в судах Департаменту правового забезпечення Державного агентства України ПлейСіті, що передбачено у положенні про даний відділ. Державне агентство України ПлейСіті листом від 19.09.2025 № 5-7/1561 звернулось до Львівської обласної прокуратури та повідомило, що воно є правонаступником КРАІЛ та ознайомилось з матеріалами судової справи № 914/2698/24 за позовом Першого заступника керівника Львівської обласної прокуратури в інтересах держави в особі Комісії з регулювання азартних ігор та лотерей до Товариства з обмеженою відповідальністю «РОЙАЛ» про стягнення 16 555 318,08 гривень, з якої вбачається, що провадження у справі закрито у зв`язку з тим, що справа підлягає розгляду за правилами адміністративного судочинства. А також просило Львівську обласну прокуратуру вжити заходи щодо здійснення представництва інтересів держави в особі Державного агентства України ПлейСіті у справі № 914/2698/24 щодо стягнення заборгованості зі сплати за ліцензії з урахуванням наведеної у листі судової практики, що склалася в аналогічних справах та повідомити Агентство ПлейСіті про прийняте рішення у найкоротші терміни. Львівська обласна прокуратура листом від 02.10.2025 № 15/2-1058ВИХ-25 15/2-1870-25 повідомила, що підстав для звернення до Господарського суду Львівської області з клопотанням про передачу справи до Львівського окружного адміністративного суду на підставі ч. 2 ст. 231 ГПК України не вбачається, оскільки вказаною нормою передбачено право на таке звернення у разі винесення постанови судами апеляційної чи касаційної інстанцій у справі. Отже, законодавчо визначена процедура щодо створення нового органу державної влади, а також прийняття працівників на вакантні посади державної служби, вважає об`єктивно таким, що унеможливлює своєчасну реалізацію повноважень Агентства ПлейСіті щодо здійснення представництва інтересів в судах, що є об`єктивним фактором при визначенні поважності пропусків строку звернення до суду. Враховуючи викладене вище, вважаємо, що строк для подання позовної заяви, новоствореним органом Державним агентством ПлейСіті, який є правонаступником майна, прав і обов`язків КРАІЛ, пропущено з поважних причин. Враховуючи об`єктивний характер зазначених обставин, просимо поновити пропущений строк, адже він виник внаслідок законодавчо врегульованих процесів, які необхідно було дотримуватися новому державному органу, що має об`єктивний характер та є об`єктивно непереборним. Просить суд, визнати причини пропуску строку звернення до адміністративного суду поважними та поновити Державному агентству України ПлейСіті пропущений строк на звернення до адміністративного суду з позовом до ТОВ «РОЙАЛ» про стягнення заборгованості з плати за ліцензії у сфері організації та проведення азартних ігор, інфляційних втрат і трьох процентів річних.

На адресу суду 03.11.2025 надійшло клопотання ТОВ «РОЙАЛ» в якому просить суд повернути позовну заяву з підстав пропущеного тримісячного строку звернення до суду. Зазначає, що Державне агенство України ПлейСіті з даним позовом про стягнення заборгованості звернулося через 2 роки та понад 6 місяців. Зазначає, що позовна заява про стягнення заборгованості з плати за ліцензії на гральні автомати, вперше подана органами прокуратури (Першим заступником керівника Львівської обласної прокуратури) в інтересах держави в особі КРАІЛ лише 11 листопада 2024 року, тобто зі значним зволіканням (через 1 рік та понад 7 місяців з дати виникнення права на позов та через 1 рік та понад 1 місяць з дати отримання органами прокуратури документів для здійснення представництва інтересів держави у суді). За результатом розгляду позовної заяви Першого заступника керівника Львівської обласної прокуратури, заявленої в інтересах держави в особі КРАІЛ, про стягнення з ТОВ «Ройал» заборгованості з плати за ліцензії на гральні автомати, Господарським судом Львівської області постановлено ухвалу від 26 березня 2025 року, якою вирішено закрити провадження у справі № 914/2698/24 на підставі пункту 1 частини 1 статті 231 Господарського процесуального кодексу України (спір не підлягає вирішенню в порядку господарського судочинства). Одночасно заступникові керівника прокуратури та позивачу (КРАІЛ) судом роз`яснювалося, що зважаючи на характер спірних правовідносин, предмет спору та суб`єктний склад учасників справи, спір у цій справі є публічно-правовим та підлягає розгляду за правилами адміністративного судочинства (пункт 52 ухвали Господарського суду Львівської області від 26.03.2025 у справі № 914/2698/24). Ухвала Господарського суду Львівської області від 26.03.2025 у справі № 914/2698/24 набрала законної сили з моменту проголошення та не оскаржувалося в апеляційному порядку. Таким чином вважає, що ще перше звернення КРАІЛ (органом прокуратури в особі КРАІЛ) до суду з позовом про стягнення з ТОВ «Ройал» заборгованості з плати за ліцензії, відбулося із значним зайвим зволіканням та з причин, які не мали характеру поважних. повторне звернення уповноваженого органу з аналогічним позовом до належного суду могло б вважатися таким, що відбулося без зайвих зволікань, у разі подання позову в межах тримісячного строку з дня закриття провадження у справі за аналогічним позовом, що подавався вперше. Вважає підстави наведені позивачем такими, що відносяться до суб`єктивних обставин, так як демонструє неспроможність новоствореного державного органу, починаючи з 09 квітня 2025 року (дати державної реєстрації юридичної особи), належно організувати роботу цього органу з метою ефективного виконання покладених на нього функцій, тому підстави для поновлення строку на звернення до адміністративного суду, наведені Агентством ПлейСіті у заяві про поновлення строку на звернення до адміністративного суду, слід визнати неповажними.

Частиною першою статті 122 Кодексу адміністративного судочинства України передбачено, що позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Згідно з частиною 2 статті 122 КАС України, для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Для звернення до адміністративного суду суб`єкта владних повноважень встановлюється тримісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня виникнення підстав, що дають суб`єкту владних повноважень право на пред`явлення визначених законом вимог. Цим Кодексом та іншими законами можуть також встановлюватися інші строки для звернення до адміністративного суду суб`єкта владних повноважень.

Предметом цього спору є стягнення заборгованості з ТОВ «РОЙАЛ».

Як встановлено із змісту позовної заяви право на пред`явлення, зокрема, вимог про стягнення заборгованості з плати за ліцензії у сфері і діяльності з організації та проведення азартних ігор, виникало з 04 квітня 2023 року з підстав прийняття положень Постанови Кабінету Міністрів України №173 «Про внесення зміни до пункту 1 постанови Кабінету Міністрів України від 18 березня 2022 р.№314».

Строк звернення до адміністративного суду - це проміжок часу після виникнення спору у публічно-правових відносинах, протягом якого особа має право звернутися до адміністративного суду із заявою за вирішенням цього спору і захистом своїх прав, свобод чи інтересів. При цьому перебіг такого строку починається з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Верховний Суд у своїх постановах неодноразово наголошував на тому, що встановлення строків звернення до суду з відповідними позовними заявами законом передбачено з метою дисциплінування учасників адміністративного судочинства та своєчасного виконання ними, передбачених КАС України, певних процесуальних дій. Інститут строків у адміністративному процесі сприяє досягненню юридичної визначеності у публічно-правових відносинах, а також стимулює суд і учасників адміністративного процесу добросовісно ставитися до виконання своїх обов`язків.

Суддею встановлено, що у зв`язку з несплатою щорічної плати за ліцензії понад два місяці, на першому правомочному засіданні Комісії з регулювання азартних ігор та лотерей (далі - КРАІЛ) як колегіального органу, яке відбулось 08.08.2023, прийнято рішення № 114 «Про анулювання ТОВ «РОЙАЛ» ліцензій на гральні автомати» по яким не здійснено плати за такі ліцензії.

Відтак, з 08.08.2023 розпочався перебіг строку для звернення до суду з позовом про стягнення заборгованості, однак Львівською обласною прокуратурою за результатами виявлення бездіяльності КРАІЛ щодо стягнення заборгованості з плати за ліцензії, більше ніж через один рік звернулася до Господарського суду Львівської області з відповідним позовом.

Ухвалою Господарського суду Львівської області від 11.11.2024 у справі 914/2698/24 суд відкрив провадження у справі за правилами загального позовного провадження.

Ухвалою Господарського суд Львівської області від 26.03.2025 закрито провадження у справі № 914/2698/24, у зв`язку з тим, що характер спірних правовідносин, предмет спору та суб`єктний склад учасників справи, спір у цій справі є публічно-правовим та підлягає розгляду за правилами адміністративного судочинства.

Вказана ухвала суду набрала законної сили з моменту проголошення та не оскаржувалося в апеляційному порядку.

01 квітня 2025 року набрав чинності Закон України від 04 грудня 2024 року № 4116-ІХ «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України з метою боротьби з ігровою залежністю (лудоманією) та вдосконалення державного регулювання діяльності щодо організації та проведення азартних ігор та лотерей», прикінцевими та перехідними положеннями якого Кабінетові Міністрів України доручено до 01 квітня 2025 року ліквідувати Комісію з регулювання азартних ігор та лотерей і утворити центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері організації та проведення азартних ігор та лотерейній сфері.

Постановою Кабінету Міністрів України від 21 березня 2025 року № 314 «Про центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері організації та проведення азартних ігор та лотерейній сфері» утворено Державне агентство України ПлейСіті як центральний орган виконавчої влади, діяльність якого спрямовується та координується Кабінетом Міністрів України через Віце-прем`єр-міністра України з інновацій, розвитку освіти, науки та технологій Міністра цифрової трансформації і який реалізує державну політику у сфері організації та проведення азартних ігор та лотерейній сфері.

Постановою Кабінету Міністрів України від 25 березня 2025 року № 336 «Про ліквідацію Комісії з регулювання азартних ігор та лотерей» (далі Постанова № 336) вирішено ліквідувати Комісію з регулювання азартних ігор та лотерей.

Пунктом 2 Постанови № 336, яка набрала чинності з 01 квітня 2025 року, установлено, що правонаступником прав і обов`язків КРАІЛ є Державне агентство ПлейСіті.

Згідно з даними Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань 09 квітня 2025 року здійснено запис про проведення державної реєстрації юридичної особи Державне Агенство України ПлейСіті.

Отже, спірні правовідносини виникли ще з 08.08.2023 та повинні були бути відомі позивачу, як правонаступнику з 09 квітня 2025 року.

Разом з тим, як встановлено суддею, вперше до Господарського суду Львівської області позивач звернувся лише 11.11.2024, та після ухвали Господарського суд Львівської області від 26.03.2025 про закриття провадження у справі № 914/2698/24, позивач звернувся до Львівського окружного адміністративного суду лише 10.10.2025, з пропущеним тримісячним строком звернення до суду.

Невжиття позивачем активних дій з 08.08.2023 по 11.11.2024, а також з 26.03.2025 по 10.10.2025, свідчить про пасивність поведінки у здійсненні права на пред`явлення позову.

Щодо наведених підстав про неможливість сплати судового збору суд зазначає, що позивач, який діє від імені держави, як суб`єкт владних повноважень, не може та не повинен намагатись отримати вигоду від фінансових складнощів, які склались у нього на поточний день, шляхом уникнення або зволікання виконання ним своїх процесуальних обов`язків, в тому числі і щодо сплати судового збору.

Суд також зазначає, що неналежна організація процесу щодо зверненням з позовною заявою до суду з боку відповідальних осіб, виникнення організаційних складнощів у суб`єкта владних повноважень для своєчасного подання позовної заяви є суто суб`єктивною причиною, а негативні наслідки, які настали у зв`язку з такою причиною, є певною мірою відповідальністю за неналежне виконання своїх процесуальних обов`язків, які для усіх учасників справи мають бути рівними.

Позивач, що діє від імені держави, як суб`єкт владних повноважень, не може та не повинен намагатись отримати вигоду від організаційних складнощів, які склались у нього на поточний день, шляхом уникнення або зволікання виконання ним своїх процесуальних обов`язків.

Такий висновок викладено у постановах Верховного Суду від 26.09.2022 року у справі №560/403/22, від 03.11.2022 року у справі №560/15534/21, від 22.12.2022 року у справі №380/19423/21 та від 18.01.2023 року у справі №200/7384/19-а,

Велика Палата Верховного Суду у постанові від 08.10.2020 року по справі №9901/32/20 дійшла висновку, що інакшого способу визначити, які причини належить віднести до поважних, ніж через зовнішню оцінку (кваліфікацію) змісту конкретних обставин, хронологію та послідовність дій суб`єкта правовідносин перед зверненням до суду за захистом свого права, немає. Під таку оцінку мають потрапляти певні явища, фактори та їх юридична природа; тривалість строку, який пропущений; те, чи могли і яким чином певні фактори завадити вчасно звернутися до суду, чи перебувають вони у причинному зв`язку із пропуском строку звернення до суду; яка була поведінка суб`єкта звернення протягом цього строку; які дії він вчиняв, і чи пов`язані вони з підготовкою до звернення до суду тощо.

Причина пропуску строку звернення до суду може вважатися поважною, якщо вона відповідає одночасно усім таким умовам: 1) це обставина або кілька обставин, яка безпосередньо унеможливлює або ускладнює можливість вчинення процесуальних дій у визначений законом строк; 2) це обставина, яка виникла об`єктивно, незалежно від волі особи, яка пропустила строк; 3) ця причина виникла протягом строку, який пропущено; 4) ця обставина підтверджується належними і допустимими засобами доказування.

Тобто поважними причинами можуть визнаватися лише такі обставини, які є об`єктивно непереборними, не залежать від волевиявлення особи, що звернулася з позовною заявою, пов`язані з дійсно істотними перешкодами чи труднощами для своєчасного вчинення процесуальних дій та підтверджені належним чином.

Втім, покликання позивача на організаційні складнощі у суб`єкта владних повноважень у вигляді неспроможність правонаступника, як новоствореного державного органу, починаючи з 09 квітня 2025 року (дати державної реєстрації юридичної особи), належно організувати роботу цього органу з метою ефективного виконання покладених на нього функцій, як причину пропуску строку звернення до суду, без посилання на обставини, які є об`єктивно непереборними та такими, що перешкоджали зверненню до суду упродовж шість місяців, не можуть бути визнані судом поважними.

У Постанові Великої Палати Верховного Суду від 13 лютого 2019 року справа №826/13768/16, Судом зроблено висновок, що початок перебігу строку, встановленого для звернення до адміністративного суду суб`єкта владних повноважень, не пов`язується з моментом створення такого суб`єкта чи наділення його відповідними функціями та компетенцією, адже інше призводить до можливості держави через такі дії практично необмежено у часі реалізувати право на звернення з позовом за власним волевиявленням.

Крім того, у вказаній Постанові ВП ВС вказала, що направлення прокурором листів до відповідних державних органів щодо здійснення заходів захисту інтересів держави не зупиняє та не перериває перебігу встановленого процесуальним законом строку звернення до суду.

Позивачем не наведено переконливих фактичних обставин за період з 09 квітня 2025 року по 10 жовтня 2025 року та не подано належних і допустимих доказів, які б свідчили про дійсні істотні перешкоди чи труднощі для своєчасного звернення позивача до судуу вскановлений КАС України строк, тому вказані представником позивача причини пропуску строку звернення до суду з цим позовом не є поважними.

Статтею 123 КАС України визначено наслідки пропущення строків звернення до адміністративного суду.

Згідно ч.ч.1, 2 вказаної статті, у разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею в заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду з заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду або вказати інші підстави для поновлення строку.

Якщо заяву не буде подано особою в зазначений строк або вказані нею підстави для поновлення строку звернення до адміністративного суду будуть визнані неповажними, суд повертає позовну заяву.

Відповідно до п.1 ч.4 ст.169 КАС України, позовна заява повертається позивачеві у випадках, передбачених частиною другою статті 123 цього Кодексу.

За таких обставин, враховуючи пропуск встановленого законом тримісячного строку звернення до суду з вищевказаними вимогами та визнання причин пропуску строку не поважними, суд дійшов висновку про наявність підстав для застосування процесуальних наслідків, передбачених п.1 ч.4 ст.169 КАС України, а саме повернення позовної заяви.

Керуючись ст. ст. 122, 123, 169, 243, 248, 256 КАС України, -

постановив:

1. У задоволенні заяви позивача про поновлення пропущеного строку звернення до суду - відмовити.

2. Позовну заяву Державного агентства України ПлейСіті про стягнення заборгованості з ТОВ «РОЙАЛ» - повернути позивачеві разом з усіма доданими до неї матеріалами.

Роз`яснити позивачеві, що відповідно до частини 8 статті 169 КАС України повернення позовної заяви не позбавляє права повторного звернення до адміністративного суду в порядку, встановленому законом.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею. Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку шляхом подання апеляційної скарги до Восьмого апеляційного адміністративного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня підписання ухвали суддею.

СуддяКоморний Олександр Ігорович