Справа № 520/19293/25
Суддя: Шляхова О.М.
Дата ухвалення: 2025-11-07 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

Харківський окружний адміністративний суд
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
Харків
До Харківського окружного адміністративного суду звернувся ОСОБА_1 з позовом до Керівника Комунального закладу Молодіжний центр "Хай Хаб" Височанської селищної ради-депутат Височанської селищної ради Пахіна Наталія Володимирівна, Директора КП "Жилкомунсервіспослуга" Височанської селищної ради, т.в.о. директора КП "Високий" - депутат Височанської селищної ради Сотніков Віктор Васильович, Завідуючого сектором з основних видів діяльності філії КЗ" Палац культури та мистецтв Височанської селищної ради" Покотилівський будинок культури-депутат Височанської селищної ради Роденко Ольга Сергіївна, в якому просить суд:
- визнати недійсним правочин щодо прийняття депутата Височанської селищної ради Пахніної Наталії Володимирівни - на посаду керівника Комунального закладу Молодіжний центр "Хай Хаб" Височанської селищної ради, так як він суперечить ст. 22 Закону України "Про запобіганню корупції";
- визнати недійсним правочини щодо прийняття депутата Височанської селищної ради: ОСОБА_2 - на посаду директора КП "Жилкомунсервіспослуга" Височанської селищної ради, та т.в.о. директора КП «Високий», так як вони суперечить ст. 22 Закону України "Про запобіганню корупції".
- визнати недійсним правочин щодо прийняття депутата Височанської селищної ради: Роденко Ольгу Сергіївну - на посаду завідуючою сектором з основних видів діяльності філії КЗ "Палац культури та мистецтв Височанської селищної ради" Покотилівський будинок культури, так як він суперечить ст. 22 Закону України "Про запобіганню корупції".
Ухвалою Харківського окружного адміністративного суду від 24.07.2025 відкрито спрощене провадження у вказаній адміністративній справі та запропоновано відповідачам надати відзив на позовну заяву, позивачу - відповідь на відзив.
Відповідач, ОСОБА_3 , у поданому відзиві на позов зазначає, що є депутатом Височанської селищної ради VIII скликання. Наказом Комунального закладу "Палац культури і мистецтв Височанської селищної ради" "Про прийняття на роботу" від 13 січня 2021 року №14 прийнята на посаду головного адміністратора Комунального закладу "Палац культури і мистецтв Височанської селищної ради". 29 січня 2021 року наказом Комунального закладу "Палац культури та мистецтв Височанської селищної ради" "Про переведення" №22 переведена на посаду завідуючого сектором з основних видів діяльності Покотилівського будинку культури - філії Комунального закладу "Палац культури та мистецтв Височанської селищної ради". Відповідач зазначає, що посада завідуючого сектором з основних видів діяльності Покотилівського будинку культури - філії Комунального закладу "Палац культури та мистецтв Височанської селищної ради" не входить до складу виконавчого комітету Височанської селищної ради. На підставі викладеного, просить суд відмовити у задоволенні позову.
Позивач, не погоджуючись з доводами відзиву на позов, подав відповідь на відзив, в якій просив суд задовольнити позовні вимоги.
Відповідач, ОСОБА_2 , у поданому відзиві на позов зазначає, що є депутатом Височанської селищної ради VIII скликання. Розпорядженням Покотилiвського селищного голови Шуби М.Ф. "Про прийняття ОСОБА_2 на посаду КП "ЖКСП" від 27.12.2010 №43/03-1 прийнятий на посаду директора Комунального підприємства "Жилкомсервісіпослуга", розпорядженням Височанської селищної голови Морозова О.В. від 05.06.2024 №97-к "Про призначення тимчасово виконуючого обов`язки директора КП "Високий" призначено на посаду тимчасово виконуючого обов`язки директора КП "Високий". Відповідач зазначає, що вказані посади не входять до складу виконавчого комітету Височанської селищної ради. На підставі викладеного, просить суд відмовити у задоволенні позову.
Позивач, не погоджуючись з доводами відзиву на позов, подав відповідь на відзив, в якій просив суд задовольнити позовні вимоги.
Відповідно до ч. 5 ст. 262 КАС України суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами, за відсутності клопотання будь-якої зі сторін про інше.
Статтею 258 КАС України визначено, що суд розглядає справи за правилами спрощеного позовного провадження протягом розумного строку, але не більше шістдесяти днів із дня відкриття провадження у справі.
Дослідивши матеріали адміністративної справи, оцінивши викладені сторонами обставини справи та надані на їх підтвердження докази, суд прийшов до наступного.
Позивач, вважаючи, що перебування відповідачів депутатів Височанської селищної ради на посадах комунальних підприємств свідчить про порушення положень Закону України "Про запобігання корупції", звернувся до суду з даним позовом.
Надаючи правову оцінку спірним правовідносинам, суд зазначає наступне.
Згідно зі статтею 2 Закону України "Про статус депутатів місцевих рад" від 11.07.2022 №93-IV депутат сільської, селищної, міської, районної у місті, районної, обласної ради (далі - депутат місцевої ради) є представником інтересів територіальної громади села, селища, міста чи їх громад, який відповідно до Конституції України і закону про місцеві вибори обирається на основі загального, рівного, прямого виборчого права шляхом таємного голосування на строк, встановлений Конституцією України.
Депутат місцевої ради як представник інтересів територіальної громади, виборців свого виборчого округу зобов`язаний виражати і захищати інтереси відповідної територіальної громади та її частини - виборців свого виборчого округу, виконувати їх доручення в межах своїх повноважень, наданих законом, брати активну участь у здійсненні місцевого самоврядування.
Статтею 7 Закону України від 11.07.2022 №93-IV визначено, що депутат місцевої ради, який перебуває на посаді керівника місцевого органу виконавчої влади чи на іншій посаді, на яку поширюються вимоги Конституції та законів України щодо обмеження сумісництва, не може поєднувати свою службову діяльність на цій посаді з посадою сільського, селищного, міського голови, секретаря сільської, селищної, міської ради, голови та заступника голови районної у місті, районної, обласної ради, а також з іншою роботою на постійній основі в радах, їх виконавчих органах та апараті. Депутат місцевої ради не може використовувати свій депутатський мандат в цілях, не пов`язаних з депутатською діяльністю. Депутат місцевої ради не може мати іншого представницького мандата.
Відповідно до ст. 49 Закону України "Про службу в органах місцевого самоврядування" від 07.06.2001 № 493-ІІІ повноваження депутата ради починаються з моменту офіційного оголошення відповідною територіальною виборчою комісією на сесії ради рішення про підсумки виборів та визнання повноважень депутатів і закінчуються в день першої сесії ради нового скликання. Повноваження депутата можуть бути припинені достроково у випадках, передбачених законом.
Правові та організаційні засади функціонування системи запобігання корупції в Україні, зміст та порядок застосування превентивних антикорупційних механізмів, правила щодо усунення наслідків корупційних правопорушень визначено у Законі України "Про запобігання корупції" від 14.10.2014 № 1700-VII.
Так, стаття 1 Закону України "Про запобігання корупції" дає визначення поняттю реальний конфлікт інтересів - суперечність між приватним інтересом особи та її службовими чи представницькими повноваженнями, що впливає на об`єктивність або неупередженість прийняття рішень, або на вчинення чи невчинення дій під час виконання зазначених повноважень.
Згідно з п. 1 ч. 1 ст. 3 Закону України "Про запобігання корупції" суб`єктами, на яких поширюються дія цього Закону, є: особи, уповноважені на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, в т. ч., народні депутати України, депутати Верховної Ради Автономної Республіки Крим, депутати місцевих рад, сільські, селищні, міські голови.
Згідно зі ст. 22 Закону України "Про запобігання корупції", особам, зазначеним у частині першій статті 3 цього Закону, забороняється використовувати свої службові повноваження або своє становище та пов`язані з цим можливості з метою одержання неправомірної вигоди для себе чи інших осіб, у тому числі використовувати будь-яке державне чи комунальне майно або кошти в приватних інтересах.
У відповідності до ч. 1, 2, 5 ст. 28 Закону України "Про запобігання корупції" особи, зазначені у пунктах 1, 2 частини першої статті 3 цього Закону, зобов`язані:
1) вживати заходів щодо недопущення виникнення реального, потенційного конфлікту інтересів;
2) повідомляти не пізніше наступного робочого дня з моменту, коли особа дізналася чи повинна була дізнатися про наявність у неї реального чи потенційного конфлікту інтересів безпосереднього керівника, а у випадку перебування особи на посаді, яка не передбачає наявності у неї безпосереднього керівника, або в колегіальному органі - Національне агентство чи інший визначений законом орган або колегіальний орган, під час виконання повноважень у якому виник конфлікт інтересів, відповідно;
3) не вчиняти дій та не приймати рішень в умовах реального конфлікту інтересів;
4) вжити заходів щодо врегулювання реального чи потенційного конфлікту інтересів.
Особи, уповноважені на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, не можуть прямо чи опосередковано спонукати у будь-який спосіб підлеглих до прийняття рішень, вчинення дій або бездіяльності всупереч закону на користь своїх приватних інтересів або приватних інтересів третіх осіб.
У разі існування в особи сумнівів щодо наявності в неї конфлікту інтересів вона має право звернутися за роз`ясненням до Національного агентства. У разі якщо особа не отримала підтвердження про відсутність конфлікту інтересів, вона діє відповідно до вимог, передбачених у цьому розділі Закону.
Частина 2 ст. 35-1 Закону України "Про запобігання корупції" передбачає, що у разі виникнення реального чи потенційного конфлікту інтересів у особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, прирівняної до неї особи, яка входить до складу колегіального органу (комітету, комісії, колегії тощо), вона не має права брати участь у прийнятті рішення цим органом.
Про конфлікт інтересів такої особи може заявити будь-який інший член відповідного колегіального органу або учасник засідання, якого безпосередньо стосується питання, що розглядається. Заява про конфлікт інтересів члена колегіального органу заноситься в протокол засідання колегіального органу.
У разі якщо неучасть особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, прирівняної до неї особи, яка входить до складу колегіального органу, у прийнятті рішень цим органом призведе до втрати правомочності цього органу, участь такої особи у прийнятті рішень має здійснюватися під зовнішнім контролем. Рішення про здійснення зовнішнього контролю приймається відповідним колегіальним органом.
Згідно зі ст. 67 Закону України "Про запобігання корупції" нормативно-правові акти, рішення, видані (прийняті) з порушенням вимог цього Закону, підлягають скасуванню органом або посадовою особою, уповноваженою на прийняття чи скасування відповідних актів, рішень, або можуть бути визнані незаконними в судовому порядку за заявою заінтересованої фізичної особи, об`єднання громадян, юридичної особи, прокурора, органу державної влади, зокрема Національного агентства, органу місцевого самоврядування.
Орган або посадова особа надсилає до Національного агентства протягом трьох робочих днів копію прийнятого рішення про скасування або одержаного для виконання рішення суду про визнання незаконними відповідних актів або рішень.
Правочин, укладений внаслідок порушення вимог цього Закону, може бути визнаним недійсним.
Аналізуючи вищенаведені норми законодавства щодо позовних вимог в частині наявності конфлікту інтересів у діяльності відповідачів, суд зазначає, що законодавством визначені органи державної влади, які наділені повноваженнями здійснювати контроль за додержанням вимог законодавства щодо врегулювання конфлікту інтересів.
Суд звертає увагу на те, що відповідно до частин першої, другої статті 55 Конституції України права і свободи людини і громадянина захищаються судом. Кожному гарантується право на оскарження в суді рішень, дій чи бездіяльності органів державної влади, органів місцевого самоврядування, посадових і службових осіб.
Положеннями частини першої статті 2 КАС України передбачено, що завданням адміністративного судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.
Згідно із частиною першою статті 5 КАС України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до адміністративного суду, якщо вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб`єкта владних повноважень порушені її права, свободи або законні інтереси.
Отже, завдання адміністративного судочинства полягає у захисті саме порушених прав, свобод чи інтересів особи, що звернулася до суду з позовом, у публічно-правових відносинах.
Конституційний Суд України, вирішуючи питання, порушені в конституційному зверненні і конституційному поданні щодо тлумачення частини другої статті 55 Конституції України, в своєму Рішенні від 14 грудня 2011 року № 19-рп/2011 зазначив, що особа, стосовно якої суб`єкт владних повноважень прийняв рішення, вчинив дію чи допустив бездіяльність, має право на захист.
Це означає, що обов`язковою умовою надання правового захисту судом є наявність відповідного порушення суб`єктом владних повноважень прав, свобод або інтересів особи на момент її звернення до суду.
Суд зазначає, що таке порушення має бути реальним, обґрунтованим, стосуватися (зачіпати) зазвичай індивідуально виражені права чи інтереси особи - позивача з боку відповідача, яка стверджує про їх порушення.
Адміністративний суд повинен установити, що у зв`язку з прийняттям рішення чи вчиненням дій (допущення бездіяльності) суб`єктом владних повноважень порушуються права, свободи чи охоронювані законом інтереси позивача.
З огляду на викладене, вирішуючи спірні правовідносини, суд повинен пересвідчитися у наявності в особи, яка звернулася за захистом своїх прав у судовому порядку, відповідного права або охоронюваного законом інтересу, а також встановити, чи є відповідне право або інтерес порушеним.
Установлення факту наявності порушення права, свободи чи інтересу особи, яка звертається до суду за їх захистом, є обов`язковим під час судового розгляду.
Відсутність порушеного права чи невідповідність обраного позивачем способу його захисту способам, визначеним законодавством, встановлюється при розгляді справи по суті та є підставою для прийняття судом рішення про відмову в позові.
Таким чином, враховуючи вищенаведене, визнання недійсними правочинів щодо прийняття депутатів Височанської селищної ради на посади в комунальних підприємствах, не несе будь-яких правових наслідків, які б порушували права, свободи чи інтереси позивача.
Згідно з вимогами статті 77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків встановлених статтею 78 цього Кодексу.
Згідно із ст. 90 КАС України суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні.
В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача, якщо він заперечує проти адміністративного позову.
Таким чином, виходячи із змісту заявлених позовних вимог, системного аналізу положень чинного законодавства України та доказів, зібраних у справі, суд дійшов висновку, що позов задоволенню не підлягає.
Розподіл судових витрат не здійснюється.
Керуючись ст. 14, 22, 194, 243, 246, 249, 250, 255, 262, 295 КАС України, суд, -
Рішення може бути оскаржене до Другого апеляційного адміністративного суду шляхом подачі апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня проголошення рішення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Суддя О.М. Шляхова