Справа № 240/13856/25
Суддя: Капинос Оксана Валентинівна
Дата ухвалення: 2025-11-07 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ЖИТОМИРСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Р І Ш Е Н Н Я

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

07 листопада 2025 року м. Житомир справа № 240/13856/25

категорія 104020000

Житомирський окружний адміністративний суд у складі судді Капинос О.В., розглянувши у письмовому провадженні адміністративну справу за позовом ОСОБА_1 до Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Житомирської області, третя особа - ОСОБА_2 про визнання незаконним та скасування рішення,

встановив:

Позивач звернувся до суду з позовом, в якому просить:

визнати рішення №18/25 від 11 квітня 2025 Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Житомирської області - незаконним та скасувати його;

направити справу на повторний розгляд до Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Житомирської області, з обов`язковим врахуванням змістів ухвали Богунський районний суд м. Житомира ухвалою у справі №296/235/23 від 29 листопада 2024 та акту приватного виконавця виконавчого округу Житомирської області Дідківського А.С. від 18.12.2024.

В обґрунтування позову зазначає, що рішенням Богунського районного суду м.Житомира від 05.06.23 у справі №296/235/23 задоволені його позовні вимоги до ОСОБА_2 про усунення перешкод в користування нежитловим приміщенням розташованого по АДРЕСА_1 . 17.01.2025 він подав до КДКА Житомирської області скаргу відносно адвоката ОСОБА_2 , через умисне невиконання ним рішення Богунського районного суду від 05.06.2023 у справі №296/235/23. 29 листопада 2024 Богунський районний суд м. Житомира, ухвалою у справі №296/235/23 тимчасово обмежив право ОСОБА_2 на виїзд за кордон, через систематичне ухилення від виконання судового рішення. Незважаючи на наявність судової ухвали, акту приватного виконавця, як встановлених юридичних фактів, уповноваженими державою України особами щодо невиконання рішення суду, КДКА Житомирської області, у своєму рішенні від 11.04.2025, умисно проігнорувало вказані офіційні документи, не надала ним належної правової оцінки. Хоча це свідчить про безумовні порушення, допущені адвокатом ОСОБА_2 ..

Провадження у справі відкрито за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи.

Відповідача подав до суду відзив на позов, в якому просить у задоволенні позову відмовити. Зазначає, що дослідивши скаргу ОСОБА_1 від 17.01.2025 та матеріали перевірки, пояснення сторін про можливий дисциплінарний проступок адвоката ОСОБА_2 щодо умисного невиконання за рішенням суду покладених на нього обов"язків, тобто з приводу порушення ним вимог ст. 21, 34, 35 Закону України "Про адвокатуру і адвокатську дяльність", ст. 12, 43 Правил адвокатської етики Дисциплінарна палата КДКА прийшла до висновку, що в діях адвоката відсутні ознаки дисциплінарного проступку. Скаржником не надано достатніх та переконливих доказів щодо порушення адвокатом вимог чинного законодавства пов"язаного з порушенням профільного Закону та Правил адвокатської етики.

Також у відзиві відповідач просить поновити строк на подання відзиву.

Дослідивши доводи, викладені у відзиві, враховуючи встановлений в країні воєнний стан, суд вважає за можливе поновити відповідачу строк на його подання.

Дослідивши матеріали справи, суд встановив наступні обставини.

Рішенням Богунського районного суду м.Житомира від 05.06.2023 у справі №296/235/23 задоволені позовні вимоги адвоката ОСОБА_1. до ОСОБА_2 про усунення перешкод в користування нежитловим приміщенням розташованого по АДРЕСА_1 шляхом покладення на останнього обов"язку надати фактичний доступ до приміщення та звільнити дане приміщення від належного йому рухомого майна. Постановою Житомирського апеляційного суду від 21.11.2023 у вказаній цивільній справі залишено без задоволення апеляційну скаргу ОСОБА_2 , а рішення суду першої інстанції без змін. Постановою Верховного Суду Касаційного цивільного суду у даній справі 30.09.2024 касаційну скаргу ОСОБА_2 залишено без задоволення .

09.01.2025 рішенням Ради адвокатів Житомирської області №1/8 припинено розгляд заяви адвоката ОСОБА_1. про вжиття заходів щодо мирного врегулювання конфлікту з адвокатом ОСОБА_2 . Під час засідання Ради адвокат ОСОБА_2. повідомив, що передав ключі від приміщення державному виконавцю і у скаржника є доступ до нього, в приміщені перебувають орендарі, до яких ОСОБА_1 планує подати позов. Примирення відбулось, в свою чергу адвокат ОСОБА_1. зазначив, що державний виконавець склав акт, що адвокат ОСОБА_2 не виконує рішення суду. До ЄРДР внесені відомості щодо кримінального провадження за невиконання рішення суду. Примирення не відбулось.

17.01.2025 на адресу КДКА в Житомирській області позивач подав скаргу на адвоката ОСОБА_2 ..

Скарга мотивована тим, що рішення суду ОСОБА_2 не виконується.

Так, ухвалою Богунського районного суду у справі №296/235/23 від 29.11.2024 було задоволено подання приватного виконавця виконавчого округу Житомирської області та тимчасово обмежено у праві виїзду ОСОБА_2 за межі України до виконання зобов"язань, покладених судовим рішенням у справі №295/235/23.

18.12.2024 приватним виконавцем виконавчого округу Житомирської області Дідківським А.С. складено акт про невиконання судового рішення у справі №295/235/23.

У зв"язку з цим, позивач вважає, що адвокат ОСОБА_2 допустив грубе одноразове порушення ст.11 Закону України "Про адвокатуру та адвокатську діяльність" ст.12,43 Правил адвокатської етики та просить притягнути адвоката до дисциплінарної відповідальності та накласти стягнення у вигляді позбавлення права на зайняття адвокатською діяльністю з виключенням з ЄРАУ.

За наслідками розгляду скарги Кваліфікаційно-дисциплінарна комісія адвокатури Житомирської області прийняла рішення від 11.04.2025 №18/25, яким відмовила у порушенні дисциплінарної справи за скаргою ОСОБА_1 від 17.01.2025 щодо адвоката ОСОБА_2 за відсутності у діях адвоката ознак дисциплінарного проступку.

В обґрунтування підстав та мотивів для прийняття рішення комісія зазначила, що під час засідання ДП КДКА адвокат ОСОБА_2. підтвердив свої доводи щодо дотримання ним чинного законодавства, вважає скаргу ОСОБА_1 безпідставною. Адвокат ОСОБА_2 надав витяг з ЄРАУ відповідно до якого його робоча адреса визначена по АДРЕСА_2 , а також надав копії ухвал Богунського районного суду м.Житомира від 17.02.25р. (справа №295/19214/2) та від 20.03.2025 (справа №295/3790/25), відповідно до яких скаржник звертається з позовами до нього та інших суб"єктів господарювання про виселення з приміщень по вул.Рильського,3 в м.Житомирі. Адвокат ОСОБА_2 вказав що рішення судів виконав і ніякого відношення до спірного приміщення не має.

Дослідивши скаргу ОСОБА_1 від 17.01.2025 та матеріали перевірки, пояснення сторін про можливий дисциплінарний проступок адвоката ОСОБА_2 щодо умисного невиконання за рішенням суду покладених на нього обов"язків , тобто з приводу порушення ним вимог ст.21, 34, 35 Закону, ст.ст. 12. 43 Правил дисциплінарна палата КДКА приходить до висновку що в діях адвоката відсутні ознаки дисциплінарного проступку. Скаржником не надано достатніх доказів щодо порушення адвокатом вимог чинного законодавства пов"язаного з порушенням профільного Закону та Правил адвокатської етики.

Позивач вважає таке рішення протиправним, тому звернувся з позовом.

Надаючи правову оцінку спірним правовідносинам, суд виходить з наступного.

Враховуючи вимоги частини 2 статті 19 Конституції України та частини 2 статті 2 КАС України, законодавцем визначено критерії для оцінювання рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень, які одночасно є принципами адміністративної процедури, що вироблені у практиці європейських країн.

Наведена норма означає, що суб`єкт владних повноважень зобов`язаний діяти лише на виконання закону, за умов і обставин, визначених ним, вчиняти дії, не виходячи за межі прав та обов`язків, дотримуватися встановленої законом процедури, обирати лише встановлені законодавством України способи правомірної поведінки під час реалізації своїх владних повноважень.

Закон України "Про адвокатуру та адвокатську діяльність" № 5076-VI (далі - Закон № 5076-VI) визначає правові засади організації і діяльності адвокатури та здійснення адвокатської діяльності в Україні.

Дисциплінарна відповідальність адвоката визначена розділом VІ Закону №5076-VI.

Згідно з вимогами ст. 33 Закону № 5076-VI адвоката може бути притягнуто до дисциплінарної відповідальності у порядку дисциплінарного провадження з підстав, передбачених цим Законом. Дисциплінарне провадження - процедура розгляду письмової скарги, яка містить відомості про наявність у діях адвоката ознак дисциплінарного проступку. Дисциплінарне провадження стосовно адвоката здійснюється кваліфікаційно-дисциплінарною комісією адвокатури за адресою робочого місця адвоката, зазначеною в Єдиному реєстрі адвокатів України.

Частинами першою статті 34 Закону №5076-VI передбачено, що підставою для притягнення адвоката до дисциплінарної відповідальності є вчинення ним дисциплінарного проступку.

Право на звернення до кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури із заявою (скаргою) щодо поведінки адвоката, яка може бути підставою для дисциплінарної відповідальності, має кожен, кому відомі факти такої поведінки (частина перша статті 36 Закону №5076-VI).

Стадії дисциплінарного провадження встановлені у статті 37 Закону № 5076-VI, зокрема, дисциплінарне провадження складається з таких стадій:

1) проведення перевірки відомостей про дисциплінарний проступок адвоката;

2) порушення дисциплінарної справи;

3) розгляд дисциплінарної справи;

4) прийняття рішення у дисциплінарній справі.

Процедуру здійснення дисциплінарного провадження на кожній із вказаних стадій врегульовано статтями 38, 39, 40 і 41 Закону № 5076-VI.

Відповідно до частини 1 статті 38 Закону № 5076-VI заява (скарга) щодо поведінки адвоката, яка може мати наслідком його дисциплінарну відповідальність, реєструється кваліфікаційно-дисциплінарною комісією адвокатури та не пізніше трьох днів з дня її надходження передається до дисциплінарної палати.

У частині 2 статті 38 Закону № 5076-VI зазначено, що член дисциплінарної палати кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури за дорученням голови палати проводить перевірку відомостей, викладених у заяві (скарзі), та звертається до адвоката для отримання письмового пояснення по суті порушених питань.

Під час проведення перевірки член дисциплінарної палати кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури має право опитувати осіб, яким відомі обставини вчинення діяння, що має ознаки дисциплінарного проступку, отримувати за письмовим запитом від органів державної влади та органів місцевого самоврядування, їх посадових та службових осіб, керівників підприємств, установ, організацій незалежно від форми власності та підпорядкування, громадських об`єднань, фізичних осіб необхідну для проведення перевірки інформацію, крім інформації з обмеженим доступом.

За результатами перевірки відомостей членом дисциплінарної палати кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури складається довідка, яка має містити викладення обставин, виявлених під час перевірки, висновки та пропозиції щодо наявності підстав для порушення дисциплінарної справи.

Згідно з частиною 3 статті 38 Закону № 5076-VI заява (скарга) про дисциплінарний проступок адвоката, довідка та всі матеріали перевірки подаються на розгляд дисциплінарної палати кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури.

Відповідно до частини першої статті 39 Закону № 5076-VI за результатами розгляду заяви (скарги) про дисциплінарний проступок адвоката, довідки та матеріалів перевірки дисциплінарна палата кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури більшістю голосів членів палати, які беруть участь у її засіданні, вирішує питання про порушення або відмову в порушенні дисциплінарної справи стосовно адвоката.

Частиною другою статті 39 Закону № 5076-VI визначено, що рішення про порушення дисциплінарної справи з визначенням місця, дня і часу її розгляду чи про відмову в порушенні дисциплінарної справи надсилається або вручається під розписку адвокату та особі, яка ініціювала питання про дисциплінарну відповідальність адвоката, протягом трьох днів з дня прийняття такого рішення. До рішення про порушення дисциплінарної справи, яке надсилається або вручається адвокату, додається довідка члена дисциплінарної палати кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури, складена за результатами перевірки.

Частиною 3 статті 39 Закону № 5076-VI передбачено, що рішення про порушення дисциплінарної справи або про відмову в порушенні дисциплінарної справи може бути оскаржено протягом тридцяти днів з дня його прийняття до Вищої кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури або до суду.

Відповідно до частини першої статті 40 Закону №5076-VI дисциплінарна справа стосовно адвоката розглядається дисциплінарною палатою кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури протягом тридцяти днів з дня її порушення.

Згідно із частиною другою статті 40 Закону №5076-VI розгляд дисциплінарної справи здійснюється на засадах змагальності. Під час розгляду справи дисциплінарна палата заслуховує повідомлення члена дисциплінарної палати, який проводив перевірку, про результати перевірки, пояснення адвоката, стосовно якого порушено дисциплінарну справу, особи, яка ініціювала питання про дисциплінарну відповідальність адвоката, та пояснення інших заінтересованих осіб.

Адвокат, стосовно якого порушено дисциплінарну справу, та особа, яка ініціювала питання про дисциплінарну відповідальність адвоката, мають право надавати пояснення, ставити питання учасникам провадження, висловлювати заперечення, подавати докази на підтвердження своїх доводів, заявляти клопотання і відводи, користуватися правовою допомогою адвоката.

У разі неможливості з поважних причин брати участь у засіданні кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури адвокат, стосовно якого розглядається справа, може надати по суті порушених питань письмові пояснення, які додаються до матеріалів справи. Письмові пояснення адвоката оголошуються на засіданні дисциплінарної палати кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури.

Неявка адвоката чи особи, яка ініціювала питання дисциплінарної відповідальності адвоката, на засідання дисциплінарної палати кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури без поважних причин за умови наявності доказів завчасного повідомлення зазначених осіб про місце, день і час засідання не перешкоджає розгляду дисциплінарної справи. У разі повторної неявки зазначених осіб на засідання палати розгляд справи здійснюється за їх відсутності незалежно від причин неявки.

Статтею 41 Закону №5076-VI визначено, що за результатами розгляду дисциплінарної справи дисциплінарна палата кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури приймає рішення про притягнення адвоката до дисциплінарної відповідальності за вчинення дисциплінарного проступку і застосування до нього дисциплінарного стягнення або про закриття дисциплінарної справи. Рішення дисциплінарної палати приймається більшістю голосів від її загального складу, крім рішення про припинення права на заняття адвокатською діяльністю, яке приймається двома третинами голосів від її загального складу. Рішення у дисциплінарній справі має бути вмотивованим. Під час обрання виду дисциплінарного стягнення враховуються обставини вчинення проступку, його наслідки, особа адвоката та інші обставини. Рішення у дисциплінарній справі приймається за відсутності адвоката, стосовно якого порушено дисциплінарну справу, та особи, яка ініціювала питання про дисциплінарну відповідальність адвоката.

Крім того, порядок отримання пояснень по суті скарги на адвоката передбачений Положенням про порядок прийняття та розгляду скарг щодо неналежної поведінки адвоката, яка може мати наслідком його дисциплінарну відповідальність, затвердженого рішенням Ради адвокатів України від 30.08.2014 року №120 (далі - Положення № 120).

Відповідно до пункту 7 Положення №120 дисциплінарне провадження стосовно адвоката здійснюється в особливому порядку. Адвокат вважається невинуватим у вчиненні дисциплінарного проступку і не може бути підданий дисциплінарному покаранню, доки його вину не буде доведено в законному порядку і встановлено рішенням дисциплінарної палати кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури про притягнення адвоката до дисциплінарної відповідальності. Адвокат не зобов`язаний доводити свою невинуватість у вчиненні дисциплінарного проступку. Обов`язок доказування вини адвоката у вчиненні дисциплінарного проступку покладається на особу, яка ініціює дисциплінарне провадження стосовно адвоката. Звинувачення адвоката не може ґрунтуватися на припущеннях. Усі сумніви щодо доведеності вини адвоката тлумачаться на його користь.

Пунктом 26 Положення № 120 визначено, що член дисциплінарної палати кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури, який проводить перевірку, протягом трьох днів з дати отримання ним доручення голови палати, звертається до адвоката з повідомленням про проведення щодо нього перевірки для отримання письмового пояснення адвоката по суті порушених питань із зазначенням строку його надання. До повідомлення додається копія заяви (скарги) та копії всіх документів, приєднаних до неї. Належним повідомленням адвоката є надіслання листа поштою рекомендованим відправленням за адресою робочого місця адвоката, зазначеною в Єдиному реєстрі адвокатів України, або надіслання листа на адресу електронної пошти адвоката, зазначену в Єдиному реєстрі адвокатів України. Адвокат, стосовно якого здійснюється дисциплінарне провадження, та/або його представник мають право ознайомлюватися з матеріалами дисциплінарного провадження та виготовляти копії документів цього провадження із застосуванням власних технічних засобів, за виключенням копій документів, що містять інформацію, яка є предметом адвокатської таємниці. У разі ненадання адвокатом пояснення по суті порушених питань на запит члена дисциплінарної палати, який проводить перевірку, в межах визначеного строку, справа розглядається за наявними в ній матеріалами.

Суд вважає за необхідне наголосити, що правову оцінку рішенню Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Житомирської області суд може надавати виключно у контексті дотримання відповідної процедури, не втручаючись у надану юридичну оцінку доказам, зібраним у ході процедури проведення перевірки відомостей про дисциплінарний проступок адвоката на предмет їх достатності.

Наведена позиція висловлена Верховним Судом 10.06.2021 року у справі №826/15590/15.

Верховний Суд у постанові № 641/463/16-а від 20.06.2019 зазначив, що вирішення питання про притягнення адвоката до дисциплінарної відповідальності належить до виключної компетенції дисциплінарних органів, а саме КДКА та ВКДКА, і суд не має права зобов`язувати відповідачів приймати те чи інше рішення.

Також у постановах Верховного Суду від 25 червня 2018 року у справі 810/1972/17, від 24 червня 2020 року у справі №813/2639/18, від 14 грудня 2020 року у справі №821/1030/17, від 10 червня 2021 року у справі №826/15590/15 було сформовано правову позицію, відповідно до якої адвокатура в Україні - це недержавний самоврядний інститут, який самостійно вирішує питання своєї організації та діяльності. Вирішення питань, що стосуються дисциплінарної відповідальності адвокатів в Україні, законом віднесено до виключної компетенції адвокатського самоврядування в особі відповідної кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури.

При цьому, правомочність відповідної кваліфікаційно-дисциплінарної комісії на власний розсуд за наслідками оцінки обставин та фактів прийняти рішення за своєю правовою природою є дискреційним повноваженням, під яким розуміється можливість суб`єкта владних повноважень самостійно (на власний розсуд) обрати один з кількох юридично допустимих варіантів управлінського рішення.

Таким чином, вирішенню у даному спорі підлягає питання дотримання відповідної процедури, не втручаючись у надану КДКА/ВКДКА юридичну оцінку доказам, зібраним у ході процедури проведення перевірки відомостей про дисциплінарний проступок адвоката на предмет їхньої достатності/недостатності.

З матеріалів справи вбачається, що проведеною перевіркою за скаргою адвоката ОСОБА_1 у діях адвоката ОСОБА_2 не було встановлено ознак дисциплінарного проступку, з огляду на що, дисциплінарна палата КДКА Житомирської області прийшла до висновку про відсутність в діях адвоката ознак дисциплінарного проступку та відмовила у порушенні дисциплінарної справи.

Разом з тим, зі змісту позовної заяви вбачається, що доводи позивача ґрунтуються на тому, що відповідачем не було надано належної оцінки поданим разом зі скаргою документам, що свідчать про безумовні порушення та підтверджують факт невиконання адвокатом ОСОБА_2 судового рішення. Натомість ним умисно та тривалий час грубо порушується присяга адвоката та правила адвокатської етики. Вважає, що відповідачем зроблено передчасний висновок щодо відмови в порушенні дисциплінарної справи.

В той же час, як вже зазначалось судом, підставою для порушення дисциплінарної справи відносно адвоката є наявність в діях адвоката ознак дисциплінарного проступку, передбаченого ч.1 ст. 34 Закону України "Про адвокатуру та адвокатську діяльність": 1)порушення вимог несумісності; 2) порушення присяги адвоката України; 3) порушення правил адвокатської етики; 4) розголошення адвокатської таємниці або вчинення дій, що призвели до її розголошення; 5) невиконання або неналежне виконання своїх професійних обов`язків; 6) невиконання рішень органів адвокатського самоврядування; 7) порушення інших обов`язків адвоката, передбачених законом.

Згідно із ч.2 ст. 36 Закону України "Про адвокатуру та адвокатську діяльність" не допускається зловживання правом на звернення до кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури, у тому числі ініціювання питання про дисциплінарну відповідальність адвоката без достатніх підстав, і використання зазначеного права як засобу тиску на адвоката у зв`язку із здійсненням ним адвокатської діяльності. Дисциплінарну справу стосовно адвоката не може бути порушено за заявою (скаргою), що не містить відомостей про наявність ознак дисциплінарного проступку адвоката, а також за анонімною заявою (скаргою).

Доводи позивача зводяться до того, що відповідач прийняв оскаржуване рішення без повного і всебічного з`ясування обставин, що зумовлює протиправність цього рішення.

Позивач наголошує на наявності факту вчинення дисциплінарного проступку, однак вказане не може бути предметом дослідження у даній справі з огляду на те, що встановлення факту вчинення адвокатом дисциплінарного проступку або відсутність складу дисциплінарного проступку в діях адвоката, що є підставою для прийняття дисциплінарною палатою кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури або Вищою кваліфікаційно-дисциплінарною комісією адвокатури відповідних рішень, є виключним повноваженням органів адвокатського самоврядування.

Суд наголошує, що встановлення складу дисциплінарного проступку, як і наявності або відсутності підстав для порушення дисциплінарної справи, чи відмови в порушенні дисциплінарної справи, прийняття відповідного рішення, є дискреційними повноваженнями відповідної Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури.

Разом з тим, критерії грубого порушення Правил адвокатської етики, на які вказує позивач, не визначені на нормативно-правовому рівні, а тому визначення грубості дисциплінарного правопорушення, а також обрання суворості дисциплінарного стягнення належить до дискреційних повноважень кваліфікаційно-дисциплінарних комісій адвокатури. Суд, перевіряючи рішення, дію чи бездіяльність суб`єкта владних повноважень на відповідність закріпленими частиною другою статті 2 Кодексу адміністративного судочинства України критеріям, не втручається у дискрецію (вільний розсуд) владних повноважень поза межами перевірки за названими критеріями. Принцип розподілу влади заперечує надання адміністративному суду адміністративно-дискреційних повноважень. Єдиним критерієм здійснення правосуддя є право. Тому завданням адміністративного судочинства завжди є контроль легальності. Перевірка доцільності переступає компетенцію адміністративного суду і виходить за межі завдання адміністративного судочинства. Отже, в межах розгляду цієї справи суд надає правову оцінку рішенню Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії виключно у контексті дотримання відповідної процедури, не втручаючись у надану відповідачем юридичну оцінку доказам, зібраним у ході процедури проведення перевірки відомостей про дисциплінарний проступок адвоката на предмет їх достатності.

Враховуючи положення Закону України "Про адвокатуру та адвокатську діяльність" та Правил адвокатської етики, суд зазначає, що критерії грубого або систематичного порушення Правил адвокатської етики, як і ступеню порушення аж до підриву авторитету адвокатури України не визначені на нормативно-правовому рівні, тому відповідна оцінка, а також обрання суворості дисциплінарного стягнення належить до дискреційних повноважень кваліфікаційно-дисциплінарних комісій адвокатури.

Суд звертає увагу, що фактично позивач не заперечує дотримання відповідачем процедури розгляду його скарги. Позов у цій справі не мотивований порушенням встановленого Законом №5076-VI чи Положенням порядку розгляду скарги на дисциплінарний проступок адвоката.

При цьому, в межах розгляду даної справи, судом не встановлено наявності порушень порядку та процедури прийняття відповідачем оскаржуваного рішення, в тому числі щодо правомочності Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Житомирської області, проведення засідань відповідної комісії щодо розгляду скарги позивача, а також порядку повідомлення скаржника та адвоката про проведення засідань та прийняте рішення, порядку підготовки матеріалів дисциплінарного провадження, дослідження наданих скаржником доказів тощо і під час судового розгляду.

Підсумовуючи викладене, суд вважає, що доводи позивача, якими він обґрунтує свої позовні вимоги, не знайшли свого підтвердження в ході розгляду справи та спростовуються наведеними в рішенні суду обставинами.

Разом з тим, з гідно з ч.1 ст.77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Таким чином, особливістю адміністративного судочинства є те, що обов`язок доказування в спорі покладається на відповідача орган публічної влади, який повинен надати суду всі матеріали, які свідчать про його правомірні дії.

Відповідачем доведено, що при прийнятті оскаржуваного рішення він діяв на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Решта доводів та заперечень сторін висновків суду по суті заявлених позовних вимог не спростовують. Необхідно зазначити, що згідно практики Європейського суду з прав людини та зокрема, рішення у справі "Серявін та інші проти України" від 10 лютого 2010 року, заява 4909/04, відповідно до п. 58 якого суд повторює, що згідно з його усталеною практикою, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються.

Хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (рішення у справі "РуїсТоріха проти Іспанії" від 9 грудня 1994 року, серія A, N 303-A, п.29).

Згідно п.41 висновку №11 (2008) Консультативної ради європейських суддів до уваги Комітету Міністрів Ради Європи щодо якості судових рішень обов`язок суддів наводити підстави для своїх рішень не означає необхідності відповідати на кожен аргумент захисту на підтримку кожної підстави захисту.

Беручи до уваги викладене, суд дійшов висновку, що рішення дисциплінарної палати Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Житомирської області відповідає критеріям, визначеним частиною другою статті 2 КАС України, зокрема, щодо його обґрунтованості, пропорційності та прийняття на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України, а також неупереджено. Отже, не підлягає скасуванню.

Таким чином, суд відмовляє у задоволенні позову у повному обсязі.

Підстави для відшкодування судових витрат відсутні.

Керуючись статтями 242-246, 295 КАСУ,

вирішив:

У задоволенні позову ОСОБА_1 ( АДРЕСА_3 . РНОКПП/ЄДРПОУ: НОМЕР_1 ) до Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Житомирської області (вул. Велика Бердичівська, 28,м. Житомир, Житомирська обл., Житомирський р-н,10008. РНОКПП/) , третя особа - ОСОБА_2 ( АДРЕСА_4 . РНОКПП/ЄДРПОУ: НОМЕР_2 ) , про визнання незаконним та скасування рішення, відмовити.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

Рішення суду може бути оскаржене шляхом подання апеляційної скарги безпосередньо до Сьомого апеляційного адміністративного суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Суддя О.В. Капинос

07.11.25