Справа № 320/9803/23
Суддя: Дудін С.О.
Дата ухвалення: 2025-11-05 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

КИЇВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

05 листопада 2025 року м. Київ справа №320/9803/23

Київський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Дудіна С.О. розглянув у порядку письмового провадження за правилами спрощеного позовного провадження адміністративну справу за позовом Підприємства з іноземними інвестиціями «Амік Україна» до Центрального міжрегіонального управління ДПС по роботі з великими платниками податків про визнання протиправним та скасування податкових повідомлень-рішень.

Суть спору: до Київського окружного адміністративного суду звернулося Підприємство з іноземними інвестиціями «Амік Україна» (далі по тексту також позивач, ПІІ «Амік Україна») з позовом до Центрального міжрегіонального управління ДПС по роботі з великими платниками податків (далі по тексту також відповідач, ЦМУ ДПС), в якому просить суд визнати протиправними та скасувати податкові повідомлення-рішення від 02.12.2021 №№ та .

Обґрунтовуючи свої вимоги, позивач повідомив, що за результатами проведеної відносно об`єкта позивача фактичної перевірки, результати якої відображені в акті перевірки від 28.10.2021, було винесено спірні податкові повідомлення-рішення.

Позивач зазначив, що в акті перевірки було зафіксовано проведення позивачем розрахункових операцій через реєстратор розрахункових операцій без використання режиму програмування із зазначенням коду товарної підкатегорії згідно УКТ ЗЕД, найменування товарів для підакцизних товарів згідно чеків, зазначених в акті перевірки. Також згідно баз даних ІТС «Податковий блок» контролюючим органом було встановлено факт несвоєчасного подання довідки про зведені за добу підсумкові облікові дані щодо обсягів обігу та залишків пального по акцизних складах, чим порушено пункт 11 статті 3 Закону України «Про застосування реєстраторів розрахункових операцій у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг».

Позивач не погоджується із зафіксованими в акті перевірки порушеннями, стверджуючи про своєчасну подачу до ДПС України довідки про зведені дані (обсяги пального) за 25.08.2021. Проте, з незалежних від позивача обставин означена довідка була доставлена до серверу ДПС України на наступний день, що свідчить про відсутність порушення з боку ПІІ «Амік Україна».

Щодо відсутності коду товарної підкатегорії УКТ ЗЕД, позивач пояснив про набуття чинності УКТ ЗЕТ - товарною номенклатурою Митного тарифу України з 01.07.2020 та що на сьогоднішній день у фіскальному чеку, який видається покупцеві, передбачено зазначення коду товарної підкатегорії згідно УКТ ЗЕД для підакцизних товарів.

Щодо позицій газу скрапленого, позивач пояснив, що на АЗС в реалізації знаходиться скраплений вуглеводневий газ, що є сумішшю пропан-бутану, для якої відсутня товарна позиція в Митному тарифі. Крім того, СВГ, що закуповується ПІІ «Амік Україна» від різних постачальників, має різні коди УКТ ЗЕД, що фактично унеможливлює проставлення в чеку РРО одного коду УКТ ЗЕД, тому означена позиція обліковується з умовним кодом 2711.

Крім того, позивач наполягає на відсутності складу податкового правопорушення як обов`язкової передумови для застосування штрафних санкцій спірними податковими повідомленнями-рішеннями.

Ухвалою Київського окружного адміністративного суду від 24.04.2023 (суддя Шевченко А.В.) відкрито провадження у справі, вирішено здійснити розгляд справи за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи.

Відповідно до розпорядження від 27.02.2024 №90-р/ка адміністративна справа передана для здійснення повторного автоматизованого розподілу у зв`язку з перебуванням судді Шевченко А.В. у відпустці для догляду за дитино до досягнення нею шестирічного віку.

За результатами повторного автоматизованого розподілу 28.02.2024 адміністративна справа була передана для розгляду судді Дудіну С.О.

Ухвалою Київського окружного адміністративного суду від 06.03.2024 адміністративну справу прийнято до провадження для її розгляду за правилами спрощеного позовного провадження без проведення судового засідання.

Відповідач, заперечуючи проти позовних вимог, зазначив, що ГУ ДПС у Черкаській області було проведено фактичну перевірку підприємства АЗС з магазином, що належить позивачу, з питань дотримання вимог Податкового кодексу України, Закону України від 06.07.1995 №265/95-ВР «Про застосування реєстраторів розрахункових операцій у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг» (далі по тексту також - Закон №265/95-ВР) та Закону України від 19.12.1995 №481/95-ВР «Про державне регулювання виробництва і обігу спирту етилового, коньячного і плодового, алкогольних напоїв, тютюнових виробів, рідин, що використовуються в електронних сигаретах, та пального» (далі по тексту також - Закон №481/95-ВР) та інших нормативно-правових актів, які регулюють контроль за обігом та оподаткуванням підакцизних товарів, за результатами якої складено акт перевірки. Перевіркою встановлено порушення пункту 11 статті 3 Закону №265/95-ВР щодо проведення розрахункових операцій через реєстратори розрахункових операцій без використання режиму попереднього програмування найменування кожного підакцизного товару із зазначенням коду товарної підкатегорії згідно УКТ ЗЕД, а саме: у період з 01.08.2020 по 07.08.2020 реалізація підакцизних товарів здійснювалась через РРО (фіскальний номер ) без зазначення коду товарної підкатегорії згідно з УКТ ЗЕД. За результатами проведеної перевірки до позивача застосовано штрафні санкції спірними податковими повідомленнями-рішеннями.

Таким чином, на думку відповідача, позовні вимоги не підлягають задоволенню.

Відповідно до частини п`ятої статті 262 Кодексу адміністративного судочинства України суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами, за відсутності клопотання будь-якої зі сторін про інше. За клопотанням однієї із сторін або з власної ініціативи суду розгляд справи проводиться в судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін.

Учасники справи з клопотанням про розгляд справи у судовому засіданні до суду не звертались.

З урахуванням викладеного, розгляд справи судом здійснено у порядку письмового провадження за наявними у ній матеріалами та доказами.

Розглянувши подані документи і матеріали, всебічно і повно з`ясувавши усі фактичні обставини справи, на яких ґрунтується позов, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд

у с т а н о в и в:

ПІІ «Амік України» (ідентифікаційний код 30603572, місцезнаходження: 04071, м. Київ, вул. Верхній Вал, 69) зареєстровано в якості юридичної особи 16.11.1999 відповідно до інформації, наявної в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань).

Судом встановлено, що у період з 20.10.2021 по 27.10.2021 посадовими особами Головного управління ДПС у Черкаській області проведено фактичну перевірку діяльності ПІІ «Амік Україна» щодо дотримання вимог законодавства з питань обліку, ліцензування, виробництва, зберігання та транспортування пального, спирту етилового, алкогольних напоїв та тютюнових виробів, цільового використання пального та спирту етилового платниками податків, обладнання акцизних складів витратомірами-лічильниками та/або рівномірами-лічильниками, здійснення функцій, визначених законодавством у сфері виробництва і обігу спирту етилового, алкогольних напоїв, тютюнових виробів і пального за місцем фактичного провадження діяльності, а саме: Черкаська обл., Уманський р-н, сільська рада Пугачівська, автомобільна дорога Київ-Одеса км.197+500м. ліворуч за період діяльності з 01.07.2019 по 27.10.2021, результати якої оформлені актом від 28.10.2021 №7763/23-00-09-0122/30603572 (далі по тексту також - акт перевірки).

Перевіркою встановлено порушення пункту 11 статті 3 Закону №265/95-ВР та підпункту 230.1.3 пункту 230.1 статті 230 ПК України, а саме:

- відповідно до баз даних ІТС «Податковий блок» за адресою: Черкаська обл., Уманський р-н, сільська рада Пугачівська, автомобільна дорога Київ-Одеса км.197+500м. ліворуч, фіскальний номер РРО ПІІ «Амік Україна» проводило розрахункові операції через РРО без використання режиму програмування із зазначенням товарної підкатегорії згідно УКТ ЗЕД, найменування товарів для підакцизних товарів згідно чеків, перелік яких міститься в акті перевірки;

- здійснено реалізацію без використання режиму програмування найменування кожного підакцизного товару із зазначенням коду товарної підкатегорії згідно з УКТ ЗЕД;

- згідно баз даних ІТС «Податковий блок» встановлено факт несвоєчасного подання довідки про зведені за добу підсумкові облікові дані щодо обсягів обігу (отримання/відпуску) та залишків пального по акцизних складах пального за період 25.08.2021 з терміном подання - 26.08.2021 та фактичним поданням 27.08.2021.

Відповідальність за означені порушення передбачена пунктом 7 статті 17 Закону №265/95-ВР, пунктом 1281.3 статті 1281 ПК України.

Не погоджуючись з висновками акта перевірки, позивачем подано заперечення від 11.11.2021 №2176.

Листом ГУ ДПС у Черкаській області від 26.11.2021 №23060/6/23-00-09-0110 висновки акта перевірки визнано правомірними та залишено їх без змін.

Відповідно до податкового повідомлення-рішення ЦМУ ДПС від 02.12.2021 № за порушення пункту 11 статті 3 Закону №265/95-ВР до позивача застосовано штрафні санкції у сумі 5 100,00 грн.

Відповідно до податкового повідомлення-рішення ЦМУ ДПС від 02.12.2021 № за порушення підпункту 230.1.3 пункту 230.1 статті 230 ПК України до позивача застосовано штрафні санкції у сумі 1 000,00 грн.

Рішенням ДПС України від 08.02.2023 №3109/6/99-00-06-03-01-06 за результатами розгляду скарги на податкові повідомлення-рішення від 02.12.2021 №№ та , означені податкові повідомлення-рішення залишено без змін, а скаргу - без задоволення.

Не погоджуючись з правомірністю прийняття відповідачем цих податкових повідомлень-рішень, позивач звернувся з даним позовом до суду, з приводу чого суд зазначає таке.

Частиною другою статті 19 Конституції України встановлено, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Відносини, що виникають у сфері справляння податків і зборів, зокрема визначає вичерпний перелік податків та зборів, що справляються в Україні, та порядок їх адміністрування, платників податків та зборів, їх права та обов`язки, компетенцію контролюючих органів, повноваження і обов`язки їх посадових осіб під час адміністрування податків та зборів, а також відповідальність за порушення податкового законодавства регулює Податковий кодекс України (далі по тексту також - ПК України).

Згідно з підпунктом 20.1.4 пункту 20.1 статті 20 ПК України контролюючі органи, визначені підпунктом 41.1.1 пункту 41.1 статті 41 цього Кодексу, мають право проводити відповідно до законодавства перевірки і звірки платників податків (крім Національного банку України), у тому числі після проведення процедур митного контролю та/або митного оформлення.

Відповідно до пункту 75.1 статті 75 ПК України контролюючі органи мають право проводити камеральні, документальні (планові або позапланові; виїзні або невиїзні) та фактичні перевірки.

Підпунктом 75.1.3 пункту 75.1 статті 75 ПК України регламентовано, що фактичною вважається перевірка, що здійснюється за місцем фактичного провадження платником податків діяльності, розташування господарських або інших об`єктів права власності такого платника. Така перевірка здійснюється контролюючим органом щодо дотримання норм законодавства з питань регулювання обігу готівки, порядку здійснення платниками податків розрахункових операцій, ведення касових операцій, наявності ліцензій, свідоцтв, у тому числі про виробництво та обіг підакцизних товарів, дотримання роботодавцем законодавства щодо укладення трудового договору, оформлення трудових відносин з працівниками (найманими особами).

Відповідно до пункту 80.1 статті 80 ПК України фактична перевірка здійснюється без попередження платника податків (особи).

За правилами пункту 80.2 статті 80 ПК України фактична перевірка може проводитися на підставі рішення керівника (його заступника або уповноваженої особи) контролюючого органу, оформленого наказом, копія якого вручається платнику податків або його уповноваженому представнику, або особам, які фактично проводять розрахункові операції під розписку до початку проведення такої перевірки, та за наявності хоча б однієї з таких підстав, зокрема, у разі наявності та/або отримання в установленому законодавством порядку інформації від державних органів або органів місцевого самоврядування, яка свідчить про можливі порушення платником податків законодавства, контроль за яким покладено на контролюючі органи, зокрема, щодо здійснення платниками податків розрахункових операцій, ведення касових операцій, наявності патентів, ліцензій та інших документів, контроль за наявністю яких покладено на контролюючі органи, виробництва та обігу підакцизних товарів.

Допуск посадових осіб контролюючих органів до проведення фактичної перевірки здійснюється згідно із статтею 81 цього Кодексу (пункт 80.5 статті 80 ПК України).

У відповідності до пунктів 80.7-80.10 статті 80 ПК України фактична перевірка проводиться двома і більше посадовими особами контролюючого органу у присутності посадових осіб суб`єкта господарювання або його представника та/або особи, що фактично здійснює розрахункові операції.

Так, як вбачається з матеріалів справи, на підставі наказу ГУ ДПС в Черкаській області від 13.10.2021 №2179-п та направлень, виданих ГУ ДПС у Черкаській області від 13.10.2021 №№2530/23-00-09-0119 та 251/23-00-09-0119 проведено фактичну перевірку діяльності ПІІ «Амік Україна» щодо дотримання вимог законодавства з питань обліку, ліцензування, виробництва, зберігання та транспортування пального, спирту етилового, алкогольних напоїв та тютюнових виробів, цільового використання пального та спирту етилового платниками податків, обладнання акцизних складів витратомірами-лічильниками та/або рівномірами-лічильниками, здійснення функцій, визначених законодавством у сфері виробництва і обігу спирту етилового, алкогольних напоїв, тютюнових виробів і пального за місцем фактичного провадження діяльності, а саме: Черкаська обл., Уманський р-н, сільська рада Пугачівська, автомобільна дорога Київ-Одеса км.197+500м. ліворуч за період діяльності з 01.07.2019 по 27.10.2021, результати якої оформлені актом перевірки.

Перевіркою встановлено порушення пункту 11 статті 3 Закону №265/95-ВР та підпункту 230.1.3 пункту 230.1 статті 230 ПК України, а саме:

- відповідно до баз даних ІТС «Податковий блок» за адресою: Черкаська обл., Уманський р-н, сільська рада Пугачівська, автомобільна дорога Київ-Одеса км.197+500м. ліворуч, фіскальний номер РРО ПІІ «Амік Україна» проводило розрахункові операції через РРО без використання режиму програмування із зазначенням товарної підкатегорії згідно УКТ ЗЕД, найменування товарів для підакцизних товарів згідно чеків, перелік яких міститься в акті перевірки;

- здійснено реалізацію без використання режиму програмування найменування кожного підакцизного товару із зазначенням коду товарної підкатегорії згідно з УКТ ЗЕД;

- згідно баз даних ІТС «Податковий блок» встановлено факт несвоєчасного подання довідки про зведені за добу підсумкові облікові дані щодо обсягів обігу (отримання/відпуску) та залишків пального по акцизних складах пального за період 25.08.2021 з терміном подання - 26.08.2021 та фактичним поданням 27.08.2021.

Відповідальність за означені порушення передбачена пунктом 7 статті 17 Закону №265/95-ВР, пунктом 1281.3 статті 1281 ПК України.

Щодо зафіксованого в акті перевірки порушення пункту 11 статті 3 Закону №265/95-ВР, суд зазначає таке.

Законом №265/95-ВР визначені правові засади застосування РРО та програмних РРО у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг.

Пунктом одинадцятим статті 3 Закону №265/95-ВР визначено, що суб`єкти господарювання, які здійснюють розрахункові операції в готівковій та/або в безготівковій формі (із застосуванням електронних платіжних засобів, платіжних чеків, жетонів тощо) при продажу товарів (наданні послуг) у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг, а також операції з приймання готівки для подальшого її переказу зобов`язані проводити розрахункові операції через реєстратори розрахункових операцій та/або через програмні реєстратори розрахункових операцій для підакцизних товарів із використанням режиму програмування із зазначенням коду товарної підкатегорії згідно з УКТ ЗЕД, найменування товарів, цін товарів та обліку їх кількості.

Форми і зміст розрахункових документів / електронних розрахункових документів, які в обов`язковому порядку мають надаватися особам, які отримують або повертають товар, отримують послуги або відмовляються від них, включаючи ті, замовлення або оплата яких здійснюється з використанням інтернету, при здійсненні розрахунків суб`єктами господарювання для підтвердження факту: продажу (повернення) товарів, надання послуг, отримання (повернення) коштів у сфері торгівлі, ресторанного господарства та послуг; здійснення операцій з торгівлі валютними цінностями в готівковій формі, якщо такі операції виконуються не в касах банків; здійснення операцій з видачі готівкових коштів держателям електронних платіжних засобів; приймання комерційними агентами банків та небанківськими надавачами платіжних послуг та їх комерційними агентами готівки для подальшого її переказу з використанням програмно-технічних комплексів самообслуговування (далі - ПТКС), за винятком ПТКС, що дають змогу користувачеві здійснювати виключно операції з отримання коштів, визначено Положенням про форму та зміст розрахункових документів/електронних розрахункових документів, затвердженим наказом Міністерства фінансів України від 21.01.2016 №13 та зареєстрованим в Міністерстві юстиції України 11.02.2016 за №220/28350 (далі по тексту також - Положення №13).

Згідно з абзацом 8 пункту 2 розділу 3 Положення №13 фіскальний касовий чек на товари (послуги) має містити, зокрема, код товарної підкатегорії згідно з УКТ ЗЕД (зазначається у випадках, передбачених чинним законодавством).

Тобто у розрахунковому документі, який створюється РРО при проведенні розрахункових операцій з продажу підакцизних товарів, має відображатися такий обов`язковий реквізит як «код УКТ ЗЕД».

Відповідно до пункту 7 статті 17 Закону №265/95-ВР за порушення вимог цього Закону до суб`єктів господарювання, які здійснюють розрахункові операції за товари (послуги), за рішенням відповідних контролюючих органів застосовуються фінансові санкції у таких розмірах триста неоподатковуваних мінімумів доходів громадян - у разі проведення розрахункових операцій через реєстратори розрахункових операцій та/або програмних реєстраторів розрахункових операцій без використання режиму програмування найменування кожного підакцизного товару із зазначенням коду товарної підкатегорії згідно з УКТ ЗЕД, ціни товару та обліку його кількості.

Таким чином, відповідальність згідно пункту 7 статті 17 Закону №265/95-ВР настає виключно у випадку відсутності у розрахунковому документі, який видається покупцю коду товарної підкатегорії згідно з УКТ ЗЕД.

До висновків аналогічного змісту дійшов Верховний Суд у постанові від 31.10.2024 у справі № 640/11279/22.

Як вже зазначалося судом, з акта перевірки вбачається, що під час її проведення відповідно до баз даних ІТС «Податковий блок» за адресою: Черкаська обл., Уманський р-н, сільська рада Пугачівська, автомобільна дорога Київ-Одеса км.197+500м. ліворуч, фіскальний номер РРО ПІІ «Амік Україна» проводило розрахункові операції через РРО без використання режиму програмування із зазначенням товарної підкатегорії згідно УКТ ЗЕД, найменування товарів для підакцизних товарів згідно чеків, перелік яких міститься в акті перевірки; здійснено реалізацію без використання режиму програмування найменування кожного підакцизного товару із зазначенням коду товарної підкатегорії згідно з УКТ ЗЕД.

З долучених відповідачем разом з клопотанням про долучення доказів, поданим до суду через систему «Електронний суд» до матеріалів справи копій фіскальних чеків, які були предметом перевірки, вбачається, що в них зазначено про продаж підприємством з іноземними інвестиціями «Амік Україна» газу скрапленого із зазначенням коду УКТ ЗЕД « 2711 1».

Такі дії позивач пояснив тим, що на АЗС в реалізації знаходиться скраплений вуглеводний газ, що є сумішшю пропан-бутану, для якої відсутня окрема товарна позиція в Митному тарифі.

Митний тариф України встановлений Законом України «Про Митний тариф України» від 04.06.2020 № 674-IX, який був чинним на момент виникнення спірних відносин (далі по тексту також - Закон №674-ІХ).

Відповідно до приміток Групи 27 «Палива мінеральні; нафта і продукти її перегонки; бітумінозні речовини; воски мінеральні» Закону №674-ІХ ця група не включає, зокрема (a) органічні сполуки визначеного хімічного складу, крім чистих метану і пропану товарної позиції 2711.

Відповідно до Додатку до Закону №674-ІХ, УКТ ЗЕД розділ V «Мінеральні продукти» включає, зокрема, групу 27 «Палива мiнеральнi; нафта i продукти її перегонки; бiтумiнознi речовини; воски мiнеральнi», 2711 «Гази нафтовi та iншi вуглеводнi в газоподiбному станi», до якої входять 2711 1 скраплен (зріджені) газ природний (2711 11 00 00), зокрема і пропан, а також бутани (2711 13).

Водночас, означена класифікація не містить окремим кодом УКТ ЗЕД суміш пропан-бутану, що, в свою чергу, унеможливлює чітке визначення коду УКТ ЗЕД.

В свою чергу, на переконання суду, відсутність закріпленого на законодавчому рівні коду УКТ ЗЕД на продукцію позивача, яка була предметом перевірки (скраплений вуглеводний газ, що є сумішшю пропан-бутану) не може призводити до застосування штрафних санкцій до нього за порушення пункту 11 статті 3 Закону №265/95-ВР у випадку наявності у розрахункових документах коду товарної підкатегорії згідно УКТ ЗЕД, максимально наближеного до реалізованого товару, а саме: 2711 1, який зазначений у фіскальних чеках, долучених відповідачем до матеріалів справи.

Враховуючи означені обставини, суд дійшов висновку про наявність у фіскальних чеках, які були предметом перевірки в межах спірних відносин, коду УКТ ЗЕД 2711 1, що згідно Закону України «Про Митний тариф України» максимально відповідає категорії «Гази нафтові та інші вуглеводні в газоподібному стані» «скраплені (зріджені)».

Таким чином, відповідачем під час судового розгляду справи не доведено наявність в діях позивача порушення, відповідальність за яке передбачена пунктом 7 статті 17 Закону №265/95-ВР, що має наслідком наявність підстав для задоволення позовних вимог в частині визнання протиправним та скасування податкового повідомлення-рішення ЦМУ ДПС від 02.12.2021 № як таких, що знайшли своє документальне та нормативне підтвердження під час розгляду справи.

Щодо висновків про порушення позивачем підпункту 230.1.3 пункту 230.1 статті 230 ПК України, суд зазначає таке.

Відповідно до підпункту 230.1.3 пункту 230.1 статті 230 ПК України розпорядники акцизних складів зобов`язані на кожному акцизному складі щоденно (крім днів, в які акцизний склад не працює) формувати дані про фактичні залишки пального на початок та кінець звітної доби та про добові фактичні обсяги отриманого та реалізованого пального (далі у цьому розділі - обсяг обігу пального) у розрізі кодів товарних підкатегорій згідно з УКТ ЗЕД у літрах, приведених до температури 15° C.

Для цілей статей 230 - 233 цього Кодексу скраплений газ (пропан або суміш пропану з бутаном), інші гази, бутан, ізобутан за кодами згідно з УКТ ЗЕД 2711 12 11 00, 2711 12 19 00, 2711 12 91 00, 2711 12 93 00, 2711 12 94 00, 2711 12 97 00, 2711 13 10 00, 2711 13 30 00, 2711 13 91 00, 2711 13 97 00, 2711 14 00 00, 2711 19 00 00, 2901 10 00 10 обліковуються за умовним кодом 2711 у літрах, приведених до температури 15° C.

Дані про фактичні залишки пального та про обсяг обігу пального формуються після проведення останньої операції з обігу пального у звітній добі, але не пізніше 23 години 59 хвилин цієї доби, до початку здійснення операцій з обігу пального у добу, що настає за звітною добою, та подаються до центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну податкову політику, не пізніше 23 години 59 хвилин доби, що настає за звітною добою.

На кожному акцизному складі за кожним кодом товарної підкатегорії згідно з УКТ ЗЕД формуються показники про:

обсяги залишків пального на початок та кінець звітної доби, що визначаються шляхом підсумовування обсягів залишків пального в кожному резервуарі на підставі показників рівнемірів-лічильників, встановлених на таких резервуарах, розташованих на такому акцизному складі;

добовий обсяг реалізованого пального, що визначається шляхом підсумовування обсягів реалізованого за звітну добу пального через кожне місце відпуску пального наливом з акцизного складу на підставі показників витратомірів-лічильників, встановлених на кожному місці відпуску пального наливом з акцизного складу, розташованому на такому акцизному складі;

добовий обсяг отриманого пального, що визначається шляхом віднімання від обсягу залишків пального на кінець звітної доби обсягу залишків пального на початок звітної доби та додавання добового обсягу реалізованого пального з такого акцизного складу з додаванням обсягу втраченого пального, зазначеного в акцизних накладних, зареєстрованих в Єдиному реєстрі акцизних накладних, та з відніманням додаткового обсягу пального, зазначеного в заявках на поповнення обсягу залишку пального або спирту етилового, зареєстрованих у системі електронного адміністрування реалізації пального та спирту етилового.

Дані про залишки пального та про обсяг обігу пального подаються електронними засобами зв`язку у формі електронних документів, яка затверджується центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну фінансову політику.

Електронні документи заповнюються автоматично шляхом передачі до них даних з витратомірів-лічильників та рівнемірів-лічильників (під час виходу з ладу, проведення повірки або калібрування рівнеміра-лічильника або витратоміра-лічильника - заповнюються відповідальною особою розпорядника акцизного складу).

В електронних документах також зазначаються відповідальною особою розпорядника акцизного складу дані про обсяги залишків пального, що знаходяться на акцизному складі в тарі, балонах, упаковці, про добовий обсяг реалізованого пального в тарі, балонах, упаковці, а також інформація про дні, в які акцизний склад не працює.

Підставою для прийняття спірного податкового повідомлення-рішення стало від 02.12.2021 № встановлення контролюючим органом факту несвоєчасного подання довідки про зведені за добу підсумкові облікові дані щодо обсягів обігу (отримання/відпуску) та залишків пального по акцизному складу №1003527 за 25.08.2021 з терміном подання - 26.08.2021 та фактичним поданням 27.08.2021.

Судом встановлено та підтверджується матеріалами справи факт формування позивачем довідки про зведені за добу підсумкові облікові дані щодо обсягів обігу (отримання/відпуску) та залишків пального на акцизному складі пального на 25.08.2021.

З долученої до матеріалів справи квитанції вбачається про доставлення означеної довідки (ім`я файлу 3572J20213100.XML) до ЦМУ ДПС 27.08.2021 в 00:22:52.

Водночас з протоколу руху документа/звіту та пов`язаних з ним повідомлень/квитанцій файла 3572J20213100.XML вбачається, що його відправку здійснено 26.08.2021 о 16:26:07, повторну відправку здійснено 26.08.2021 о 19:05:16, що свідчить про своєчасне направлення позивачем довідки про зведені за добу підсумкові облікові дані щодо обсягів обігу (отримання/відпуску) та залишків пального по акцизному складу №1003527 за 25.08.2021.

Верховний Суд у постанові від 22.11.2021 по справі №160/10558/19 дійшов висновку про те, що при розгляді справ про застосування штрафних санкцій за порушення граничних строків реєстрації податкових накладних принциповим є не дата фактичного надходження податкових накладних до Єдиного реєстру податкових накладних, а дата їх відправлення виходячи з технічного способу реєстрації податкових накладних, тому скріншоти з програми M.E.Doc є належним засобом доказування.

Враховуючи означені обставини, суд дійшов висновку про відсутність у діях позивача ознак порушення підпункту 230.1.3 пункту 230.1 статті 230 ПК України з огляду на своєчасне направлення ним довідки у законодавчо визначений строк - 26.08.2021.

Таким чином, позовні вимоги в частині визнання протиправним та скасування податкового повідомлення-рішення від 02.12.2021 № є такими, що підлягають задоволенню.

Інших доводів, що можуть вплинути на правильність вирішення судом спору, що розглядається, матеріали справи не містять.

Таким чином, позов слід задовольнити повністю.

Частиною першою статті 139 Кодексу адміністративного України визначено, що при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.

Під час звернення до суду позивачем був сплачений судовий збір у розмірі 2 684,00 грн, що підтверджується квитанцією від 21.02.2023 №66553.

Враховуючи задоволення позову, понесені позивачем судові витрати у вигляді сплаченого судового збору в розмірі 2 684,00 грн, підлягають стягненню на його користь за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень - ЦМУ ДПС.

На підставі викладеного, керуючись статтями 243-246, 250 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

в и р і ш и в:

1. Адміністративний позов задовольнити повністю.

2. Визнати протиправними та скасувати податкові повідомлення-рішення Центрального міжрегіонального управління ДПС по роботі з великими платниками податків від 02.12.2021 № та №.

3. Стягнути на користь Підприємства з іноземними інвестиціями «Амік Україна» (ідентифікаційний код 30603572, місцезнаходження: 04071, м. Київ, вул. Верхній Вал, 68) судовий збір у розмірі 2 684,00 грн (дві тисячі шістсот вісімдесят чотири грн 00 коп.) за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень - Центрального міжрегіонального управління ДПС по роботі з великими платниками податків (ідентифікаційний код 44082145, місцезнаходження: 02068, м. Київ, вул. Кошиця, 3).

Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті апеляційного провадження чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається до Шостого апеляційного адміністративного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

У разі оголошення судом лише вступної та резолютивної частини рішення, або розгляду справи в порядку письмового провадження, апеляційна скарга подається протягом тридцяти днів з дня складення повного тексту рішення.

Суддя Дудін С.О.