Справа № 480/8364/25
Суддя: Л.М. Опімах
Дата ухвалення: 2025-11-05 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

СУМСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А
про залишення позовної заяви без руху
05 листопада 2025 року Справа № 480/8364/25
Суддя Сумського окружного адміністративного суду Опімах Л.М., розглянувши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до НОМЕР_1 прикордонного загону Державної прикордонної служби України (військової частини НОМЕР_2 ) про визнання дій та бездіяльності протиправними, зобов`язання вчинити дії,
В С Т А Н О В И В:
До Сумського окружного адміністративного суду звернулася ОСОБА_1 з адміністративним позовом до військової частини НОМЕР_2 , в якому просить:
- визнати протиправними дії НОМЕР_1 прикордонного загону Державної прикордонної служби України (військової частини НОМЕР_2 ), які полягають у нарахуванні та виплаті ОСОБА_1 індексації грошового забезпечення в період з 01 березня 2018 року 30 квітня 2024 року в неповному обсязі, а саме з порушенням абзаців 4, 6 пункту 5 Порядку проведення індексації грошових доходів населення, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 17 липня 2003 р. № 1078;
- визнати протиправною бездіяльність НОМЕР_1 прикордонного загону Державної прикордонної служби України (військової частини НОМЕР_2 ), яка виразилась у ненарахуванні та невиплаті ОСОБА_1 компенсації втрати частини доходів у зв`язку з порушенням строків їх виплати на суму невиплаченої індексації грошового забезпечення за період з 01 березня 2018 року по день фактичної виплати індексації грошового забезпечення включно за весь час затримки виплати;
- зобов`язати НОМЕР_1 прикордонний загін Державної прикордонної служби України (військової частини НОМЕР_2 ) нарахувати та виплатити ОСОБА_1 компенсацію втрати частини доходів у зв`язку з порушенням строків їх виплати на суму невиплаченої індексації грошового забезпечення за період з 01 березня 2018 року по день фактичної виплати індексації грошового забезпечення включно за весь час затримки виплати.
Відповідно до пунктів 3, 5 частини 1 статті 171 Кодексу адміністративного судочинства України суддя після одержання позовної заяви з`ясовує, чи: відповідає позовна заява вимогам, встановленим статтями 160, 161, 172 цього Кодексу; позов подано у строк, установлений законом (якщо позов подано з пропущенням встановленого законом строку звернення до суду, то чи достатньо підстав для визнання причин пропуску строку звернення до суду поважними).
Подану позовну заяву необхідно залишити без руху в частині позовних вимог за період з 19 липня 2022 року до 30 квітня 2024 року як таку, що подана з порушенням вимог частини 6 статті 161 КАС України, відповідно до якої у разі пропуску строку звернення до адміністративного суду позивач зобов`язаний додати до позову заяву про поновлення цього строку та докази поважності причин його пропуску.
Так, відповідно до частини 1, 5 статті 122 КАС України позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами. Для звернення до суду у справах щодо прийняття громадян на публічну службу, її проходження, звільнення з публічної служби встановлюється місячний строк.
Суд враховує, що положення статті 122 Кодексу адміністративного судочинства України не містять норми, які б врегульовували порядок звернення осіб, які перебувають (перебували) на публічній службі, до адміністративного суду у справах про стягнення належної їм заробітної плати у разі порушення законодавства про оплату праці (грошового забезпечення військовослужбовців).
Такі правовідносини регулюються положеннями статті 233 Кодексу законів про працю України, зокрема, частиною другою цієї статті, відповідно до якої із заявою про вирішення трудового спору у справах про звільнення працівник має право звернутися до суду в місячний строк з дня вручення копії наказу (розпорядження) про звільнення, а у справах про виплату всіх сум, що належать працівникові при звільненні, у тримісячний строк з дня одержання ним письмового повідомлення про суми, нараховані та виплачені йому при звільненні (стаття 116).
З огляду на зміст позовних вимог позивач звернулася до суду з позовом, що стосується нарахування та виплати їй індексації грошового забезпечення як військовослужбовиці за період з 01 березня 2018 року до 30 квітня 2024 року.
Отже, з дня отримання грошового забезпечення позивачем як військовослужбовицею, яка проходить військову службу, вона вважається такою, що повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи законних інтересів. Крім того, позивач була виключена зі списків особового складу та всіх видів забезпечення наказом від 30.04.2024 № 451-ОС. Відповідно, з 30.04.2024 позивач остаточно знала про порушення її прав та інтересів.
Всупереч вимогам частини першої статті 122 КАС України, частини другої статті 233 КЗпП України позивач звернулася до суду з позовною заявою, здавши її на пошту 28.10.2025 (дата реєстрації позовної заяви в суді 31.10.2025), тобто після спливу встановленого строку звернення до суду. В обґрунтування поважності причин пропуску строку звернення до суду у відповідній заяві позивач зазначає, що відповідно до частини другої статті 233 Кодексу законів про працю України (у редакції, чинній до внесення змін згідно із Законом України "Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо оптимізації трудових відносин" від 01 липня 2022 року № 2352-IX) у разі порушення законодавства про оплату праці працівник має право звернутися до суду з позовом про стягнення належної йому заробітної плати без обмеження будь-яким строком.
Законом України "Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо оптимізації трудових відносин" від 01 липня 2022 року № 2352-IX, який набрав чинності 19 липня 2022 року, внесено зміни, зокрема, до статті 233 Кодексу законів про працю України щодо строку звернення до суду у справах про стягнення заробітної плати.
Так, відповідно до статті 233 КЗпП України працівник може звернутися із заявою про вирішення трудового спору безпосередньо до суду в тримісячний строк з дня, коли він дізнався або повинен був дізнатися про порушення свого права, крім випадків, передбачених частиною другою цієї статті.
Із заявою про вирішення трудового спору у справах про звільнення працівник має право звернутися до суду в місячний строк з дня вручення копії наказу (розпорядження) про звільнення, а у справах про виплату всіх сум, що належать працівникові при звільненні, у тримісячний строк з дня одержання ним письмового повідомлення про суми, нараховані та виплачені йому при звільненні (стаття 116).
Тобто, до 19.07.2022 КЗпП України не обмежував будь-яким строком право працівника на звернення до суду з позовом про стягнення належної йому заробітної плати. Після цієї дати строк звернення до суду з трудовим спором, зокрема, про стягнення належної працівнику заробітної плати, обмежений трьома місяцями з дня, коли працівник дізнався або повинен був дізнатися про порушення свого права.
Оскільки спірні правовідносини щодо нарахування та виплати індексації грошового забезпечення військовослужбовцю виникли в період з 01.03.2018 до 30.04.2024, та з урахуванням того, що на момент їх виникнення була чинною редакція частини другої статті 233 КЗпП України, яка передбачала право на звернення до суду з позовом про стягнення належної йому заробітної плати без обмеження будь-яким строком, то строк звернення до суду з цим позовом необхідно поновити.
Суд частково поділяє позицію позивача щодо порядку обчислення строку звернення до адміністративного суду. Зокрема, слід погодитися із висновком, що період з 01 березня 2018 року до 19 липня 2022 року регулюється положеннями статті 233 КЗпП України у редакції до внесення змін Законом України "Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо оптимізації трудових відносин", яка визначає право особи на звернення до суду із позовом про стягнення належної їй заробітної плати [грошового забезпечення] без обмеження будь-яким строком.
Проте період з 19 липня 2022 року до 30 квітня 2024 року регулюється вже нині чинною редакцією статті 233 КЗпП України, яка передбачає тримісячний строк звернення до суду з дня одержання ним письмового повідомлення про суми, нараховані та виплачені йому при звільненні.
Отже, стаття 233 КЗпП України в редакції Закону України від 01.07.2022 № 2352-IX поширюється лише на ті відносини, які виникли після набуття цією нормою чинності, про що сам позивач зазначає у заяві про поновлення строку звернення до суду, посилаючись на рішення Верховного Суду від 06.04.2023 у зразковій справі № 260/3564/22.
Таким чином, з вимогами про нарахування та виплату індексації грошового забезпечення за період з 19.07.2022 до 30.04.2024 позивач мала звернутися до суду не пізніше 31.07.2024, при цьому позивач звернулася до суду з позовною заявою, здавши її на пошту 28.10.2025, тобто після спливу встановленого строку звернення до суду. Будь-якого обґрунтування поважності причин пропуску строку позивач не зазначила.
Відповідно до ч. 1 ст. 123 КАС України у разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду з заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду або вказати інші підстави для поновлення строку.
Таким чином, позивачу необхідно усунути зазначений недолік позовної заяви шляхом надання суду заяви про поновлення строку звернення до адміністративного суду в частині вимог про перерахунок грошового забезпечення за період з 19.07.2022 до 30.04.2024 та надати докази поважності причин його пропуску.
Відповідно до ч. 1 ст. 169 КАС України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.
Керуючись ст. 169, п. 3 ч. 1 ст. 171 КАС України,
У Х В А Л И В:
Позовну заяву ОСОБА_1 до НОМЕР_1 прикордонного загону Державної прикордонної служби України (військової частини НОМЕР_2 ) про визнання дій та бездіяльності протиправними, зобов`язання вчинити дії залишити без руху.
Надати позивачу 10-денний строк для усунення недоліків позовної заяви з дня вручення йому ухвали про залишення позовної заяви без руху.
У разі неусунення позивачем недоліків позовної заяви у встановлений судом строк позовна заява буде повернута позивачу.
Копію ухвали надіслати особі, яка подала позовну заяву.
Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Л.М. Опімах