Справа № 240/17086/25
Суддя: Леміщак Дмитро Михайлович
Дата ухвалення: 2025-11-05 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ЖИТОМИРСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А

про відмову в ухваленні додаткового судового рішення

05 листопада 2025 року м. Житомир справа № 240/17086/25

категорія 112010201

Житомирський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Леміщака Д.М., розглянувши в порядку письмового провадження за правилами спрощеного позовного провадження заяву позивача про ухвалення додаткового судового рішення в адміністративній справі за позовом ОСОБА_1 до Головного управління Пенсійного фонду України в Житомирській області про визнання дій протиправними, зобов`язання вчинити дії,

встановив:

До Житомирського окружного адміністративного суду надійшов адміністративний позов ОСОБА_1 до Головного управління Пенсійного фонду України в Житомирській області, в якому позивач просить:

- визнати протиправними дії відповідача щодо відмови у здійсненні перерахунку та виплати з 01.02.2023 пенсії відповідно до довідки Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Житомирській області від 19.06.2025 № 01-4/518;

- зобов`язати відповідача здійснити перерахунок та виплату пенсії з 01.02.2023 з урахуванням основних і додаткових видів грошового забезпечення, зазначених у довідці Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Житомирській області від 19.06.2025 № 01-4/518, з урахуванням проведених виплат зі збереженням основного розміру пенсії 80%.

Позовні вимоги обґрунтовані тим, що відмова у проведенні перерахунку пенсії на підставі оновленої довідки, виданої Головним управлінням Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Житомирській області про розмір грошового забезпечення станом на 01.01.2023, є протиправною, суперечить вимогам чинного законодавства та порушує право позивача на отримання пенсії у належному розмірі.

Ухвалою суду вказану позовну заяву прийнято до розгляду, відкрито провадження в адміністративній справі та вирішено розглядати справу за правилами спрощеного позовного провадження без проведення судового засідання та виклику учасників справи (у письмовому провадженні).

Рішенням Житомирського окружного адміністративного суду від 01.10.2025 визнано протиправними дії Головного управління Пенсійного фонду України в Житомирській області щодо відмови у проведенні перерахунку та виплати пенсії ОСОБА_1 з 01.02.2023 на підставі довідки Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Житомирській області № 01-4/518 від 19.06.2025 про грошове забезпечення для перерахунку пенсії за нормами, чинними станом на 01.01.2023.

Зобов`язано Головне управління Пенсійного фонду України в Житомирській області здійснити перерахунок та виплату пенсії ОСОБА_1 з 01.02.2023 на підставі довідки Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Житомирській області № 01-4/518 від 19.06.2025 про грошове забезпечення для перерахунку пенсії за нормами, чинними станом на 01.01.2023, з урахуванням проведених виплат.

31.10.2025 року позивачем подано заяву про ухвалення додаткового рішення по справі 240/17086/25 в якій просить ухвалити додаткове рішення, оскільки позивачем при поданні позовної заяви в прохальній частині в другому абзаці було заявлено вимогу про зобов`язання відповідача здійснити перерахунок та виплату пенсії з 01.02.2023 з урахуванням основних і додаткових видів грошового забезпечення, зазначених у довідці Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Житомирській області від 19.06.2025 № 01-4/518, з урахуванням проведених виплат зі збереженням основного розміру пенсії 80%.

При цьому в рішенні відсутнє рішення щодо збереження основного розміру пенсії на рівні 80% сум грошового.

Зважаючи на те, що дана справа розглядалася за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін, заяву позивача про ухвалення додаткового рішення судом розглянуто у письмовому провадженні без повідомлення (виклику) сторін.

Частинами першою - третьою статті 252 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України) визначено, що суд, що ухвалив судове рішення, може за заявою учасника справи чи з власної ініціативи ухвалити додаткове рішення, якщо:

1) щодо однієї із позовних вимог, з приводу якої досліджувалися докази, чи одного з клопотань не ухвалено рішення;

2) суд, вирішивши питання про право, не визначив способу виконання судового рішення;

3) судом не вирішено питання про судові витрати.

Суд, що прийняв рішення, ухвалює додаткове судове рішення в тому самому складі, у том самому порядку, що й судове рішення. Відповідно до положень КАС України розгляд питання про прийняття додаткового рішення може проводитись без повідомлення учасників справи. Згідно з частиною 4 статті 252 КАС України про відмову в ухваленні додаткового рішення суд постановляє ухвалу.

Заяву про ухвалення додаткового судового рішення може бути подано до закінчення строку на виконання судового рішення.

Процесуальний інститут додаткового судового рішення дає можливість виправити помилки суду, спричинені недотриманням вимог до судового рішення, зокрема, щодо наявності в ньому відповіді на всі заявлені вимоги позивача, наявності суджень суду щодо способу виконання судового рішення у випадку, коли такі судження є необхідними, вирішення питання про судові витрати. Водночас, додаткове судове рішення не може змінювати суті основного рішення, оскільки воно є його невід`ємною складовою.

Розглянувши заяву про ухвалення додаткового рішення у справі, суд приходить до висновку про відсутність підстав для її задоволення, виходячи з такого.

Гарантоване статтею 55 Конституції України й конкретизоване у законах України право на судовий захист передбачає можливість звернення до суду за захистом порушеного права, але вимагає, щоб стверджувальне порушення було обґрунтованим. Особа, стосовно якої суб`єкт владних повноважень прийняв рішення, вчинив дію чи допустив бездіяльність, має право на захист. Обов`язковою умовою надання правового захисту судом є наявність відповідного порушення суб`єктом владних повноважень прав, свобод або інтересів особи на момент її звернення до суду. Суд захищає лише порушені, невизнані або оспорювані права, свободи та інтереси учасників адміністративних правовідносин. Порушення має бути реальним, стосуватися (зачіпати) зазвичай індивідуально виражених прав чи інтересів особи, яка стверджує про їх порушення.

Отже, кожна особа має право на захист свого права у разі його порушення, невизнання чи оспорювання у сфері цивільних, господарських, публічно-правових відносин та за наявності неврегульованих питань.

Наведене дає підстави для висновку, що суд під час розгляду справи повинен встановити факт або обставини, які б свідчили про порушення прав, свобод чи інтересів позивача з боку відповідача - суб`єкта владних повноважень, створення перешкод для їх реалізації або мають місце інші ущемлення прав та свобод позивача. Тобто судовому захисту підлягають лише порушені, невизнані або оспорюванні права, свободи та інтереси учасників адміністративних правовідносин. Аналогічна позиція наведена у постанові Верховного Суду України від 01.12.2015 у справі № 800/134/15 та постанові Верховного Суду від 07.11.2018 у справі №820/3327/16.

Вказані положення не дозволяють скаржитися щодо законодавства або певних обставин абстрактно, лише тому що заявник вважає начебто певні положення норм законодавства впливають на його правове становище.

На даний час ніяких дій відповідачем при виконанні даного рішення не вчинялось, а тому і відсутні підстави вважати, що права позивача у зазначеній частині будуть порушені.

Задоволення позову у зазначеній частині позовних вимог буде свідчити про вирішення спору, який ще відсутній, тобто на майбутнє, що суперечить засадам адміністративного судочинства та його принципам.

Керуючись статтями 243, 248, 252, 256 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

ухвалив:

Відмовити ОСОБА_1 в ухваленні додаткового судового рішення в адміністративній справі №240/17086/25 за позовом ОСОБА_1 до Головного управління Пенсійного фонду України в Житомирській області про визнання дій протиправними, зобов`язання вчинити дії.

Ухвала суду набирає законної сили негайно після її підписання суддею.

Ухвала суду може бути оскаржена до Сьомого апеляційного адміністративного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її складення.

Суддя Д.М. Леміщак