Справа № 380/29502/23
Суддя: Качур Роксолана Петрівна
Дата ухвалення: 2025-11-06 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ЛЬВІВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А

з питань встановлення судового контролю

06 листопада 2025 року справа № 380/29502/23 м. Львів

Львівський окружний адміністративний суд у складі головуючої судді Качур Р. П. розглянув у письмовому провадженні заяву позивача про встановлення судового контролю за виконанням судового рішення в адміністративній справі за ОСОБА_1 до Головного управління ДСНС України у Львівській області про визнання протиправними дій -

УСТАНОВИВ:

У провадженні Львівського окружного адміністративного суду перебувала справа № 380/29502/23 за позовом ОСОБА_1 до Головного управління ДСНС України у Львівській області про визнання протиправними дій.

Рішенням Львівського окружного адміністративного суду від 25.11.2024 адміністративний позов задоволено.

Визнано протиправними дії Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Львівській області щодо складання довідки № 230-ДВ/5807 від 08.12.2023 про розмір грошового забезпечення ОСОБА_1 станом на 01.01.2023 без врахування вимог абзацу 5 п. 5 Порядку проведення перерахунку пенсій, призначених відповідно до Закону України Про пенсійне забезпечення осіб, звільнених з військової служби, та деяких інших осіб, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 13.02.2023 № 45.

Зобов`язано Головне управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Львівській області підготувати та надати до Головного управління Пенсійного фонду України у Львівській області нову довідку про розмір грошового забезпечення ОСОБА_1 станом на 01 січня 2023 року відповідно до вимог статей 43 і 63 Закону України від 09 квітня 1992 року № 2262-ХІІ Про пенсійне забезпечення осіб, звільнених з військової служби, та деяких інших осіб з урахуванням положень постанови Кабінету Міністрів України від 30 серпня 2017 року № 704 Про грошове забезпечення військовослужбовців, осіб рядового і начальницького складу та деяких інших осіб щодо визначення посадового окладу і окладу за військовим званням шляхом множення розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, на відповідний тарифний коефіцієнт, та з обов`язковим зазначенням відомостей про розміри щомісячних додаткових видів грошового забезпечення та премії, зокрема, з урахуванням надбавки за особливі умови проходження служби та премії у середньому розмірі, що фактично були виплаченими за січень 2023 року за відповідною посадою, у тому державному органі, звідки позивач звільнився на пенсію, відповідно до абзацу п`ятого пункту 5 Порядку № 45 у редакції, чинній до внесення змін постановою Кабінету Міністрів України від 21 лютого 2018 року № 103.

Постановою Восьмого апеляційного адміністративного суду від 15.10.2025 рішення Львівського окружного адміністративного суду у справі № 380/29502/23 залишено без змін.

На розгляд Львівського окружного адміністративного суду від позивача надійшла заява про встановлення судового контролю (вх. № 87782 від 04.11.2025), у якій зазначає, що на виконання судового рішення Головним управлінням ДСНС України у Львівській області було виготовлено довідку №163-ДВ/5807 від 28.08.2025р. про розмір грошового забезпечення ОСОБА_1 станом на 01.01.2023. Також вказує, що аналіз довідки свідчить про те, що відомості про грошовий еквівалент відсоткового значення розмірів надбавки за особливості проходження служби і премії є неналежними, оскільки їх розрахунок був Боржником проведений без урахування розмірів окладів за посадою і званням зазначених в даній довідці. Окрім того, вважає, що зазначений в довідці розмір премії (152% посадового окладу) не відповідає середньому розміру, встановленого за відповідною посадою з 01 січня 2023 року наказом Головного управління ДСНС України у Львівській області №55 від 13.02.2023р. Оскільки право на перерахунок пенсії виникло з 01 січня 2023 року, з часу введення в дію Закону України «Про Державний бюджет України на 2023 рік», яким було змінено розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб, то надбавка за особливості проходження служби та премія повинні бути враховані до грошового забезпечення для перерахунку пенсії стягувача у середніх відсоткових розмірах, що фактично виплачені за січень 2025 року особам рядового/начальницького складу, які проходять службу цивільного захисту за контрактом в органах (підрозділах) ДСНС на посадах, до яких прирівнюється посада стягувача, з якої він був звільнений зі служби.Тому, враховуючи, що у витязі з наказу №55 зазначено три рівнозначних посади, за якими премію з 01 січня 2023 року було встановлено в розмірах 266%, 253 та 219%, то середній розмір премії за відповідною посадою - начальника відділу буде становити 246% (266+263+219): 3), але Боржником розмір премії в довідці №163-ДВ/5807 вказано в розмірі 152%. На підставі викладеного стягувач вважає, що в довідці про розмір грошового забезпечення станом на 01 січня 2023 року відсоткове значення розміру премії повинно бути зазначеним в розмірі 246% від суми посадового окладу, окладу за спеціальним званням та надбавки за вислугу років, а грошовий еквівалент відсоткового значення надбавки за особливості проходження служби та премії, з урахуванням зміни окладів за посадою і званням, повинен бути відображеним в розмірах 9057,50 грн. та 14896,00 грн. відповідно. Вважає довідку Головного управління ДСНС України №163- ДВ/5807 вважає неналежною, рішення Львівського окружного адміністративного суду від 25 листопада 2024 року у справі №380/29502/23 невиконаним. Тому, на думку позивача встановлення судового контролю за виконанням судового рішення є крайнє необхідним, так як відповідач свідомо ухиляється від належного виконання судового рішення, а тому потребує контролю зі сторони суду.

При вирішенні заяви про встановлення судового контролю суд виходив із такого.

Згідно з ст. 370 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України) судове рішення, яке набрало законної сили, є обов`язковим для учасників справи, для їхніх правонаступників, а також для всіх органів, підприємств, установ та організацій, посадових чи службових осіб, інших фізичних осіб і підлягає виконанню на всій території України, а у випадках, встановлених міжнародними договорами, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, або за принципом взаємності, - за її межами. Невиконання судового рішення тягне за собою відповідальність, встановлену законом.

Положення Кодексу адміністративного судочинства України не містять обмеження щодо стадій процесу, на яких може бути вирішено питання про застосування заходів судового контролю, передбачених ч. 1 ст. 382 КАС України. Тобто, зобов`язати суб`єкта владних повноважень, не на користь якого ухвалене судове рішення, подати у встановлений судом строк звіт про виконання судового рішення, суд може й після ухвалення такого рішення за наслідком розгляду клопотання позивача.

Суд зазначає, що судовий контроль - це спеціальний вид провадження в адміністративному судочинстві, відмінний від позовного, що має спеціальну мету та полягає не у вирішенні нового публічно-правового спору, а у перевірці всіх обставин, що перешкоджають виконанню такої постанови суду та відновленню порушених прав особи-позивача.

Отже, судовий контроль за виконанням судових рішень в адміністративних справах здійснюється з метою реалізації завдань адміністративного судочинства.

Аналіз зазначених положень дає підстави для висновку про те, що встановлення судового контролю за виконанням судових рішень є заходом превентивного впливу на відповідача у справі з метою своєчасного виконання своїх зобов`язань у межах відповідної справи.

Така ж правова позиція викладена у постанові Верховного Суду у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду від 06.12.2019 у справі № 812/333/17 (адміністративне провадження № К/9901/12313/19).

Відповідно до ч. 3 ст. 129-1 Конституції України контроль за виконанням судового рішення здійснює суд.

Крім цього, в Рішенні від 30.06.2009 у справі № 16-рп/2009 Конституційний Суд України зазначив, що метою судового контролю є своєчасне забезпечення захисту та охорони прав і свобод людини і громадянина, та наголосив, що виконання всіма суб`єктами правовідносин приписів, викладених у рішеннях суду, які набрали законної сили, утверджує авторитет держави як правової (абз. 1 пп. 3.2 п. 3, абз. 2 п. 4 мотивувальної частини).

Виконання рішення, винесеного будь-яким судом, має розглядатись як невід`ємна частина «судового процесу» для цілей статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.

У рішенні Європейського суду з прав людини від 19.03.1997 у справі «Горнсбі проти Греції» суд підкреслив, що виконання рішення, ухваленого будь-яким судом, має розцінюватись як невід`ємна частина судового розгляду. Здійснення права на звернення до суду з позовом стосовно його прав та обов`язків цивільного характеру було б ілюзорним, якби внутрішня правова система допускала, щоб остаточне судове рішення, яке має обов`язкову силу, не виконувалося б на шкоду однієї зі сторін (п. 40).

Подання позивачем заяви про встановлення судового контролю зумовлене, неправильним, на думку позивача, виконанням відповідачем рішення суду у справі.

Відповідно до частини першої ст. 3811 КАС України судовий контроль за виконанням судових рішень в адміністративних справах здійснює суд, який розглянув справу як суд першої інстанції. Суд може здійснювати судовий контроль за виконанням судового рішення у порядку, встановленому статтями 287, 382-382-3 і 383 цього Кодексу.

Суд, який розглянув адміністративну справу як суд першої інстанції і ухвалив судове рішення, за письмовою заявою особи, на користь якої ухвалено судове рішення і яка не є суб`єктом владних повноважень, або за власною ініціативою може зобов`язати суб`єкта владних повноважень, не на користь якого ухвалене судове рішення, подати у встановлений судом строк звіт про виконання судового рішення (ч. 1 ст. 382 КАС України).

Такий контроль здійснюється судом шляхом зобов`язання надати звіт про виконання судового рішення, розгляду поданого звіту на виконання постанови суду першої інстанції, а в разі неподання такого звіту - встановленням нового строку для подання звіту та накладенням штрафу.

При цьому, зазначені процесуальні дії є диспозитивним правом суду, яке може використовуватися залежно від наявності об`єктивних обставин, які підтверджені належними та допустимими доказами.

Отже, суд вважає, що звернення позивача до суду із заявою, яка розглядається, не обґрунтоване.

Суд також звертає увагу позивача на те, що покликання на наказ відповідача «Про преміювання осіб рядового і начальницького складу ГУ» від 13.02.2023 №55, якими встановлювався розмір премії для окремих осіб рядового і начальницького складу з 01.02.2023 є безпідставним, оскільки такий не є рішеннями Кабінету Міністрів України про зміну розміру хоча б одного з видів грошового забезпечення або про введення нових щомісячних додаткових видів грошового забезпечення та премій, із прийняттям якого пов`язаний обов`язок відповідача оформити нову довідку про розмір грошового забезпечення.

У постанові від 13.05.2020 в справі №592/5164/16-а Велика Палата Верховного Суду підтримала правовий висновок Верховного Суду України, визначивши, що накази Міністра оборони України, якими встановлювався розмір премії для військовослужбовців, є відомчими, внутрішніми документами, які носять тимчасовий характер, не містять нормативно-правових приписів та не породжують будь-яких правових підстав для проведення перерахунку пенсії військовослужбовців відповідно до частини 3 статті 63 Закону України «Про пенсійне забезпечення осіб, звільнених з військової служби, та деяких інших осіб».

Збільшення відсоткового розміру окремих видів грошового забезпечення військовослужбовців за посадою аналогічною тій, яку займав позивач на час звільнення зі служби, зокрема, надбавки за особливості проходження служби та премії, на підставі розпорядчих документів ДСНС, не є тотожним підвищенню грошового забезпечення на умовах, у порядку та розмірах, передбачених Кабінетом Міністрів України, а тому таку зміну розміру грошового забезпечення за окремою посадою не можна розглядати як підвищення грошового забезпечення в цілому.

Таким чином, суд дійшов висновку про те, що немає підстав для зобов`язання відповідача зазначити в оновленій довідці про розмір грошового забезпечення премію в розмірі 246% (в середньому за рівноцінними посадами) посадового окладу. Отже заява позивача про встановлення судового контролю задоволенню не підлягає.

Керуючись ст.ст. 243, 248, 256, 293-295, 382 КАС України суд -

УХВАЛИВ:

1. У задоволенні заяви позивача про встановлення судового контролю за виконанням судового рішення в адміністративній справі за позовом ОСОБА_1 до Головного управління ДСНС України у Львівській області про визнання протиправними дій відмовити.

2. Копію ухвали надіслати сторонам.

Ухвала про набирає законної сили з моменту її підписання.

Ухвала може бути оскаржена шляхом подання апеляційної скарги до Восьмого апеляційного адміністративного суду у п`ятнадцятиденний строк з дня складення повного тексту ухвали.

Суддя Р.П. Качур