Справа № 320/21397/23
Суддя: Штульман Ігор Володимирович
Дата ухвалення: 2025-10-31 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ШОСТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

31 жовтня 2025 року м. Київ

Шостий апеляційний адміністративний суд у складі колегії суддів:

головуючого - судді Штульман І.В.

суддів: Мельничука В.П.,

Черпака Ю.К., -

розглянувши у порядку письмового провадження апеляційну скаргу Комунального підприємства «Київський метрополітен» на рішення Київського окружного адміністративного суду від 14 січня 2025 року по справі за адміністративним позовом Комунального підприємства «Київський метрополітен» до Північно-східного офісу Держаудитслужби Державної аудиторської служби України про визнання протиправною та скасування висновку,-

В С Т А Н О В И В :

22 червня 2023 року Комунальне підприємство (далі - КП) «Київський метрополітен» (далі - позивач, замовник) звернулося в Київський окружний адміністративний суд з адміністративним позовом до Північно-східного офісу Держаудитслужби Державної аудиторської служби України (далі - відповідач, Офіс) про визнання протиправним та скасування висновку Північно-східного офісу Держаудитслужби Державної аудиторської служби України про результати моніторингу закупівлі UA-2023-03-17-006747-a.

Рішенням Київського окружного адміністративного суду від 14 січня 2025 року відмовлено КП «Київський метрополітен» у задоволенні позовних вимог.

Приймаючи рішення про відмову в задоволенні позовних вимог, суд першої інстанції виходив з того, що тендерна пропозиція могла бути розміщена (завантажена) в електронній системі закупівель не раніше кінцевого строку подання тендерної пропозиції - 27 березня 2023 року до 16:00 год. Проте, 26 березня 2023 року Товариством з обмеженою відповідальністю (далі - ТОВ) «КОМПАНІЯ ГЛОБУС», на етапі подання пропозиції, в складі тендерної пропозиції розміщено (завантажено) цінову тендерну пропозицію від 24 березня 2023 року №24/03/04 (файл «Цінова тендерна пропозиція.pdf») по формі Додатку 6 до тендерної документації, вартість якої відповідала вартості пропозиції ТОВ «КОМПАНІЯ ГЛОБУС», внесеній в електронній системі закупівель шляхом заповнення електронних форм, що свідчить про порушення вимог законодавства.

Не погоджуючись із рішенням Київського окружного адміністративного суду від 14 січня 2025 року, КП «Київський метрополітен» (далі - апелянт) подало апеляційну скаргу, посилаючись на порушення норм матеріального і процесуального права, просить скасувати рішення суду першої інстанції і ухвалити нове, яким задовольнити позовні вимоги. Апелянт вважає, що при ухваленні рішення судом першої інстанції не досліджено та не взято до уваги те, що відповідач не мав права проводити процедуру моніторингу закупівлі №UA-2023-03-17-006747-a, що у відповідача відсутнє відповідне доручення Голови Держаудитслужби та його заступників щодо проведення реалізації державного фінансового контролю на території м. Києва. Також, апелянт зазначає, що висновки суду першої інстанції з приводу порушення ним вимог абзацу третього пункту 1 частини першої статті 31 Закону України «Про публічні закупівлі» від 25 грудня 2015 року №922-VIII (далі - Закон №922-VIII) та абзацу п`ятого підпункту 2 пункту 41 постанови Кабінету Міністрів України від 12 жовтня 2022 року №1178 «Про затвердження особливостей здійснення публічних закупівель товарів, робіт і послуг для замовників, передбачених Законом України «Про публічні закупівлі», на період дії правового режиму воєнного стану в Україні та протягом 90 днів з дня його припинення або скасування» (далі - Постанова №1178).

Представник відповідача заперечує проти апеляційної скарги у повному обсязі з викладених у письмовому відзиві на апеляційну скаргу підстав, вважаючи, що рішення суду першої інстанції прийнято у відповідності до вимог законодавства.

Відповідно до пункту 3 частини першої статті 311 Кодексу адміністративного судочинства (далі - КАС) України, суд апеляційної інстанції може розглянути справу без повідомлення учасників справи (в порядку письмового провадження) за наявними у справі матеріалами, якщо справу може бути вирішено на підставі наявних у ній доказів, у разі подання апеляційної скарги на рішення суду першої інстанції, які ухвалені в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін (у порядку письмового провадження).

З огляду на викладене, колегія суддів Шостого апеляційного адміністративного суду вважає за можливе розглянути справу в порядку письмового провадження.

За змістом частини першої статті 309 КАС України, апеляційна скарга на рішення суду першої інстанції має бути розглянута протягом шістдесяти днів з дня постановлення ухвали про відкриття апеляційного провадження.

За приписами частини другої статті 309 КАС України, у виняткових випадках апеляційний суд за клопотанням сторони та з урахуванням особливостей розгляду справи може продовжити строк розгляду справи, але не більш як на п`ятнадцять днів, про що постановляє ухвалу.

Згідно з частиною четвертою статті 9 КАС України, суд вживає визначені законом заходи, необхідні для з`ясування всіх обставин у справі.

Пунктом 1 статті 6, ратифікованої Законом України №475/97-ВР від 17 липня 1997 року, Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод закріплено право вирішення спірного питання упродовж розумного строку.

Колегія суддів Шостого апеляційного адміністративного суду з метою забезпечення повного та всебічного розгляду справи, а також прийняття законного та обґрунтованого рішення з дотриманням процесуальних прав усіх учасників судового процесу, дійшла висновку про наявність підстав для продовження строку розгляду апеляційної скарги на розумний строк.

Заслухавши суддю-доповідача, дослідивши матеріали справи та доводи апеляційної скарги, перевіривши законність та обґрунтованість оскаржуваного рішення суду першої інстанції, колегія суддів Шостого апеляційного адміністративного суду дійшла до висновку про залишення апеляційної скарги позивача без задоволення, а рішення Київського окружного адміністративного суду від 14 січня 2025 року - без змін, мотивуючи це слідуючим.

З матеріалів справи вбачається, і це правильно встановлено судом першої інстанції, що відповідно до наказу Північно-східного офісу Держаудитслужби Державної аудиторської служби України від 22 травня 2023 року №125 прийнято рішення про початок моніторингу процедури закупівлі Болтів клемних закладних (ДК 021:2015:44530000-4: Кріпильні деталі) (інформацію про закупівлю оприлюднено в електронній системі закупівель за номером UA-2023-03-17-006747-a), що оголошена КП «Київський метрополітен» з підстав виявлених органом державного фінансового контролю ознак порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель в інформації, оприлюдненій в електронній системі закупівель.

За результатами моніторингу, 09 червня 2023 року відповідачем в електронній системі закупівель оприлюднено Висновок про результати моніторингу закупівлі UA-2023-03-17-006747-а про виявлення порушення.

У висновку встановлено, що повідомлення про намір укласти договір Замовником оприлюднено 03 квітня 2023 року, у той час, як у складі тендерної пропозиції ТОВ «КОМПАНІЯ ГЛОБУС» цінову тендерну пропозицію від 24 березня 2023 року №24/03/04 завантажено 26 березня 2023 року, тобто ТОВ «КОМПАНІЯ ГЛОБУС» завантажив цінову тендерну пропозицію не як переможець, а як учасник процедури закупівлі.

Зокрема, у висновку зазначено: «З огляду на встановлене порушення законодавства у сфері публічних закупівель, керуючись статтями 5 та 10 Закону України «Про основні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні», статтею 8 Закону України «Про публічні закупівлі» Північно-східний офіс Держаудитслужби зобов`язує здійснити заходи щодо усунення виявленого порушення шляхом припинення зобов`язань за договором, в тому числі із застосуванням відповідних наслідків недійсності/нікчемності договору та протягом п`яти робочих днів з дня оприлюднення висновку оприлюднити через електронну систему закупівель інформацію та/або документи, що свідчать про вжиття таких заходів.».

Вважаючи оспорюваний висновок відповідача протиправним та таким, що підлягає скасуванню, КП «Київський метрополітен» звернулося до суду з позовом за захистом своїх охоронюваних законом прав та інтересів.

Щодо посилань апелянта на те, що відповідач не мав права проводити процедуру моніторингу закупівлі №UA-2023-03-17-006747-a, оскільки відсутнє відповідне доручення Голови Держаудитслужби та його заступників щодо проведення реалізації державного фінансового контролю на території м. Києва, суд апеляційної інстанції зазначає наступне.

Правові та економічні засади здійснення закупівель товарів, робіт і послуг для забезпечення потреб держави та територіальної громади визначає Закон №922-VIII.

Згідно частини першої статті 1 Закону України "Про основні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні" №2939-XII від 26 січня 1993 року (далі - Закон №2939-XII), здійснення державного фінансового контролю забезпечує центральний орган виконавчої влади, уповноважений Кабінетом Міністрів України на реалізацію державної політики у сфері державного фінансового контролю.

Статтею 5 Закону №2939-ХІІ визначено, що контроль за дотриманням законодавства у сфері закупівель здійснюється шляхом проведення моніторингу закупівлі у порядку, встановленому Законом України "Про публічні закупівлі", проведення перевірки закупівель, а також під час державного фінансового аудиту та інспектування.

Моніторинг закупівлі здійснюється за місцезнаходженням органу державного фінансового контролю.

Відповідно до частини першої статті 8 Закону №922-VIII, моніторинг процедури закупівлі здійснюють центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері державного фінансового контролю, та його міжрегіональні територіальні органи (далі - органи державного фінансового контролю). Моніторинг процедури закупівлі здійснюється протягом проведення процедури закупівлі, укладення договору про закупівлю та його дії.

Пунктом 1 Положення про Державну аудиторську службу України, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України №43 від 03 лютого 2016 року (далі - Положення №43), передбачено, що Державна аудиторська служба України (Держаудитслужба) є центральним органом виконавчої влади, діяльність якого спрямовується і координується Кабінетом Міністрів України, який забезпечує формування і реалізує державну політику у сфері державного фінансового контролю.

Відповідно до підпункту 3 пункту 4 Положення №43, Держаудитслужба реалізує державний фінансовий контроль через здійснення державного фінансового аудиту; перевірки закупівель; інспектування (ревізії); моніторингу закупівель.

Пунктом 7 Положення №43 встановлено, що Держаудитслужба здійснює свої повноваження безпосередньо і через утворені в установленому порядку міжрегіональні територіальні органи.

Проаналізувавши норми права, суд апеляційної інстанції приходить до висновку, що Державна аудиторська служба України, як безпосередньо так і через утворені в установленому порядку міжрегіональні територіальні органи, здійснює контроль за дотриманням законодавства у сфері закупівель шляхом проведення моніторингу закупівлі у порядку, встановленому статтею 8 Закону №922-VIII.

Північно-східний офіс Держаудитслужби діє на підставі Положення про Північно-східний офіс Держаудитслужби, затвердженого наказом Держаудитслужби від 02 червня 2016 року №23 (далі - Положення №23).

Згідно з пунктом 1 Положення №23, на території Харківської області реалізацію державного фінансового контролю здійснює Північно-східний офіс Держаудитслужи, який підпорядковується Держаудитслужбі та є її міжрегіональним територіальним органом.

Наказом Держаудитслужби від 27 серпня 2020 року №242 «Про внесення змін до положень про офіси Держаудитслужби» пункт 1 Положення про Західний офіс Держаудитслужби, Положення про Південний офіс Держаудитслужби, Положення про Північний офіс Держаудитслужби, Положення про Північно-східний офіс Держаудитслужби, Положення про Східний офіс Держаудитслужби, затверджених наказом Держаудитслужби від 02 червня 2016 року №23 (далі - Наказ №242), доповнено абзацом такого змісту: «На території інших адміністративно-територіальних одиниць Офіс та управління здійснюють реалізацію державного фінансового контролю за дорученням Голови Держаудитслужби та його заступників».

Проведення такого заходу державного фінансового контролю, моніторинг процедури закупівлі, не передбачається у плані ДФК. Підрозділи центрального апарату Держаудитслужби, уповноважені здійснювати моніторинг процедури закупівлі, проводять моніторинг процедури закупівлі у замовників незалежно від їх територіальної приналежності. Офіси Держаудитслужби та їх управління в областях проводять моніторинг процедури закупівлі за дорученням Держаудитслужби - у замовників незалежно від їх територіальної приналежності.

Північно-східним офісом Держаудитслужби через систему електронного документообігу «АСКОД» було отримано лист Держаудитслужби «Про надання доручення» від 21 квітня 2023 року №003100-18/4590-2023 з додатком.

Відповідно до вищевказаного листа Держаудитслужба доручила офісам Держаудитслужби та їх управлінням в областях провести моніторинг процедури закупівлі до 30 червня 2023 року, згідно з переліком, наведеним у додатку.

Водночас додаток до доручення оформлений у вигляді таблиці з п`ятьма колонками наступного змісту «№п/п, Міжрегіональний територіальний орган Держаудитслужби, ID процедури закупівлі, Очікувана вартість закупівлі/вартість договору. Підстава для здійснення моніторингу процедур закупівлі».

В Додатку до доручення навпроти колонки, в якій вказана назва Північно-східний офіс Держаудитслужби наступною зазначена колонка з переліком ID процедур закупівель, які відповідно до отриманого доручення підлягають моніторингу.

В даному переліку ID процедур закупівель, а саме: в рядку №1883 (стор. 36 Додатку) містилась закупівля за ID номером UA-2023-03-17-006747-a.

Замовником зазначеної процедури закупівлі є КП «Київський метрополітен». Адреса місцезнаходження Замовника: проспект Перемоги, будинок 35, місто Київ.

Проаналізувавши норми права та дослідивши матеріали справи, колегія суддів Шостого апеляційного адміністративного суду вважає, що Держаудитслужбою доручено Офісу провести моніторинг процедури закупівлі, яка оприлюднена на вебпорталі Уповноваженого органу за номером UA-2023-03-17-006747-a.

Враховуючи вищевикладене, суд апеляційної інстанції звертає увагу, що Замовником вказаної процедури закупівлі є КП «Київський метрополітен», адреса місцезнаходження: м. Київ, то в Офісу (відповідач) наявні повноваження щодо здійснення такого заходу державного фінансового контролю, як моніторингу процедури закупівлі за ID номером UA-2023-03-17-006747-a на території м. Києва за місцезнаходженням Замовника, а отже твердження в даній частині апеляційної скарги є необґрунтованими та такими, що не підлягають задоволенню.

Щодо посилання позивача в апеляційній скарзі на те, що ним не порушено вимоги абзацу третього пункту 1 частини першої статті 31 Закону №922-VIII та вимоги абзацу п`ятого підпункту 2 пункту 41 Постанови №1178, суд апеляційної інстанції зазначає наступне.

Згідно з пунктом 4 частини другої статті 8 Закону №922-VIII, рішення про початок моніторингу процедури закупівлі приймає керівник органу державного фінансового контролю або його заступник (або уповноважена керівником особа) за наявності однієї або декількох із таких підстав: виявлені органом державного фінансового контролю ознаки порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель в інформації, оприлюдненій в електронній системі закупівель.

Для аналізу даних, що свідчать про ознаки порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель, може використовуватися: інформація, оприлюднена в електронній системі закупівель; інформація, що міститься в єдиних державних реєстрах; інформація в базах даних, відкритих для доступу центральному органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері державного фінансового контролю.

Частиною шостою статті 8 Закону №922-VIII передбачено, що за результатами моніторингу процедури закупівлі посадова особа органу державного фінансового контролю складає та підписує висновок про результати моніторингу процедури закупівлі (далі - висновок), що затверджується керівником органу державного фінансового контролю або його заступником. Такий висновок підлягає оприлюдненню в електронній системі закупівель протягом трьох робочих днів з дня його складання.

Статтею 5 Закону №922-VIII визначено, що Закупівлі здійснюються за такими принципами: 1) добросовісна конкуренція серед учасників; 2) максимальна економія, ефективність та пропорційність; 3) відкритість та прозорість на всіх стадіях закупівель; 4) недискримінація учасників та рівне ставлення до них; 5) об`єктивне та неупереджене визначення переможця процедури закупівлі/спрощеної закупівлі.

Судом першої інстанції правильно встановлено, що під час моніторингу відповідачем встановлено пропротиправність дій позивача, який не відхилив пропозицію учасника ТОВ «КОМПАНІЯ ГЛОБУС» як таку, що не відповідає вимогам, встановленим абзацом першим частини третьої статті 22 Закону України «Про публічні закупівлі».

Відповідач вважає, що ТОВ «КОМПАНІЯ ГЛОБУС» протиправно розмістив цінову тендерну пропозицію до оприлюднення наміру про укладення договору.

За приписами частини першої статті 20 Закону №922-VIII, відкриті торги є основною процедурою закупівлі.

Відповідно до статті 23 Закону №922-VIII, тендерна документація безоплатно оприлюднюється замовником разом з оголошенням про проведення конкурентних процедур закупівель в електронній системі закупівель для загального доступу шляхом заповнення полів в електронній системі закупівель. Тендерна документація не є об`єктом авторського права та/або суміжних прав. У тендерній документації зазначаються такі відомості: 1) інструкція з підготовки тендерних пропозицій; 2) один або декілька кваліфікаційних критеріїв відповідно до статті 16 цього Закону, підстави, встановлені статтею 17 цього Закону, та інформація про спосіб підтвердження відповідності учасників установленим критеріям і вимогам згідно із законодавством. Замовник не вимагає документального підтвердження інформації про відповідність підставам, встановленим статтею 17 цього Закону, у разі якщо така інформація є публічною, що оприлюднена у формі відкритих даних згідно із Законом України "Про доступ до публічної інформації", та/або міститься у відкритих єдиних державних реєстрах, доступ до яких є вільним. Для об`єднання учасників замовником зазначаються умови щодо надання інформації та способу підтвердження відповідності таких учасників установленим кваліфікаційним критеріям та підставам, встановленим статтею 17 цього Закону; 3) інформація про необхідні технічні, якісні та кількісні характеристики предмета закупівлі, у тому числі відповідну технічну специфікацію (у разі потреби - плани, креслення, малюнки чи опис предмета закупівлі). Технічні, якісні характеристики предмета закупівлі та технічні специфікації до предмета закупівлі повинні визначатися замовником з урахуванням вимог, визначених частиною четвертою статті 5 цього Закону; 4) інформація про маркування, протоколи випробувань або сертифікати, що підтверджують відповідність предмета закупівлі встановленим замовником вимогам (у разі потреби); 5) кількість товару та місце його поставки; 6) місце, де повинні бути виконані роботи чи надані послуги, їх обсяги; 7) строки поставки товарів, виконання робіт, надання послуг; 8) проект договору про закупівлю з обов`язковим зазначенням порядку змін його умов; 9) опис окремої частини або частин предмета закупівлі (лота), щодо яких можуть бути подані тендерні пропозиції, у разі якщо учасникам дозволяється подати тендерні пропозиції стосовно частини предмета закупівлі (лота). Замовник може передбачити можливість укладення одного договору про закупівлю з одним і тим самим учасником у разі визначення його переможцем за кількома лотами; 10) перелік критеріїв оцінки та методика оцінки тендерних пропозицій із зазначенням питомої ваги кожного критерію. У разі застосування критерію оцінки вартість життєвого циклу, методика оцінки тендерних пропозицій повинна містити опис усіх складових вартісних елементів та перелік документів і інформації, які повинні надати учасники для підтвердження вартості складових елементів життєвого циклу. Замовник у разі необхідності дисконтування витрат життєвого циклу майбутніх періодів може використовувати поточну облікову ставку Національного банку України. Вартість життєвого циклу може рахуватися як сума всіх витрат життєвого циклу або сума всіх витрат життєвого циклу, поділена на розрахункову одиницю експлуатації предмета закупівлі; 11) строк дії тендерної пропозиції, протягом якого тендерні пропозиції вважаються дійсними, але не менше 90 днів із дати кінцевого строку подання тендерних пропозицій; 12) валюта, у якій повинна бути зазначена ціна тендерної пропозиції; 13) мова (мови), якою (якими) повинні бути складені тендерні пропозиції; 14) кінцевий строк подання тендерних пропозицій; 15) розмір та умови надання забезпечення тендерних пропозицій (якщо замовник вимагає його надати); 16) розмір, вид, строк та умови надання, повернення та неповернення забезпечення виконання договору про закупівлю (якщо замовник вимагає таке забезпечення надати); 17) прізвище, ім`я та по батькові, посада та електронна адреса однієї чи кількох посадових осіб замовника, уповноважених здійснювати зв`язок з учасниками; 18) вимога про зазначення учасником у тендерній пропозиції інформації (повне найменування та місцезнаходження) щодо кожного суб`єкта господарювання, якого учасник планує залучати до виконання робіт чи послуг як субпідрядника/співвиконавця в обсязі не менше 20 відсотків від вартості договору про закупівлю - у разі закупівлі робіт або послуг; 19) опис та приклади формальних (несуттєвих) помилок, допущення яких учасниками не призведе до відхилення їх тендерних пропозицій. Формальними (несуттєвими) вважаються помилки, що пов`язані з оформленням тендерної пропозиції та не впливають на зміст тендерної пропозиції, а саме - технічні помилки та описки.

Судом першої інстанції правильно встановлено, що відповідно до пункту 35 Особливостей Закупівля проводилась без застосування електронного аукціону.

Відповідач, з посиланням на пункт 2.4 Розділу VI Тендерної документації, вважає, що учасником завчасно розміщено цінову пропозицію, оскільки переможець процедури закупівлі, після оприлюднення в електронній системі закупівель повідомлення про намір укласти договір, повинен розмістити (завантажити) в електронній системі закупівель цінову тендерну пропозицію.

Судом першої інстанції зазначено, що формулювання пункту 2.4 Розділу VI Тендерної документації не забороняє учаснику процедури здійснити завантаження цінової пропозиції раніше, а закріплює обов`язок щодо розміщення цінової пропозиції після повідомлення про намір укласти договір, зокрема, у разі відсутності такого повідомлення.

Відповідно до пункту 2.2 Розділу IV Тендерної документації та пункту 36 Особливостей, згідно яких, електронною системою закупівель після закінчення строку для подання тендерних пропозицій, визначеного замовником в оголошенні про проведення відкритих торгів, розкривається вся інформація, зазначена в тендерній пропозиції (тендерних пропозиціях), у тому числі інформація про ціну/приведену ціну тендерної пропозиції (тендерних пропозицій).

Проаналізувавши норми права та матеріали справи, колегія суддів вважає правильним висновок суду першої інстанції, що цінова тендерна пропозиція могла бути розміщена (завантажена) в електронній системі закупівель не раніше кінцевого строку подання тендерної пропозиції - 27 березня 2023 року до 16:00 год.

Як вбачається з матеріалів справи, 26 березня 2023 року ТОВ «КОМПАНІЯ ГЛОБУС», на етапі подання пропозиції, в складі тендерної пропозиції розміщено (завантажено) цінову тендерну пропозицію від 24 березня 2023 року №24/03/04 (файл «Цінова тендерна пропозиція.pdf») по формі Додатку 6 до тендерної документації, вартість якої відповідала вартості пропозиції ТОВ «КОМПАНІЯ ГЛОБУС», внесеній в електронній системі закупівель шляхом заповнення електронних форм.

Враховуючи вищевикладене, колегія суддів Шостого апеляційного адміністративного суду вважає правильним висновки суду першої інстанції, що ТОВ «КОМПАНІЯ ГЛОБУС» до кінцевого строку подання тендерної пропозиція протиправно розмістило свою цінову пропозицію, що в свою чергу свідчить про порушення позивачем вимог абзацу третього пункту 1 частини першої статті 31 Закону №922-VIII та вимог абзацу п`ятого підпункту 2 пункту 41 Постанови №1178, а саме не відхилення пропозиції ТОВ «КОМПАНІЯ ГЛОБУС».

Таким чином, суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального та процесуального права, а викладені позивачем КП «Київський метрополітен» в апеляційній скарзі доводи висновок суду першої інстанції не спростовують.

Судовою колегією враховується, що згідно пункту 41 висновку №11 (2008) Консультативної ради європейських суддів до уваги Комітету Міністрів Ради Європи щодо якості судових рішень обов`язок суддів наводити підстави для своїх рішень не означає необхідності відповідати на кожен аргумент захисту на підтримку кожної підстави захисту. Обсяг цього обов`язку може змінюватися залежно від характеру рішення. Згідно з практикою Європейського суду з прав людини очікуваний обсяг обґрунтування залежить від різних доводів, що їх може наводити кожна зі сторін, а також від різних правових положень, звичаїв та доктринальних принципів, а крім того, ще й від різних практик підготовки та представлення рішень у різних країнах. З тим, щоб дотриматися принципу справедливого суду, обґрунтування рішення повинно засвідчити, що суддя справді дослідив усі основні питання, винесені на його розгляд.

Відповідно до пункту 1 частини першої статті 315 КАС України, за наслідками розгляду апеляційної скарги на судове рішення суду першої інстанції суд апеляційної інстанції має право залишити апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення - без змін.

Приписи статті 316 КАС України визначають, що суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Керуючись статтями 309, 311, 315, 316, 321, 322, 325, 328 Кодексу адміністративного судочинства України, суд,

П О С Т А Н О В И В:

Апеляційну скаргу Комунального підприємства «Київський метрополітен» - залишити без задоволення.

Рішення Київського окружного адміністративного суду від 14 січня 2025 року у справі №320/21397/23 - залишити без змін.

Постанова набирає законної сили з дати її ухвалення, є остаточною та оскарженню не підлягає крім випадків, передбачених пунктом 2 частини п`ятої статті 328 Кодексу адміністративного судочинства України.

Головуючий суддя І.В. Штульман

Судді: В.П. Мельничук

Ю.К. Черпак