Справа № 260/6340/25
Суддя: Скраль Т.В.
Дата ухвалення: 2025-11-04 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ЗАКАРПАТСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А

і м е н е м У к р а ї н и

про залишення позовної заяви без розгляду

04 листопада 2025 рокум. Ужгород№ 260/6340/25
Закарпатський окружний адміністративний суд у складі головуючої судді Скраль Т.В., розглянувши в письмовому провадженні в порядку спрощеного позовного провадження адміністративну справу за позовною заявою ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 ), в особі представника Єрьоміної Вікторії Анатоліївни (65009, м. Одеса, Аркадійське плато, 5/3, оф.26) до Служби безпеки України про визнання протиправними дій та зобов`язання вчинити певні дії, -

ВСТАНОВИВ:

08 серпня 2025 року ОСОБА_1 , через уповноваженого представника Єрьоміну Вікторію Анатоліївну звернувся до суду з позовною заявою до Служби безпеки України, якою просить: 1) визнати протиправними дії Служби безпеки України щодо зазначення у довідці про розмір грошового забезпечення ОСОБА_1 від 29.08.2024 року №21/3-9/878-474 виданої станом на 01.01.2023 рік розміру надбавки за особливості проходження служби та премії в неналежному розмірі у відсотках; 2) зобов`язати Службу безпеки України скласти та подати до Головного управління Пенсійного фонду України в м. Києві нову довідку про розмір грошового забезпечення ОСОБА_1 станом 01.01.2023 рік, в якої на підставі постанови Кабінету Міністрів України від 30 серпня 2017 року № 704 «Про грошове забезпечення військовослужбовців, осіб рядового і начальницького складу та деяких інших осіб», Інструкції про грошове забезпечення, та виплати компенсаційного характеру військовослужбовцям Служби безпеки України, затвердженої Наказом ЦУ СБУ №515/ДСК від 10.04.2018 та відповідно до наказу Центрального управління Служби безпеки України від 19.01.2023 №5/ДСК «Про упорядкування грошового забезпечення військовослужбовців Служби безпеки України з 01.01.2023», визначити розмір надбавки за особливості проходження служби та премії у середньому розмірі, що фактично виплачений за місяць, у якому виникло право на перерахунок пенсії за відповідною посадою (посадами) у тому державному органі, звідки особа звільнилася на пенсію, обчислених з урахуванням розмірів встановлених окладів станом на 2023 рік та розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого ст. 7 закону України про Державний бюджет України на 2023 рік для перерахунку пенсії з 01 лютого 2023 року.

13 серпня 2025 року ухвалою Закарпатського окружного адміністративного суду відкрито провадження по даній справі за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення (без виклику) сторін.

05 вересня 2025 року представником відповідача подано до суду клопотання про залишення позовної заяви без розгляду.

Клопотання обґрунтовано тим, що предметом даної адміністративної справи є саме відомості, зазначені у довідці про розмір грошового забезпечення позивача станом на 01.01.2023, яка була виготовлена 29.08.2024 та зареєстрована за реєстраційним номером 21/3-9/878-474. Саме з моменту ознайомлення з вказаною довідкою позивач об`єктивно мав дізнатись про можливе порушення своїх прав, свобод чи законних інтересів. У даному випадку очевидним та таким, що не вимагає доказування є той факт, що як мінімум станом на 10.12.2024, тобто на момент звернення до Закарпатського окружного адміністративного суду із заявою в порядку ст. 382 КАС України з питань судового контролю у справі № 260/2912/24, позивач був ознайомлений із виготовленою на підставі рішення суду у вказаній справі довідкою про розмір свого грошового забезпечення станом на 01.01.2023. У вказаній заяві в порядку ст. 382 КАС України, а надалі й в апеляційній скарзі на ухвалу Закарпатського окружного адміністративного суду від 17.12.2024, винесеною за результатами заяви ОСОБА_1 зазначав про неправильне, на його думку, визначення розмірів щомісячних додаткових видів грошового забезпечення (премії). За наведених обставин за судовим захистом з даного приводу позивач мав можливість звернутись в межах шестимісячного строку щонайбільше 10.05.2025.

18 вересня 2025 року ухвалою суду відмовлено у задоволенні клопотання представника відповідача про продовження процесуального строку.

18 вересня 2025 року ухвалою суду адміністративний позов залишено без руху та надано строк для усунення недоліків.

Для усунення недоліків позовної заяви позивачу необхідно надати суду:

- заяву про поновлення строку звернення до адміністративного суду з обґрунтуванням поважності причин пропуску цього строку або докази того, коли саме позивач дізнався про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

23 вересня 2025 року представником позивача подано до суду заяву про поновлення процесуального строку.

23 вересня 2025 року ухвалою суду продовжено розгляд справи (без виклику сторін). Призначено розгляд справи на 14 жовтня 2025 року.

14 жовтня 2025 року ухвалою суду витребувано від Служби безпеки України докази щодо дати отримання ОСОБА_1 довідки про розмір грошового забезпечення від 29 серпня 2024 року № 21/3-9/878-474 та відомості щодо конкретного відсотку надбавки за особливості проходження служби та премії, які було виплачено за посадою, яку займав ОСОБА_1 за січень 2023 року, або посадою прирівняною до цієї посади.

23 жовтня 2025 року ухвалою суду заяву представника відповідача про продовження процесуального строку - задоволено. Продовжено позивачу строк для подання витребуваних доказів у відповідності до ухвали суду від 14 жовтня 2025 року - до 31 жовтня 2025 року. Відкладено розгляд справи на 04 листопада 2025 року.

23 жовтня 2025 року відповідачем, на виконання вимог ухвали суду, подано заяву про подання доказів, в якій зазначають, що на виконання рішення Закарпатського окружного адміністративного суду у справі № 260/2912/24 ФЕУ СБ України було підготовлено та надано до Головного управління Пенсійного фонду України в м. Києві довідки про розмір грошового забезпечення ОСОБА_1 станом на 01.01.2022 та 01.01.2023, для перерахунку основного розміру пенсії (лист ФЕУ від 30.08.2024 № 21/3-3537). Вказані довідки були також направлені представнику ОСОБА_1 - адвокату Єрьоміній В.А. у відповідь на подану нею заяву від 04.09.2024 (лист ФЕУ від 12.09.2024 № 21/3-Є-1858/108). Крім того, персональні розміри надбавки за особливості проходження служби та премії є індивідуальними і встановлюються, підвищуються, знижуються або скасовуються керівником підрозділу залежно від якості, складності, обсягу та важливості виконуваних обов`язків за посадою та відповідно до особистого внеску військовослужбовця в загальний результат служби. Таким чином вбачається, що відсоткові розміри вищезазначених додаткових видів грошового забезпечення можуть відрізнятися навіть за типовими (аналогічними) військовими посадами, що унеможливлює надання конкретної інформації.

Відповідно до статті 229 частини 4 КАС України у разі неявки у судове засідання всіх учасників справи або якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється за відсутності учасників справи (у тому числі при розгляді справи в порядку письмового провадження), фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Розглянувши клопотання відповідача про залишення позовної заяви без розгляду, судом встановлено наступне.

Відповідно до вимог статті 122 КАС України позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами. Для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Таким чином, законодавством регламентовано шестимісячний строк звернення особи до суду за захистом її прав, свобод та законних інтересів, що обумовлено метою досягнення юридичної визначеності у публічно-правових відносинах та дисциплінуванням учасників адміністративного судочинства щодо своєчасної реалізації їх права на суд.

Строк звернення до суду обчислюється за загальним правилом з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

При цьому «повинна» слід тлумачити як неможливість незнання, припущення про високу вірогідність дізнатися, а не обов`язок особи дізнатися про порушення своїх прав.

Зокрема, особа повинна була дізнатися про порушення своїх прав, якщо: особа знала про обставини прийняття рішення чи вчинення дій і не було перешкод для того, щоб дізнатися про те, яке рішення прийняте або які дії вчинені; рішення скероване на її адресу поштовим повідомленням, яке вона відмовилася отримати або не отримала внаслідок неповідомлення відправника про зміну місця проживання; про порушення її прав знали близькі їй особи.

День, коли особа дізналася про порушення свого права, - це встановлений доказами день, коли позивач дізнався про рішення, дію чи бездіяльність, внаслідок якої відбулося порушення їх прав, свобод чи інтересів.

Інститут строків у адміністративному процесі сприяє досягненню юридичної визначеності у публічно-правових відносинах та стимулює суд і учасників адміністративного процесу добросовісно ставитися до виконання своїх обов`язків. Строки звернення до адміністративного суду з позовом, апеляційною чи касаційною скаргами обмежують час, протягом якого такі правовідносини вважаються спірними. Після їх завершення, якщо ніхто не звернувся до суду за вирішенням спору, відносини стають стабільними.

Оскільки початок шестимісячного строку визначено альтернативно - це день, коли особа або дізналася, або повинна була дізнатися про порушення свого права, при визначенні початку цього строку суд має з`ясувати момент, коли особа фактично дізналася або мала реальну можливість дізнатися про наявність відповідного порушення (рішення, дії, бездіяльності), а не коли вона з`ясувала для себе, що певні рішення, дії чи бездіяльність стосовно неї є порушенням.

Судом встановлено, що позивач звернувся до суду з позовом засобами поштового зв`язку 04 серпня 2025 року та заявив позовні вимоги щодо оскарження дій щодо зазначення у довідці про розмір грошового забезпечення ОСОБА_1 від 29.08.2024 року №21/3-9/878-474 виданої станом на 01.01.2023 рік розміру надбавки за особливості проходження служби та премії в неналежному розмірі у відсотках.

12 вересня 2024 року Служба безпеки України листом № 21/3-Є-1858/108 повідомила ОСОБА_2 , що у Фінансово-економічному управлінні СБУ розглянуто заяву від 0 вересня 2024 року, за результатами чого повідомляють, що на виконання судового рішення по справі № 2602912/24 було підготовлено та надано до Головного управління Пенсійного фонду України в м. Києві довідки про розмір грошового забезпечення ОСОБА_1 станом на 01.01.2022 та 01.01.2023 для перерахунку основного розміру пенсії.

До листа було надано лист ФЕУ від 30 серпня 2024 року № 21/3-3537 і додатки до нього.

Додатками до листа ФЕУ від 30 серпня 2024 року № 21/3-3537 є довідка від 29 серпня 2024 року №21/3-9/878-473 та довідка від 29 серпня 2024 року №21/3-9/878-474.

Відповідно до правового висновку, викладеного у постанові Верховного Суду від 31 березня 2021 року у справі № 240/12017/19 щодо застосування строку звернення до суду, передбаченого статтею 122 КАС України:

«…для визначення початку перебігу строку для звернення до суду необхідно встановити час, коли позивач дізнався або повинен був дізнатись про порушення своїх прав, свобод та інтересів. Позивачу недостатньо лише послатись на необізнаність про порушення його прав, свобод та інтересів; при зверненні до суду він повинен довести той факт, що він не міг дізнатися про порушення свого права й саме із цієї причини не звернувся за його захистом до суду протягом шести місяців від дати порушення його прав, свобод чи інтересів чи в інший визначений законом строк звернення до суду. В той же час, триваюча пасивна поведінка такої особи не свідчить про дотримання такою особою строку звернення до суду з урахуванням наявної у неї можливості знати про стан своїх прав, свобод та інтересів.».

З урахуванням наведеного, реалізація позивачем права на звернення до суду з позовною заявою в рамках строку звернення до суду залежить виключно від нього самого, а не від дій чи бездіяльності відповідача, формування судової практики і таке інше. Нереалізація цього права зумовлена власною пасивною поведінкою позивача.».

Підсумовуючи викладене, суд зазначає, що позивач повинен був дізнатися про порушення свого права після отримання листа Служби безпеки України представником позивача від 12 вересня 2024 року №21/3-Є-1858/108.

Проте, як вже було зазначено вище, позивач звернувся до суду 04 серпня 2025 року з порушенням шестимісячного строку звернення до суду, визначеного частиною 2 статті 122 КАС України.

Відповідно до частини 3 статті 123 КАС України якщо факт пропуску позивачем строку звернення до адміністративного суду буде виявлено судом після відкриття провадження в адміністративній справі і позивач не заявить про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані ним у заяві, будуть визнані судом неповажними, суд залишає позовну заяву без розгляду.

Встановлення строків звернення до суду з відповідними позовними заявами законом передбачено з метою дисциплінування учасників адміністративного судочинства та своєчасного виконання ними передбачених КАС України певних процесуальних дій. Інститут строків в адміністративному процесі сприяє досягненню юридичної визначеності у публічно-правових відносинах, а також стимулює учасників адміністративного процесу добросовісно ставитися до виконання своїх обов`язків.

Право на звернення до суду не є абсолютним і може бути обмеженим, в тому числі і встановленням строків для звернення до суду, якими чинне законодавство обмежує звернення до суду за захистом прав, свобод та інтересів. Це, насамперед, обумовлено специфікою соціальних спорів, які розглядаються в порядку адміністративного судочинства, а запровадження таких строків обумовлене досягненням юридичної визначеності у публічно-правових відносинах. Ці строки обмежують час, протягом якого такі правовідносини можуть вважатися спірними. Після їх завершення, якщо ніхто не звернувся до суду за вирішенням спору, відносини стають стабільними.

Реалізація позивачем права на звернення до суду з позовною заявою в рамках строку звернення до суду залежить виключно від нього самого, а не від дій чи бездіяльності посадових осіб відповідача. Позивач, необґрунтовано не дотримуючись такого порядку, позбавляє себе можливості реалізовувати своє право на звернення до суду в межах строків звернення до суду, не реалізація цього права зумовлена його власною пасивною поведінкою.

Враховуючи те, що в діях позивача наявна триваюча пасивна поведінка, яка призвела до пропущення строку, суд вважає, що позивачем не доведено поважність причин пропуску строку звернення до суду.

При цьому, слід наголосити, що відповідно до положень адміністративного законодавства юридична чи економічна необізнаність не може визнаватися поважною причиною пропуску строку звернення до суду.

Відповідно до статті 240 частини 1 пункту 8 КАС України суд своєю ухвалою залишає позов без розгляду з підстав, визначених частинами третьою та четвертою статті 123 цього Кодексу.

Дотримання строку звернення є однією з умов реалізації права на позов і тісно пов`язано з реалізацією права на справедливий суд.

Враховуючи те, що причини пропуску строку, які наведені представником позивача в заяві про дотримання строку звернення до адміністративного суду - не відповідають дійсності та не можуть бути визнані поважними, а отже суд дійшов висновку про залишення позовної заяви без розгляду.

Керуючись статтями 121-123, 161, 229, 248, 294 КАС України, суд -

ПОСТАНОВИВ:

1. Клопотання представника відповідача про залишення позовної заяви без розгляду задовольнити.

2. Позовну заяву ОСОБА_1 , в особі представника Єрьоміної Вікторії Анатоліївни до Служби безпеки України про визнання протиправними дій та зобов`язання вчинити певні дії - залишити без розгляду.

Ухвала набирає законної сили в порядку, встановленому статтею 256 КАС України, та може бути оскаржена до Восьмого апеляційного адміністративного суду у встановлений статтею 295 КАС України п`ятнадцятиденний строк з дня складення повного тексту ухвали суду.

СуддяТ.В.Скраль