Справа № 240/1781/25
Суддя: Біла Л.М.
Дата ухвалення: 2025-11-03 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

П О С Т А Н О В А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

Справа № 240/1781/25

Головуючий суддя 1-ої інстанції - Попова О.Г.

Суддя-доповідач - Біла Л.М.

03 листопада 2025 року

м. Вінниця

Сьомий апеляційний адміністративний суд у складі колегії:

головуючого судді: Білої Л.М.

суддів: Моніча Б.С. Гонтарука В. М. ,

за участю:

секретаря судового засідання: Роїк Т. С.,

представника позивача - Очича А.Ю.

представників відповідача - Зубленко З.С., Кондратюка О.А.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в режимі відеоконференції апеляційну скаргу Харитонівської сільської ради на рішення Житомирського окружного адміністративного суду від 12 червня 2025 року у справі за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Харитонівської сільської ради про визнання протиправним та скасування рішення,

В С Т А Н О В И В :

Позивач звернулась до суду з позовом до Харитонівської сільської ради, в якому просила:

- визнати протиправним та скасувати рішення п`ятдесят другої (позачергової) сесії восьмого скликання Харитонівської сільської ради "Про дострокове припинення повноважень секретаря Харитонівської сільської ради ОСОБА_1 " від 23.12.2024;

- визнати протиправним та скасувати розпорядження сільського голови Харитонівської сільської ради №47 від 23.12.2024 "Про звільнення ОСОБА_1 ";

- поновити на посаді секретаря Харитонівської сільської ради з 24.12.2024;

- зобов`язати Харитонівську сільську раду нарахувати та виплатити середній заробіток за весь період вимушеного прогулу, починаючи з 24.12.2024 по день ухвалення рішення;

- рішення в частині поновлення на посаді секретаря Харитонівської сільської ради та стягнення грошового забезпечення за час вимушеного прогулу в межах суми стягнення за один місяць допустити до негайного виконання.

Рішенням Житомирського окружного адміністративного суду від 12 червня 2025 року позов задоволено в повному обсязі.

Не погоджуючись із вказаним судовим рішенням, відповідач подав апеляційну скаргу, в якій просив його скасувати та прийняти нову постанову про відмову в задоволенні позовних вимог в повному обсязі.

В обгрунтування вимог апеляційної скарги апелянтом відзначено про порушення судом першої інстанції норм матеріального та процесуального права, невідповідність висновків суду обставинам справи, що призвело до неповного з`ясування обставин справи і, як наслідок, невірного вирішення справи та прийняття необґрунтованого рішення.

Ухвалою Сьомого апеляційного адміністративного суду від 15 вересня 2025 року було відкрито апеляційне провадження у даній справі та призначено її до розгляду у відкритому судовому засіданні.

В судовому засіданні представники відповідача вимоги апеляційної скарги підтримали в повному обсязі та за обставин, викладених в апеляційній скарзі, просили їх задовольнити.

Представник позивача проти доводів апелянта заперечив та просив відмовити в задоволенні апеляційної скарги.

Дослідивши матеріали справи та доводи апеляційної скарги, вислухавши пояснення представників сторін, колегія суддів встановила наступне.

Так, згідно трудової книжки серії НОМЕР_1 від 14.02.1996, позивач - ОСОБА_1 , тривалий час обіймала посаду секретаря Харитонівської сільської ради.

На п`ятдесят другій (позачерговій) сесії восьмого скликання Харитонівської сільської ради було прийнято рішення від 23.12.2024 "Про дострокове припинення повноважень секретаря Харитонівської сільської ради ОСОБА_1 ".

На виконання вказаного рішення сільським головою Харитонівської сільської ради видано розпорядження №47 від 23.12.2024 "Про звільнення ОСОБА_1 ", яким було звільнено позивача з посади секретаря Харитонівської сільської ради з 23.12.2024 згідно частини 5 статті 50 за п.4 ч.1 ст.26 Закону України "Про місцеве самоврядування в Україні", п.2 ч.1 ст.23, ст.ст.47, 83, 116 КЗпП України.

Вважаючи вказані рішення неправомірними, а свої права порушеними, позивачка звернулась до суду з цим позовом.

За результатом розгляду матеріалів справи, суд першої інстанції дійшов висновку про обгрунтованість позовних вимог та наявність правових підстав для їх задоволення.

Переглядаючи оскаржуване судове рішення в межах доводів та вимог апеляційної скарги, перевіряючи дотримання судом першої інстанцій норм процесуального права при встановленні фактичних обставин у справі та правильність застосування ним норм матеріального права, колегія суддів виходить із наступного.

Статтею 19 Конституції України встановлено, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Наведена норма означає, що суб`єкт владних повноважень зобов`язаний діяти лише на виконання закону, за умов і обставин, визначених ним, вчиняти дії, не виходячи за межі прав та обов`язків, дотримуватися встановленої законом процедури, обирати лише встановлені законодавством України способи правомірної поведінки під час реалізації своїх владних повноважень.

За нормами ч. 2 ст. 2 КАС України у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України; з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); безсторонньо (неупереджено); добросовісно; розсудливо; з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи несправедливій дискримінації; пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; своєчасно, тобто протягом розумного строку.

Перевіряючи юридичну та фактичну обґрунтованість оскаржуваних дій відповідача та правомірність прийняття оскаржуваних рішень на відповідність їх ст. 19 Конституції України та вимогам ч. 2 ст. 2 КАС України, суд виходить з наступного.

Згідно з статтею 43 Конституції України громадянам гарантується захист від незаконного звільнення.

Україна є демократичною, правовою державою, в якій визнається і гарантується місцеве самоврядування, що є правом територіальної громади - жителів села чи добровільного об`єднання у сільську громаду жителів кількох сіл, селища та міста - самостійно вирішувати питання місцевого значення в межах Конституції і законів України (статті 1, 7, частина перша статті 140 Конституції України).

Територіальна громада здійснює місцеве самоврядування в порядку, встановленому законом, безпосередньо або через органи місцевого самоврядування: сільські, селищні, міські ради та їх виконавчі органи; органи місцевого самоврядування в межах повноважень, визначених законом, приймають рішення, які є обов`язковими до виконання на відповідній території (частина третя статті 140, частина перша статті 144 Конституції України).

Частина перша ст.143 Конституції України встановлює, що територіальні громади села, селища, міста безпосередньо або через утворені ними органи місцевого самоврядування вирішують, крім передбачених в Основному Законі України, й інші питання місцевого значення, віднесені законом до їхньої компетенції.

Систему та гарантії місцевого самоврядування в Україні, засади організації та діяльності, правового статусу і відповідальності органів та посадових осіб місцевого самоврядування визначає Закон України «Про місцеве самоврядування в Україні» від 21 травня 1997 року № 280/97-ВР (далі - Закон № 280/97-ВР).

Правові, організаційні, матеріальні та соціальні умови реалізації громадянами України права на службу в органах місцевого самоврядування регулює Закон України «Про службу в органах місцевого самоврядування» від 07 червня 2001 року №2493-III (далі - Закон №2493-III), який також визначає загальні засади діяльності посадових осіб місцевого самоврядування, їх правовий статус, порядок та правові гарантії перебування на службі в органах місцевого самоврядування.

Відповідно до ст. 1 Закону №2493-III служба в органах місцевого самоврядування - це професійна, на постійній основі діяльність громадян України, які займають посади в органах місцевого самоврядування, що спрямована на реалізацію територіальною громадою свого права на місцеве самоврядування та окремих повноважень органів виконавчої влади, наданих законом.

За приписами абз. 3 ч. 1 ст. 3, абз. 3 ч. 1 ст. 10 Закону №2493-III посадами в органах місцевого самоврядування є, зокрема, виборні посади, на які особи обираються або затверджуються відповідною радою.

Прийняття на службу в органи місцевого самоврядування на посаду голови та заступників голови районної, районної у місті, обласної ради, заступника міського голови - секретаря Київської міської ради, секретаря сільської, селищної, міської ради, голови постійної комісії з питань бюджету обласної, Київської та Севастопольської міських рад здійснюється шляхом обрання відповідною радою.

Згідно зі ст. 4 Закону №2493-III одним із принципів служби в органах місцевого самоврядування є самостійність кадрової політики в територіальній громаді.

Положеннями ст. 20 Закону №2493-III визначено, що окрім загальних підстав, передбачених Кодексом законів про працю України, служба в органах місцевого самоврядування припиняється на підставі і в порядку, визначених Законом України «Про місцеве самоврядування в Україні».

Згідно з п. 4 ч. 1 ст. 26 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні» виключно на пленарних засіданнях сільської, селищної, міської ради вирішуються такі питання як обрання на посаду та звільнення з посади секретаря ради у порядку, передбаченому цим Законом.

Згідно з пунктом 4 частини першої статті 26 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні» виключно на пленарних засіданнях сільської, селищної, міської ради вирішуються такі питання як обрання на посаду та звільнення з посади секретаря ради у порядку, передбаченому цим Законом.

Відповідно до першого й другого речень частини першої статті 50 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні» секретар сільської, селищної, міської ради працює в раді на постійній основі. Секретар ради обирається радою з числа її депутатів на строк повноважень ради за пропозицією відповідного сільського, селищного, міського голови.

Частиною п`ятою статті 50 цього Закону установлено, що повноваження секретаря сільської, селищної, міської ради можуть бути достроково припинені за рішенням відповідної ради.

Згідно з частиною першою статті 46 вказаного Закону сільська, селищна, міська, районна у місті (у разі її створення), районна, обласна рада проводить свою роботу сесійно. Сесія складається з пленарних засідань ради, а також засідань постійних комісій ради.

За положеннями статті 59 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні», рада в межах своїх повноважень приймає нормативні та інші акти у формі рішень.

Рішення ради приймається на її пленарному засіданні після обговорення більшістю депутатів від загального складу ради, крім випадків, передбачених цим Законом. При встановленні результатів голосування до загального складу сільської, селищної, міської ради включається сільський, селищний, міський голова, якщо він бере участь у пленарному засіданні ради, і враховується його голос.

Рішення ради приймаються відкритим поіменним голосуванням, окрім випадків, передбачених пунктами 4 і 16 статті 26, пунктами 1, 29 і 31 статті 43 та статтями 55, 56 цього Закону, в яких рішення приймаються таємним голосуванням. Результати поіменного голосування підлягають обов`язковому оприлюдненню та наданню за запитом відповідно до Закону України "Про доступ до публічної інформації". На офіційному веб-сайті ради розміщуються в день голосування і зберігаються протягом необмеженого строку всі результати поіменних голосувань. Результати поіменного голосування є невід`ємною частиною протоколу сесії ради.

Частиною 4 статті 59 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні» передбачено, що рішення сільської, селищної, міської ради у п`ятиденний строк з моменту його прийняття може бути зупинено сільським, селищним, міським головою і внесено на повторний розгляд відповідної ради із обґрунтуванням зауважень. Рада зобов`язана у двотижневий строк повторно розглянути рішення. Якщо рада відхилила зауваження сільського, селищного, міського голови і підтвердила попереднє рішення двома третинами депутатів від загального складу ради, воно набирає чинності.

Акти органів та посадових осіб місцевого самоврядування нормативно-правового характеру набирають чинності з дня їх офіційного оприлюднення, якщо органом чи посадовою особою не встановлено пізніший строк введення цих актів у дію (частина 5 статті 59 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні»).

Слід зазначити, що у постанові від 22 червня 2023 року у справі №160/14672/21 Верховний Суд надавав оцінку правовим підставам звільнення особи з посади секретаря ради.

Розглядаючи спірні правовідносини у межах справи №160/14672/21, Верховний Суд дійшов висновку, що посада секретаря ради є виборною. Натомість Закон №280/97-ВР не містить посилань на підстави для дострокового припинення повноважень секретаря ради за рішенням відповідної ради або на необхідність створення обов`язкових передумов для цього рішення.

Колегія суддів зазначає, що аналіз викладених положень Законів №2493-III і №280/97-ВР дає підстави для висновку, що діяльність посадових осіб органів місцевого самоврядування ґрунтується на принципах підконтрольності та підзвітності відповідній раді.

Підзвітність і підконтрольність посадових осіб органів місцевого самоврядування відповідній раді як принцип діяльності органів місцевого самоврядування передбачає, що рада наділена повноваженнями оцінювати ефективність виконання такими особами своїх повноважень та покладених на них завдань, і застосовувати до них заходи відповідальності, зокрема у будь-який час достроково припиняти їхні повноваження, якщо визнає, що такі особи не забезпечують здійснення наданих їм законом повноважень.

Тож, повноваження ради щодо дострокового припинення повноважень секретаря є дискреційними, а тому суд першої інстанції вірно відзначив про неможливість втручання у внутрішню компетенцію органу місцевого самоврядування і надання оцінки мотивам ради, з яких вона виходила, приймаючи відповідне рішення.

Водночас, надання законодавцем сільській раді повноважень на дострокове припинення повноважень секретаря не означає, що реалізація цього права нічим не обмежена.

Дострокове припинення повноважень секретаря сільської ради є крайнім заходом реагування на його діяльність, і для того, щоб виносити на голосування і приймати таке рішення мають бути вагомі причини (мотиви) і об`єктивні обставини, які в сукупності вказують на те, що подальше виконання секретарем своїх повноважень є неможливим (недоцільним) та/або таким, що негативно позначається на діяльності органів місцевого самоврядування. Ці ж мотиви і обставини мають міститися у рішенні органу місцевого самоврядування, зі змісту якого було б зрозуміло, що саме спонукало до його прийняття.

В свою чергу у постанові від 22 червня 2023 року у справі №160/14672/21 Верховний Суд вказував на те, що рішення ради про дострокове припинення повноважень її секретаря може бути перевірено судом лише на предмет дотримання визначеної законодавством процедури його прийняття, без надання оцінки мотивам прийняття відповідного рішення.

Вказані висновки відповідають позиції Верховного Суду, наведеній у постановах від 12 вересня 2019 року у справі №657/268/15-а, від 9 липня 2020 року у справі №663/2852/16-а, від 22 листопада 2021 року у справі №1.380.2019.005671, від 13 квітня 2023 року у справі №140/17235/20, й корелюються з позицією Великої Палати Верховного Суду щодо дискреційних повноважень органів місцевого самоврядування, викладеною у постанові від 27 березня 2019 року у справі №688/3487/16-а.

Тобто, як зауважував Верховний Суд у постанові від 22 червня 2023 року у справі №160/14672/21, зважаючи на дискрецію ради щодо визначення підстав і критеріїв, як обрання на посаду, так і звільнення з посади (дострокового припинення повноважень) секретаря ради, судовий контроль у цих правовідносинах зводиться до перевірки дотримання процедурної частини ухвалення рішення про дострокове припинення повноважень та звільнення секретаря міської ради.

Відтак, в контексті спірних правовідносин, судом першої інстанції вірно надано оцінку виключно дотриманню відповідачем процедури прийняття оскаржуваного рішення про дострокове припинення повноважень секретаря сільради та встановлено наступне.

Так, розпорядженням сільського голови Харитонівської сільської ради було створено комісію по виконанню секретарем сільської ради ОСОБА_2 наданих їй повноважень та обов`язків.

Зі змісту вказаного розпорядчого документу встановлено, що до складу тимчасової комісії увійшли, в тому числі, і депутати Харитонівської сільскої ради.

В подальшому, комісією було проведено перевірку, за результатами якої складено акт від 18.12.2024 щодо повноважень та обов`язків наданих ОСОБА_1 .

Надаючи оцінку діям сільського голови Харитонівської сільської ради, в частині зазначеного вище, колегія суддів враховує наступне.

Повноваження сільського, селищного, міського голови визначені ч. 4 ст. 42 Закону, яка не містить повноваження сільського голови створювати будь-які комісії самостійно без відома представницького органу місцевого самоврядування.

Пунктом 19 ч. 4 ст. 42 Закону №280/97-ВР визначено, що сільський, селищний та міський голова здійснює інші повноваження місцевого самоврядування, визначені цим та іншими законами, якщо вони не віднесені до виключних повноважень ради або не віднесені радою до відання її виконавчих органів.

Згідно з положеннями статей 47, 48 Закону №280/97-ВР передбачено можливість утворення двох видів комісій: постійні комісії ради, які є органами ради, що обираються з числа її депутатів, для вивчення, попереднього розгляду і підготовки питань, які належать до її відання, здійснення контролю за виконанням рішень ради, її виконавчого комітету (Закону); тимчасові контрольні комісії, які є органами ради, які обираються з числа її депутатів для здійснення контролю з конкретно визначених радою питань, що належать до повноважень місцевого самоврядування. Контрольні комісії подають звіти і пропозиції на розгляд ради.

Відповідно до частин 2, 4 ст. 48 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні» рішення про створення тимчасової контрольної комісії ради, її назву та завдання, персональний склад комісії та її голову вважається прийнятим, якщо за це проголосувало не менше однієї третини депутатів від загального складу ради.

Повноваження тимчасової контрольної комісії ради припиняються з моменту прийняття радою остаточного рішення щодо результатів роботи цієї комісії, а також у разі припинення повноважень ради, яка створила цю комісію.

В свою чергу, рішенням Харитонівської сільської ради від 04.12.2020 затверджено Регламент Харитонівської сільської ради (далі - Регламент).

Так, частиною 2 статті 5 Регламенту передбачено, що виключно на пленарних засіданнях сільської ради вирішуються питання, зокрема, утворення і ліквідація постійних та інших комісій ради, затвердження та зміна їх складу, обрання голів комісій.

Згідно статті 22 Регламенту тимчасові контрольні комісії сільської ради є органами ради, які обираються з числа її депутатів для здійснення контролю з конкретно визначених радою питань, що належать до повноважень сільської ради. Контрольні комісії подають звіти і пропозиції на розгляд ради.

Рішення про створення тимчасової контрольної комісії ради, її назву та завдання, персональний склад комісії та її голову вважається прийнятим, якщо за це проголосувало не менше однієї третини депутатів від загального складу ради. При затвердженні персонального складу комісії враховуються пропозиції депутатських груп та фракцій.

Повноваження тимчасової контрольної комісії ради припиняються з моменту прийняття радою остаточного рішення щодо результатів роботи цієї комісії, а також у разі припинення повноваження ради, яка створила цю комісію.

Пункт 19 ч. 4 ст. 42 Закону №280/97-ВР передбачає здійснення головою сільської ради інших повноважень місцевого самоврядування, визначених цим та іншими законами.

При цьому, зазначена правова норма містить застереження щодо здійснення сільським головою таких повноважень, а саме: якщо такі повноваження не віднесені до виключних повноважень ради або не віднесені радою до відання її виконавчих органів.

Відтак, в даному випадку, суд першої інстанції вірно виснував, що у спірних правовідносинах сільський голова Харитонівської сільської ради не наділений повноваженнями вирішувати питання створення тимчасової комісії по виконанню секретарем сільської ради Гаєвською Л.А. наданих їй повноважень та обов`язків, а також доручати такій комісії проводити аналіз діяльності вказаної особи.

Згідно ст. 26 Регламенту сільська рада проводить свою роботу сесійно. Сесія сільської ради складається з пленарних засідань ради. У разі необхідності сесії ради можуть складатися з двох та більше пленарних засідань.

Відповідно до ст. 28 Регламенту позачергові сесії проводяться при наявності виняткових обставин за ініціативною суб`єктів, наділених таким правом Законом України "Про місцеве самоврядування в Україні". Мотивовані пропозиції про скликання позачергової сесії сільської ради, підписані ініціатором, надсилаються сільському голові з зазначенням питань і з проектами документів, розгляд яких пропонується, при цьому підпис депутата не може бути відкликано. Позачергові сесії можуть скликатися сільським головою за його власною ініціативою. Рішення про скликання позачергової сесії доводиться до відома депутатів і населення не пізніш як за день до сесії із зазначенням часу скликання, місця проведення та питань, які передбачається внести на розгляд ради. До проекту порядку денного позачергової сесії вносяться лише ті питання, розгляд яких визначено у пропозиціях про скликання позачергової сесії.

Як встановлено в ході розгляду справи, розпорядженням голови Харитонівської сільської ради від 20.12.2024 за №16 скликано п`ятдесят другу сесію (позачергову) сільської ради восьмого скликання 23.12.2024 об 09 год. 30 хв. в приміщенні БК с. Харитонівка. Вказаним розпорядженням пропонувалось внести на розгляд сесії 4 питань, серед яких було питання про дострокове припинення повноважень секретаря Харитонівської сільської ради ОСОБА_1 .

При цьому, в матеріалах справи наявний лист від 20.12.2024, яким запрошувались депутати Харитонівської сільської ради на засідання п`ятдесят другої сесії (позачергову) сільської ради восьмого скликання 23.12.2024 о 09 год. 00 хв. та відповідну інформацію було опубліковано на вебсайті сільської ради, що підтверджується наявним у матеріалах справи скріншотом.

Судом першої інстанції доцільно відзначено про наявність суперечностей у вказаних документах стосовно часу початку роботи сесії, що свідчить про порушення відповідачем процедури скликання і проведення сесії, та процедури підготовки питань на розгляд сесії сільської ради.

Жодних спростувань та пояснень щодо вказано питання відповідачем не було надано ні суду першої інстанції, ні суду апеляційної інстанції.

Окрім того, статтею 58 Регламенту визначено, що питання про дострокове припинення повноважень секретаря ради вноситься на розгляд сільської ради сільським головою. Рішення про дострокове припинення повноважень секретаря ради приймається сільською радою більшістю голосів депутатів від загального складу сільської ради шляхом таємного голосування.

Стаття 53 Регламенту передбачає порядок проведення голосування.

Так, таємне голосування обов`язково проводиться у випадках обрання на посаду та звільнення секретаря сільської ради, прийняття рішення щодо дострокового припинення повноважень сільського голови. Організацію таємного голосування та підрахунок голосів забезпечує лічильна комісія. Порядок проведення таємного голосування лічильна комісія доводить до відома всіх депутатів. Бюлетені для таємного голосування виготовляються лічильною комісією за встановленою нею формою і у визначеній кількості. Бюлетені містять необхідну для голосування інформацію. На бюлетені ставиться печатка сільської ради та підпис членів лічильної комісії. Підрахунок голосів здійснюється лічильна комісія в залі засідання сесії. Лічильна комісія перед початком голосування готує список депутатів, опечатує скриньку для таємного голосування, забезпечує умови для повного дотримання таємності голосування. Кожному депутату члени лічильної комісії видають один бюлетень за списком депутатів. Після закінчення голосування лічильна комісія відкриває скриньку для таємного голосування і підраховує голоси в залі засідання. Лічильна комісія складає протоколи про результати таємного голосування, які підписують усі присутні на сесії члени лічильної комісії. Уповноважений член лічильної комісії доповідає про результати таємного голосування та відповідає на запитання. Протокол про результати таємного голосування затверджуються сільською радою відкритим голосуванням.

Як встановлено з протоколу пленарного засідання п`ятдесят другої (позачергової) сесії Харитонівської сільської ради восьмого скликання від 23.12.2024 із загального складу ради (22 депутатів) присутні на сесії були 17 депутатів, що свідчить про наявність кворуму.

Згідно з протоколом до порядку денного внесено, зокрема, питання "Про дострокове припинення повноважень секретаря Харитонівської сільської ради ОСОБА_1 ", за результатами розгляду якого вирішили підтримати запропонований проект рішення та проголосували "за" 16 депутатів, "проти" 0 депутатів, "утрималися" - 0 депутатів.

Натомість, зі змісту вказаного протоколу судом першої інстанції встановлено, а відповідачем не спростовано, що при розгляді питання про дострокове припинення повноважень секретаря сільської ради ОСОБА_1 не було створено лічильну комісію, не затверджено форми бюлетеня для проведення таємного голосування за дострокове припинення повноважень секретаря. Також, судом першої інстанції відзначено про відсутність в матеріалах справи протоколів лічильної комісії про результати таємного голосування.

Тобто, жодних доказів проведення таємного голосування щодо дострокового припинення повноважень секретаря сільської ради ОСОБА_1 відповідачем суду першої інстанції надано не було, що стало підставою для висновку суду першої інстанції, з яким погоджується і суд апеляційної інстанції, про порушення процедури прийняття спірного рішення передбаченої Законом України "Про місцеве самоврядування в Україні" та цим Регламентом.

При чому, судова колегія зауважує, що в даному випадку оцінка надавалась виключно наявним у справі матеріалам.

Разом з тим, в доводах апеляційної скарги, апелянт - відповідач у справі, просить апеляційний суд прийняти нові докази, які, на його думку, мають значення для винесення законного та обґрунтованого рішення у справі, а саме: Протокол п`ятдесят другої (позачергової) сесії восьмого скликання Харитонівської сільської ради від 23.12.2024 року, Протокол №1 засідання лічильної комісії від 23.12.2024 року, яким обрано голову та секретаря лічильної комісії, Протокол №2 засідання лічильної комісії від 23.12.2024 року, яким затверджено форму бюлетеня про проведення таємного голосування та визначено місце такого голосування, Протокол №3 засідання лічильної комісії від 23.12.2024 року про результати таємного голосування, Список депутатів (учасників голосування) присутніх на п`ятдесят другій (позачерговій) сесії восьмого скликання Харитонівської сільської ради та Результати поіменного голосування депутатів присутніх на п`ятдесят другій (позачерговій) сесії восьмого скликання Харитонівської сільської ради від 23.12.2024 р. з питання про дострокове припинення повноважень секретаря Харитонівської сільської ради ОСОБА_1 .

Вирішуючи питання про прийнятність вказаних доказів, судова колегія враховує наступне.

Порядок подання доказів суду врегульовано приписами ст. 79 КАС України.

Так, частиною третьою вказаної статті визначено, що відповідач, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, повинні подати суду докази разом із поданням відзиву або письмових пояснень третьої особи.

У разі неможливості подання доказів у встановлений строк з об`єктивних причин, відповідач, згідно з ч. 4 ст. 79 КАС України, має письмово повідомити суд, обґрунтувати причини та підтвердити, що ним були вжиті всі заходи для отримання таких доказів.

Водночас, ч. 8 ст. 79 КАС України визначає, що докази, не подані у встановлений строк, до розгляду судом не приймаються, крім випадку, коли особа, що їх подає, обгрунтувала неможливість їх подання у вказаний строк з причин, що не залежали від неї.

Як встановлено з матеріалів справи, відповідачем 12.02.2025 року на підтвердження власної позиції був наданий суду першої інстанції відзив на позовну заяву з відповідними додатками, які на переконання апелянта, мали б підтвердити наведені у відзиві доводи.

При цьому, надаючи нові докази суду апеляційної інстанції, апелянт не наводить жодних поважних причин, що не залежали від нього, з яких він не міг надати вказані докази при подачі відзиву на позовну заяву до суду першої інстанції.

Частиною 4 статті 308 КАС України визначено, що докази, які не були подані до суду першої інстанції, приймаються судом апеляційної інстанції лише у виняткових випадках, якщо учасник справи надав докази неможливості їх подання до суду першої інстанції з причин, що об`єктивно не залежали від нього.

Таким чином, суд апеляційної інстанції не приймає до розгляду додатково подані апелянтом докази, оскільки останні не були досліджені і не отримали оцінку суду першої інстанції.

Стосовно доводів позивача щодо прийняття відповідачем спірного рішення про дострокове припинення повноважень та звільнення позивача в період її перебування у відпустці та на стаціонарному лікуванні, то судова колегія останнім оцінки не надає, оскільки встановлений факт порушення відповідачем законодавчо встановленої процедури дострокового припинення повноважень секретаря міської ради є самостійною підставою для визнання протиправними дій відповідної ради та скасування ухваленого рішення з вказаного питання.

Доводами апеляційної скарги не спростовуються висновки, викладені судом першої інстанції в оскаржуваному рішенні, а тому апеляційна скарга задоволенню не підлягає.

Відповідно до ч. 1 ст. 242 КАС України рішення суду повинно грунтуватись на засадах верховенства права, бути законним та обгрунтованим.

Суд першої інстанції повністю виконав вказані вимоги процесуального закону, оскільки правильно застосував до спірних правовідносин норми матеріального та процесуального права, що призвело до ухвалення законного рішення, яке скасуванню не підлягає.

Відповідно до п.1 ч.1 ст.315, 316 КАС України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Керуючись ст.ст. 243, 250, 308, 310, 315, 316, 321, 322, 325, 329 КАС України, суд

П О С Т А Н О В И В :

апеляційну скаргу Харитонівської сільської ради залишити без задоволення, а рішення Житомирського окружного адміністративного суду від 12 червня 2025 року - без змін.

.

Постанова суду набирає законної сили в порядку та в строки, передбачені ст. 325 КАС України.

Головуючий Біла Л.М.

Судді Моніч Б.С. Гонтарук В. М.