Справа № 160/21129/25
Суддя: Рищенко Андрій Юрійович
Дата ухвалення: 2025-10-13 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД РІШЕННЯ ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
Дніпропетровський окружний адміністративний суд у складі:
головуючого суддіРищенко А. Ю.
за участі секретаря судового засіданняДидочкіної О.А.
представника позивача представника відповідача Різніченко О.О. Тітенко Ю.В.
розглянувши у відкритому судовому засіданні у місті Дніпро адміністративну справу за позовною заявою ТОВАРИСТВА З ОБМЕЖЕНОЮ ВІДПОВІДАЛЬНІСТЮ "ТОРГІВЕЛЬНИЙ БУДИНОК "М`ЯСНА ВЕСНА" до Головного управління ДПС у Дніпропетровській області про визнання протиправним та скасування податкового повідомлення-рішення,-
В обґрунтування позовних вимог Позивач зазначає, що оскаржуване ППР є протиправним та необґрунтованим. Воно було винесене на підставі Акту документальної позапланової виїзної перевірки (зокрема, Акт № 1727/04-36-07-07-03/37379223 від 15.04.2025), висновки якого Позивач вважає помилковими.
Контролюючий орган дійшов висновку про порушення Позивачем п. 19 Положення (стандарту) бухгалтерського обліку 16 «Витрати» та пп. 134.1.1 п. 134.1 ст. 134 Податкового кодексу України (далі ПКУ). Порушення, на думку Відповідача, полягає у неправомірному віднесенні до складу витрат періоду вартості ремонтно-будівельних робіт, виконаних підрядними організаціями (зокрема, ТОВ «РЕКОНС» та ТОВ «РЕКОНС МАКС»). Відповідач класифікував ці роботи як капітальний ремонт, що підлягає капіталізації (збільшенню вартості основних засобів) відповідно до Положення (стандарту) бухгалтерського обліку 7 «Основні засоби».
Позивач наполягає, що вказані роботи за своїм характером були поточним ремонтом. Вони здійснювалися для підтримання орендованих та власних приміщень у робочому стані та усунення пошкоджень, що виникли в процесі експлуатації. Позивач посилається на умови договорів підряду (наприклад, Договір № 01/10 від 01.10.2021), в яких прямо зазначено, що роботи не передбачають втручання в огороджувальні та несучі конструкції. Таким чином, Позивач вважає, що він правомірно включив вартість цих робіт до складу витрат звітних періодів, що відповідає П(С)БО 16.
Відповідач проти задоволення позову заперечував, посилаючись на правомірність винесеного ППР.
Відповідач зазначає, що під час перевірки було проаналізовано первинні документи, зокрема акти приймання-передачі виконаних робіт. Аналіз цих документів свідчить, що фактичний перелік робіт виходить за межі поточного ремонту.
Відповідач вказує, що роботи включали, серед іншого, повний демонтаж існуючих перегородок, розбирання покриття підлоги разом із цементною стяжкою, демонтаж підвісних стель, з подальшим влаштуванням нових перегородок, нових цементних стяжок та монтажем нових стель. Такі роботи, за своєю суттю, є заміною та відновленням конструкцій та огороджувальних систем, що чітко класифікується як капітальний ремонт.
Відповідач наголошує, що для цілей податкового обліку визначальним є не назва робіт у договорі, а їхня економічна суть та фактичний зміст, підтверджений первинними документами. Оскільки роботи призвели до відновлення та часткового поліпшення експлуатаційних показників об`єктів, їх вартість мала бути капіталізована згідно з п. 14, 15 П(С)БО 7.
Суд, дослідивши матеріали справи, з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги та заперечення, оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, встановив наступне.
Отже, спірним питанням у даній справі є правова кваліфікація ремонтних робіт (поточний чи капітальний ремонт) та, як наслідок, порядок їх відображення в бухгалтерському та податковому обліку.
Відповідно до пп. 134.1.1 п. 134.1 ст. 134 ПКУ, об`єктом оподаткування податком на прибуток є прибуток із джерелом походження з України та за її межами, який визначається шляхом коригування (збільшення або зменшення) фінансового результату до оподаткування (прибутку або збитку), визначеного у фінансовій звітності підприємства відповідно до національних положень (стандартів) бухгалтерського обліку або міжнародних стандартів фінансової звітності, на різниці, які виникають відповідно до положень цього Кодексу.
Таким чином, основою для розрахунку об`єкта оподаткування є дані бухгалтерського обліку.
Порядок обліку витрат регулюється П(С)БО 16 «Витрати».
Порядок обліку основних засобів регулюється П(С)БО 7 «Основні засоби».
Відповідно до п. 14 П(С)БО 7, первісна вартість основних засобів збільшується на суму витрат, пов`язаних з поліпшенням об`єкта (модернізація, модифікація, добудова, дообладнання, реконструкція тощо), що призводить до збільшення майбутніх економічних вигод, первісно очікуваних від використання об`єкта.
Згідно з п. 15 П(С)БО 7, витрати, що здійснюються для підтримання об`єкта в робочому стані (проведення технічного огляду, нагляду, обслуговування, поточного ремонту тощо) та одержання первісно очікуваних економічних вигод від його використання, включаються до складу витрат.
Рішення про характер і ознаки здійснюваних підприємством робіт, тобто, чи спрямовані вони на підвищення техніко-економічних можливостей (модернізація, модифікація, добудова, реконструкція) об`єкта, що приведе у майбутньому до збільшення економічних вигод, чи здійснюються вони для підтримання об`єкта в придатному для використання стані та одержан2ня первісно очікуваних економічних вигод, приймається керівником підприємства (п. 29 Методичних рекомендацій з бухгалтерського обліку основних засобів, затверджених наказом МФУ від 30.09.2003 № 561).

Однак, таке рішення має ґрунтуватися на фактичному характері робіт.

Суд зазначає, що для вирішення цієї справи визначальним є класифікація будівельних робіт та розмежування капітального ремонту з поточним ремонтом.

Основним нормативним документом, що визначає термін "капітальний ремонт", є Державні будівельні норми ДБН А.2.2-3:2014 "Склад та зміст проектної документації на будівництво".

Згідно з пунктом 3.7 цих норм:

Капітальний ремонт це "Сукупність робіт на об`єкті будівництва, введеному в експлуатацію в установленому порядку, без зміни його геометричних розмірів та функціонального призначення, що передбачають втручання у несучі та огороджувальні системи при заміні або відновленні конструкцій чи інженерних систем та обладнання у зв`язку з їх фізичною зношеністю та руйнуванням, поліпшення його експлуатаційних показників...".

Аналіз цього визначення дозволяє виділити ключові ознаки капітального ремонту:

Втручання у несучі та огороджувальні системи: Це центральний критерій. До огороджувальних систем належать стіни, перегородки, підлога, стеля, покрівля.

Заміна або відновлення конструкцій: Йдеться не про дрібний ремонт, а про повну або часткову заміну ключових елементів будівлі.

Поліпшення експлуатаційних показників: Метою є не просто повернення до попереднього стану, а модернізація.

Визначення поточного ремонту надається у Листі Держбуду України від 30.04.2003 № 7/7-401, поточний ремонт це: "комплекс ремонтно-будівельних робіт, який передбачає систематичне та своєчасне підтримання експлуатаційних якостей та попередження передчасного зносу конструкцій і інженерного обладнання".

Ключовою відмінністю, згідно з тим же листом, є те, що поточний ремонт виконується "крім робіт, які передбачають заміну та модернізацію конструктивних елементів будівлі".

Судом досліджено первинні документи, що відображають зміст ремонтних робіт, зокрема Акти виконаних робіт по об`єктам та аналіз вказаних робіт по об`єктам приводить до наступних висновків.

Щодо об`єкту за адресою м. Теплодар, вул. Піонерна, буд. 8 (Акт №4 від 30.11.2020). Акт свідчить про проведення масштабного комплексу робіт, що починається з повного демонтажу існуючих оздоблювальних матеріалів, інженерних мереж та конструкцій, і завершується створенням нового інтер`єру з новими інженерними системами.

Роботи по вказаному об`єкту включають:

Демонтажні роботи: Демонтаж металевих, МПЛ, МДФ дверей; демонтаж стелі "Армстронг", плинтусів, лінолеуму; демонтаж труб водопостачання, унітазу; демонтаж відкритої проводки, кабель-каналу, світильників, розеток, автоматів, лічильника; демонтаж композиту на фасаді, плитки вуличної.

Повна розборка існуючих конструкцій (двері, підлога, стеля) та інженерних систем (водопостачання, електрика), що є підготовчим етапом для їх подальшої заміни, а не підтриманням стану. Це виходить за межі поточного ремонту отже вказані роботи відносяться до капітального ремонту.

Загальнобудівельні роботи: Монтаж фальшстін з ГКЛ; улаштування стяжки підлоги до 60 мм; монтаж стелі "Армстронг".

Створення нових та заміна існуючих огороджувальних конструкцій (стін, підлоги, стелі). Пряме втручання в огороджувальні системи згідно з п. 3.7 ДБН А.2.2-3:2014 отже вказані роботи повинні відноситись до капітального ремонту.

Роботи з інженерними системами (Сантехніка): Прокладання нових труб водопровідних та каналізаційних; монтаж водонагрівача, унітазу, змішувача, шарових кранів. Повна заміна інженерних систем водопостачання та каналізації, що є модернізацією обладнання згідно з визначенням капітального ремонту.

Роботи з інженерними системами (Електрика): Прокладання проводів (304 м.п.), кабель-каналу; монтаж та комутація розподільчих коробок; монтаж щита, лічильника, автоматичних вимикачів, УЗО, реле напруги, розеток, світильників. На думку суду повна заміна та модернізація системи електропостачання, що є ключовою ознакою капітального ремонту. Обсяг вказаних робіт свідчить про створення нової мережі, а не підтримання її роботи або здійснення дрібного поточного ремонту.

Фасадні роботи: Реставрація фундаменту огорожі; укладання плитки на фасаді; фарбування фасаду, огорожі, перил. Відновлення та поліпшення експлуатаційних показників зовнішніх огороджувальних конструкцій на думку суду має ознаки капітального ремонту.

Оздоблювальні роботи: Шпаклювання, ґрунтування, фарбування стін та откосів; укладання плитки на стіни та підлогу; монтаж плінтусів. На думку суду вказані роботи є невід`ємною частиною єдиного комплексу робіт після повної заміни конструкцій стін, підлоги та стелі і повинні класифікуватися як капітальний ремонт у складі комплексу робіт.

Отже, зазначені роботи класифікується як капітальний ремонт, оскільки включають повну заміну інженерних систем, втручання в огороджувальні конструкції (підлога, стіни, стеля) та роботи на фасаді, що відповідає критеріям ДБН А.2.2-3:2014 та Листа Держбуду № 7/7-401.

Аналогічних висновків суд доходить і по інших об`єктах. На основі детального аналізу актів виконаних робіт по різних об`єктах в містах Теплодар, Запоріжжя, Дружківка, Дніпро та Миколаїв, можна зробити наступні узагальнюючі висновки щодо класифікації ремонтно-будівельних робіт.

Переважна більшість робіт класифікується як капітальний ремонт. Це обумовлено тим, що більшість актів фіксують масштабні та комплексні роботи, які передбачали:

Повний демонтаж існуючих оздоблювальних матеріалів, інженерних мереж та конструкцій (стелі, підлоги, стін, електропроводки, систем водопостачання та каналізації);

Втручання в огороджувальні та несучі системи: зведення нових перегородок, монтаж фальшстін, влаштування нової стяжки підлоги, заміна стельових систем, облицювання стін гіпсокартоном;

Повну заміну та модернізацію інженерних систем: прокладання нових електромереж (з великим метражем, встановленням щитів, автоматів, УЗО, реле напруги), повна заміна систем водопостачання та каналізації (з новим розведенням труб, встановленням водонагрівачів, насосів);

Масштабні оздоблювальні роботи: шпаклювання, ґрунтування, фарбування значних площ стін, укладання плитки на стіни та підлогу, що є завершальним етапом після заміни конструкцій;

Відновлення зовнішніх елементів будівлі: реставрація фундаменту, укладання плитки на фасаді, фарбування фасаду.

На думку суду класифікація ремонту визначається не за кожним окремим видом робіт, а за їх сукупністю, взаємозв`язком та кінцевою метою. Навіть такі роботи, як фарбування стін, якщо вони є частиною повного оновлення приміщення після демонтажу та заміни конструкцій, можуть класифікуються як капітальний ремонт.

Таким чином, більшість проаналізованих об`єктів пройшли значні зміни, які виходять за межі простого підтримання експлуатаційних якостей та свідчать про капітальний характер виконаних робіт відповідно до чинного законодавства України та Державних будівельних норм.

Суд, проаналізувавши фактичні обставини справи крізь призму наведених норм, доходить наступних висновків.

Аргументи Позивача про те, що договори підряду не передбачали втручання в несучі конструкції, спростовуються первинними документами актами виконаних робіт які фіксують фактичне здійснення господарських операцій.

Суд встановив, що роботи, виконані підрядниками, не були "систематичним підтриманням експлуатаційних якостей" (ознака поточного ремонту).

Натомість, роботи, зазначені в Актах виконаних робіт, свідчать про втручання в огороджувальні системи (згідно з п. 3.7 ДБН А.2.2-3:2014); заміну та відновлення конструкцій (згідно з п. 3.7 ДБН А.2.2-3:2014).

Зокрема, розбирання існуючої цементної стяжки та влаштування нової стяжки є повною заміною конструктивного елементу підлоги (огороджувальної системи).

Аналогічно, демонтаж існуючих перегородок та монтаж нових, а також демонтаж і монтаж підвісних стель є заміною або відновленням огороджувальних систем.

Такі роботи за своєю суттю є капітальним ремонтом у визначенні ДБН А.2.2-3:2014, оскільки передбачають втручання та заміну огороджувальних конструкцій.

Посилання позивача на Лист Держжитлокомунгоспу України від 10.08.2004 № 150 (примірний перелік послуг поточного ремонту) лише підтверджує позицію Відповідача, оскільки зазначений перелік включає дрібні роботи (усунення течі, ремонт розеток, побілка, фарбування), але не повну заміну стяжок, підлог та перегородок у приміщеннях.

Оскільки проведені роботи є капітальним ремонтом, вони призводять до відновлення та поліпшення експлуатаційних показників об`єктів. Відповідно до п. 14 П(С)БО 7, витрати на їх проведення мали бути капіталізовані, тобто збільшити первісну вартість відповідних об`єктів основних засобів.

Включивши вартість цих робіт до складу витрат звітного періоду, Позивач неправомірно завищив свої витрати та, як наслідок, безпідставно зменшив фінансовий результат до оподаткування, що призвело до заниження об`єкта оподаткування податком на прибуток.

Визначальним для розмежування поточного/капітального ремонту є не назва робіт, а їхня економічна спрямованість підтримання стану чи поліпшення (збільшення майбутніх економічних вигід).

Згідно з ч. 2 ст. 77 Кодексу адміністративного судочинства України, в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Суд вважає, що наявними у справі доказами доведено фактичний характер проведених робіт як капітального ремонту та, відповідно, правомірність винесеного податкового повідомлення-рішення.

Враховуючи викладене, суд дійшов висновку, що оскаржуване податкове повідомлення-рішення є правомірним, а позовні вимоги необґрунтованими та такими, що не підлягають задоволенню.

Відповідно до ст. 139 КАС України, при відмові в задоволенні позову судові витрати позивачу не відшкодовуються.

Керуючись ст. 2, 72-77, 139, 241-246 , Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

УХВАЛИВ:

У задоволенні позовної заяви Товариства з обмеженою відповідальністю «ТОРГІВЕЛЬНИЙ БУДИНОК «М`ЯСНА ВЕСНА» () до Головного управління ДПС у Дніпропетровській області () про визнання протиправним та скасування податкового повідомлення-рішення форми «П» від 22.04.2025 р. № відмовити повністю.

Рішення суду набирає законної сили відповідно до вимог статті 255 Кодексу адміністративного судочинства України та може бути оскаржене в строки, передбачені статтею 295 Кодексу адміністративного судочинства України.

Повний текст рішення суду складений 22 жовтня 2025 року.

Суддя А. Ю. Рищенко