Справа № 380/17638/24
Суддя: Качмар Володимир Ярославович
Дата ухвалення: 2025-10-23 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ВОСЬМИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

23 жовтня 2025 рокуСправа № 380/17638/24 пров. № А/857/36910/25

Восьмий апеляційний адміністративний суд у складі колегії:

судді-доповідача Качмара В.Я.,

суддів Кузьмича С.М., Онишкевича Т.В.,

при секретарі судового засідання Гладкій С.Я.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м.Львові справу за позовом ОСОБА_1 до Головного управління Національної поліції у Львівській області про визнання протиправними та скасування наказів, поновлення на роботі, стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу, провадження в якій відкрито за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на рішення Львівського окружного адміністративного суду від 20 серпня 2025 року (суддя Кузан Р.І., м. Львів), -

ВСТАНОВИВ:

У серпні 2024 року ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом до Головного управління Національної поліції у Львівській області (далі ГУНП) в якому, з урахуванням заяви про уточнення позовних вимог, просив:

- визнати протиправним і скасувати наказ ГУНП від 13.06.2024 №324 о/с «Про особовий склад» (далі Наказ № 324 о/с) в частині переміщення старшого лейтенанта поліції ОСОБА_1 на посаду інспектора взводу №1 роти №2 батальйону поліції особливого призначення «Корпус оперативно-раптової дії» (стрілецький) ГУНП (далі Посада-1, БПОП «КОРД» відповідно);

- визнати протиправним і скасувати наказ ГУНП від 29.07.2024 №2925 «Про застосування дисциплінарного стягнень до окремих працівників ГУНП» (далі Наказ №2925) в частині застосування до ОСОБА_1 на Посаді-1 дисциплінарного стягнення - звільнення зі служби в поліції;

- визнати протиправним і скасувати наказ ГУНП від 09.08.2024 №469 о/с «Про особовий склад» (далі Наказ №469 о/с);

- поновити ОСОБА_1 на посаді інспектора сектору ювенальної превенції відділу превенції Червоноградського районного відділу поліції ГУНП (далі Посада-2) з 14.06.2024;

- стягнути з ГУНП на користь ОСОБА_1 середній заробіток за час вимушеного прогулу за період з 10.08.2024 по момент винесення рішення судом.

Ухвалою Львівського окружного адміністративного суду від 16 грудня 2024 року, залишеною без змін постановою Восьмого апеляційного адміністративного суду від 8 квітня 2025 року адміністративний позов ОСОБА_1 в частині позовних вимог щодо визнання протиправним та скасування Наказу №324 о/с в частині переміщення ОСОБА_1 на Посаду-1 залишено без розгляду.

Рішенням Львівського окружного адміністративного суду від 20 серпня 2025 року у задоволенні позову відмовлено.

Не погодившись із ухваленим рішенням, його оскаржив позивач, який із покликанням на неповне з`ясування судом обставин справи, неправильне застосування норм матеріального права просить рішення суду першої інстанції скасувати та ухвалити нове рішення про задоволення позову.

В доводах апеляційної скарги вказує, що відповідач не ознайомив ОСОБА_1 із посадовими обов`язками Посади-1, а посадова інструкція за цією посадою була затверджена командиром БПОП «КОРД» лише 18.07.2024, тобто більш ніж через місяць після переміщення позивача на Посаду-1. На момент прийняття спірного Наказу №324 о/с (13.06.2024) Положення про БПОП «КОРД» наказом ГУНП затверджено ще не було.

Фактично, позивача звільнено за прогул з посади, на яку було переміщено незаконно, без його добровільної згоди та без врахування рівня фізичної підготовленості, здатності за своїми діловими, професійними, моральними якостями, освітнім і кваліфікаційним рівнем, станом здоров`я забезпечувати виконання завдань та функцій, покладених на БПОП «КОРД» ГУНП. Отже, переміщення поліцейського на службу в підрозділи спеціальної поліції та поліції особливого призначення передбачає попереднє проходження ВЛК для встановлення придатності до несення служби на посаді, на яку переміщується особа.

Також, звертає увагу, що матеріали службового розслідування не містять доказів належного повідомлення про ознайомлення позивача з наказом про переміщення на іншу посаду. Тобто обов`язку приступити до виконання службових обов`язків за Посадою-1 у позивача не виникло.

Відповідач у відзиві на апеляційну скаргу заперечує вимоги такої, вважає судове рішення законним та обґрунтованим, просить залишити його без змін, а апеляційну скаргу - без задоволення.

Заслухавши суддю-доповідача, пояснення представників сторін, переглянувши справу за наявними у ній доказами, перевіривши законність та обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги, суд апеляційної інстанції приходить до переконання, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню, з наступних підстав.

Відмовляючи у задоволенні позову, суд першої інстанції суд першої інстанції виходив з того що в ході проведеного службового розслідування, призначеного за фактом відсутності з невідомих причин окремих працівників БПОП «КОРД», в тому числі і ОСОБА_1 , також встановлено, що останній у відповідні дні був відсутній на службі з невідомих причин та не виходив на зв`язок з керівництвом батальйону, на неодноразові телефонні дзвінки не відповідав. Зазначені обставини, які відображені у висновку службового розслідування та послужили підставою для прийняття оскаржуваних наказів про звільнення позивача з служби в поліції, позивач не спростував та по суті не заперечив.

Також суд зазначив, що незгода позивача з Наказом № 324 о/с в частині переведення його на Посаду-1 не є підставою для його невиконання.

Позивач не оскаржив Наказ № 324 о/с у встановлений строк та не виконував його без поважних причин, а саме не виходив на службу у робочі дні в період з 19.06.2024 до 23.07.2024, що відповідач підтвердив належними доказами. Такі дії свідчать про порушення позивачем службової дисципліни.

Такі висновки суду першої інстанції відповідають встановленим обставинам справи, зроблені з додержанням норм матеріального і процесуального права, з таких міркувань.

Судом першої інстанції встановлено та підтверджено матеріалами справи те, що ОСОБА_1 з листопада 2015 року проходив службу на різних посадах в підрозділах Національної поліції України, з березня 2021 року призначений на Посаду-2.

Наказом Голови Національної поліції України від 07.06.2024 №615 «Про затвердження Переліку змін в штатах Національної поліції» внесені зміни у штатах Національної поліції, згідно з яким у ГУНП 698 посад скорочено та уведено 698 посад, 3 з яких уведено в секторі ювенальної превенції, що створюється, 397 в БПОП «КОРД», що створюється та 298 в Батальйоні поліції особливого призначення, який створюється у зв`язку з реорганізацією Полку поліції особливого призначення.

Згідно з доповідною запискою начальника Червоноградського районного відділу поліції ГУНП полковника поліції І.Підлужного від 13.06.2024 для комплектування новоствореного підрозділу, Червоноградським районним відділом поліції ГУНП виділено 19 поліцейських із розрахунку 10 % від загальної чисельності підрозділу, з яких 7 поліцейських виявило бажання щодо подальшого проходження служби у вищезазначеному підрозділі.

До складу БПОП «КОРД» начальником Червоноградського районного відділу поліції ГУНП запропоновано для призначення старшого лейтенанта поліції ОСОБА_1 на Посаді-2, який має значний досвід роботи в підрозділах кримінальної поліції.

Заступник начальника ГУНП 13.06.2024 вніс начальнику ГУНП подання, в якому порушив клопотання про призначення позивача на Посаду-1 відповідно до підпункту 3 пункту 2 частини другої та частини восьмої статті 65 Закону України «Про Національну поліцію» (далі Закон № 580-VIII). Подання обґрунтоване необхідністю формування особового складу новоствореного БПОП «КОРД» зі штатною чисельністю 397 посад, пропозиціями доповідної записки начальника Червоноградського районного відділу поліції ГУНП з цього питання. Як правову підставу для реалізації подання вказано норми статей 12, 18 Закону № 580-VIII статей 23, 24, 65 Закону № 580-VIII в контексті підстав переміщення поліцейських, у тому числі для більш ефективної служби, виходячи з інтересів служби, а також їх обов`язку проходити службу там, де це викликано інтересами служби і обумовлено наказами керівника органу поліції, до повноважень якого належить право призначення на посаду та звільнення з посади.

13.06.2024 Наказом № 324 о/с старшого лейтенанта поліції ОСОБА_1 переміщено відповідно до пункту 4 статті 68, підпункту 3 пункту 2 частини 1 та частини 8 статті 65 Закону № 580-VIII у для більш ефективної служби, виходячи з інтересів служби на Посаду-1, звільнивши його з Посади-2, з 14.06.2024, встановивши посадовий оклад у розмірі 2400 грн та надбавку за специфічні умови проходження служби в поліції у розмірі 40 відсотків.

В подальшому до ГУНП надійшли рапорти т.в.о. командира БПОП «КОРД» щодо можливого порушення службової дисципліни зі сторони позивача, який 19.06.2024, 20.06.2024, 24.06.2024, 25.06.2024, 26.06.2024, 01.07.2024, 02.07.2024, 03.07.2024, 04.07.2024, 08.07.2024, 09.07.2024, 10.07.2024, 11.07.2024, 15.07.2024, 16.07.2024, 17.07.2024, 18.07.2024, 22.07.2024 з 09:00 по 18:00, 21.06.2024, 28.06.2024, 05.07.2024, 12.07.2024, 19.07.2024 з 09:00 до 16:45 та 23.07.2024 з 09:00 до 13:00, був відсутній на службі з невідомих причин.

Наказом ГУНП від 01.07.2024 № 2501 призначено службове розслідування у формі письмового провадження за фактом можливих порушень службової дисципліни, допущених окремими працівниками БПОП «КОРД».

Наказом ГУНП від 12.07.2024 № 2699 продовжено строк службового розслідування розпочатого за фактами неналежного виконання службових обов`язків окремими працівниками БПОП «КОРД» до 30.07.2024.

23.07.2024 начальником ГУНП затверджено висновок службового розслідування за фактом грубого порушення службової дисципліни працівниками БПОП «КОРД» (далі Висновок службового розслідування).

29.07.2024 Наказом № 2925 за грубе порушення службової дисципліни, основних обов`язків поліцейського, передбачених пунктом 1 частини 1 статті 18 Закону № 580-VIII, щодо неухильного дотримання положень Конституції України, законів України та нормативно-правових актів, які регламентують діяльність поліції, пунктів 1, 4, 5, 8 13 частини 3 статті 1 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, затвердженого Законом України від 15.03.2018 № 2337-VIII (далі Дисциплінарний статут), підпункту 1.1 пункту 1 наказу ГУНП «Про покращення службової дисципліни та забезпечення належного інформування» № 1470 від 27.04.2023 та п. 1 та п.3 Внутрішнього розпорядку дня поліцейських та працівників поліції (окрім державних службовців) апарату ГУНП, територіальних (відокремлених) та окремих підрозділів Головного управління Національної поліції у Львівській області, затвердженого наказом Головного управління Національної поліції у Львівській області від 25.11.2022 № 3343, на підставі п. 7 ч. 3 ст. 13 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, затвердженого Законом України від 15.03.2018 № 2337-VIII, до позивача ОСОБА_1 застосовано дисциплінарне стягнення звільнення із служби в поліції.

09.08.2024 Наказом №469 о/с ОСОБА_1 звільнено зі служби з поліції відповідно до Закону № 580-VIII за пунктом 6 статті 77 (у зв`язку з реалізацією дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби, накладеного відповідно до Дисциплінарного статуту).

Відповідно до частини другої статті 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Правові засади організації та діяльності Національної поліції України, статус поліцейських, а також порядок проходження служби в Національній поліції України визначає Закон № 580-VIII.

Законом України від 15.03.2022 № 2123-IX внесені зміни до законів України «Про Національну поліцію» та «Про Дисциплінарний статут Національної поліції України» з метою оптимізації діяльності поліції, у тому числі під час дії воєнного стану, які набрали чинності 01.05.2022 та діють тимчасово, на період введення в Україні воєнного стану, здійснення заходів із забезпечення національної безпеки і оборони, відсічі і стримування збройної агресії Російської Федерації та/або інших держав проти України та 60 днів після цього.

Відповідно до статті 2 Закону №580-VIII завданнями поліції є надання поліцейських послуг у сферах: 1) забезпечення публічної безпеки і порядку; 2) охорони прав і свобод людини, а також інтересів суспільства і держави; 3) протидії злочинності; 4) надання в межах, визначених законом, послуг з допомоги особам, які з особистих, економічних, соціальних причин або внаслідок надзвичайних ситуацій потребують такої допомоги.

За змістом частини першої статті 17 Закону №580-VIII поліцейським є громадянин України, який склав Присягу поліцейського, проходить службу в поліції і якому присвоєно спеціальне звання поліції.

Поліцейський зобов`язаний професійно виконувати свої службові обов`язки відповідно до вимог нормативно-правових актів, посадових (функціональних) обов`язків, наказів керівництва (пункт 2 частини першої статті 18 Закону № 580-VIII).

Відповідно до пункту 4 частини третьої статті 1 Дисциплінарного статуту службова дисципліна, крім основних обов`язків поліцейського, визначених статтею 18 Закону № 580-VIII, зобов`язує поліцейського безумовно виконувати накази керівників, віддані (видані) в межах наданих їм повноважень та відповідно до закону.

Частиною першою статті 5 Дисциплінарного статуту визначено, що поліцейський отримує наказ від керівника в порядку підпорядкованості та зобов`язаний неухильно та у визначений строк точно його виконувати. Забороняється обговорення наказу чи його критика.

У разі виникнення загрози державному суверенітету України та її територіальної цілісності, а також у ході відсічі збройної агресії проти України органи та підрозділи, що входять до системи поліції, відповідно до законодавства України беруть участь в обороні України, у виконанні завдань територіальної оборони, забезпеченні та здійсненні заходів правового режиму воєнного стану у разі його оголошення на всій території України або в окремій місцевості (частина друга статті 24 Закону № 580-VIII).

Відповідно до частин першої, третьої п`ятої статті 59 Закону №580-VIII служба в поліції є державною службою особливого характеру, яка є професійною діяльністю поліцейських з виконання покладених на поліцію повноважень. Рішення з питань проходження служби оформлюються письмовими наказами по особовому складу на підставі відповідних документів, перелік та форма яких установлюються Міністерством внутрішніх справ України. Видавати накази по особовому складу можуть керівники органів, підрозділів, закладів та установ поліції відповідно до повноважень, визначених законом та іншими нормативно-правовими актами, та номенклатурою посад, затвердженою Міністерством внутрішніх справ України. Порядок підготовки та видання наказів щодо проходження служби в поліції встановлює Міністерство внутрішніх справ України.

За приписами частини десятої статті 62 Закону № 580-VIII, яка визначає гарантії професійної діяльності поліцейського, поліцейський користується повноваженнями, передбаченими цим Законом, незалежно від посади, яку він займає, місцезнаходження і часу, та може бути переміщений по службі залежно від результатів виконання покладених на нього обов`язків та своїх професійних, особистих якостей.

Служба в поліції є державною службою особливого характеру, яка є професійною діяльністю поліцейських з виконання покладених на поліцію повноважень (частина перша статті 59 Закону № 580-VIII).

Відповідно до приписів частини першої статті 65 Закону № 580-VIII, переміщення поліцейських здійснюється: 1) на вищу посаду - у порядку просування по службі; 2) на рівнозначні посади: для більш ефективної служби, виходячи з інтересів служби; за ініціативою поліцейського; у зв`язку зі скороченням штатів або проведенням реорганізації; у разі необхідності проведення кадрової заміни в місцевостях з особливими природними, географічними, геологічними, кліматичними, екологічними умовами (далі - місцевості з визначеним строком служби); за станом здоров`я - на підставі рішення медичної комісії; з меншим обсягом роботи з урахуванням професійних і особистих якостей - на підставі висновку атестації; у разі звільнення з посади на підставі рішення місцевої ради про прийняття резолюції недовіри відповідно до статті 87 цього Закону; 3) на посади, нижчі ніж та, на якій перебував поліцейський: у зв`язку зі скороченням штатів або реорганізацією в разі неможливості призначення на рівнозначну посаду; за станом здоров`я - на підставі рішення медичної комісії; через службову невідповідність - на підставі висновку атестації з урахуванням професійних і особистих якостей; за ініціативою поліцейського; як виконання накладеного дисциплінарного стягнення - звільнення з посади відповідно до Дисциплінарного статуту; у разі звільнення з посади на підставі рішення місцевої ради про прийняття резолюції недовіри, відповідно до статті 87 цього Закону; 4) у зв`язку із зарахуванням на денну форму навчання за державним замовленням, у тому числі до магістратури, ад`юнктури та докторантури закладу вищої освіти із специфічними умовами навчання, який здійснює підготовку поліцейських, а також у разі призначення на посаду після закінчення навчання.

Положеннями частини другої статті 65 Закону № 580-VIII передбачено, що посада вважається вищою, якщо за нею штатом (штатним розписом) передбачене вище спеціальне звання поліції, нижчою, якщо передбачене нижче спеціальне звання поліції, та рівнозначною, якщо передбачене таке саме спеціальне звання поліції.

Відповідно до частини сьомої статті 65 Закону № 580-VIII переведення є формою переміщення поліцейських, яке здійснюється у разі, якщо звільнення їх із посад або призначення на інші посади належить до номенклатури призначення різних керівників.

Згідно з приписами частини восьмої статті 65 Закону № 580-VIII переведення поліцейського може здійснюватися за його ініціативою, ініціативою прямих керівників (начальників), керівників інших органів (закладів, установ) поліції, які порушили питання про переміщення.

Поліцейські зобов`язані проходити службу там, де це викликано інтересами служби і обумовлено наказами керівника органу (закладу, установи) поліції, до повноважень якого належить право призначення на посаду та звільнення з посади.

Відповідно до частини дев`ятої статті 65 Закону № 580-VIII переведення поліцейського здійснюється на підставі наказу про звільнення із займаної посади та направлення для подальшого проходження служби до іншого органу (закладу, установи) поліції та наказу про призначення на посаду в органі (закладі, установі) поліції, до якого переміщується поліцейський.

З метою забезпечення належної підготовки та видання наказів з питань проходження служби поліцейськими наказом Міністерства внутрішніх справ України від 23.12.2016 №1235 затверджено «Порядок підготовки та видання наказів щодо проходження служби в поліції» (далі Порядок № 1235) та «Перелік документів з питань проходження служби» (далі Перелік).

Відповідно до розділу ІІ Порядку № 1235 підставою для видання наказів по особовому складу є такі зміни в службовій діяльності, як переміщення по службі.

За приписами пункту 2 розділу ІІІ Порядку № 1235 підставою для підготовки та видання наказів по особовому складу є документи з питань проходження служби, подані до підрозділу кадрового забезпечення поліцейським, його керівником або працівником, який здійснює кадрове забезпечення підрозділу.

Відповідно до пункту 4 розділу ІІІ Порядку № 1235, у разі необхідності для підготовки наказів можуть витребовуватися документи з певних питань проходження служби в поліції, передбачені чинним законодавством України.

Як слідує з матеріалів справи, Наказом Голови Національної поліції України від 07.06.2024 №615 «Про затвердження Переліку змін в штатах Національної поліції» внесені зміни у штатах Національної поліції, згідно з яким у ГУНП 698 посад скорочено та уведено 698 посад, 3 з яких уведено в секторі ювенальної превенції, що створюється, 397 в БПОП «КОРД», що створюється та 298 в Батальйоні поліції особливого призначення, який створюється у зв`язку з реорганізацією Полку поліції особливого призначення.

Згідно з доповідною запискою начальника Червоноградського районного відділу поліції ГУНП полковника поліції І.Підлужного від 13.06.2024 для комплектування новоствореного підрозділу, Червоноградським районним відділом поліції ГУНП виділено 19 поліцейських із розрахунку 10 % від загальної чисельності підрозділу, з яких 7 поліцейських виявило бажання щодо подальшого проходження служби у вищезазначеному підрозділі.

До складу БПОП «КОРД» начальником Червоноградського районного відділу поліції ГУНП запропоновано для призначення старшого лейтенанта поліції ОСОБА_1 на Посаді-2, який має значний досвід роботи в підрозділах кримінальної поліції.

Заступник начальника ГУНП 13.06.2024 вніс начальнику ГУНП подання, в якому порушив клопотання про призначення позивача на Посаду-1 відповідно до підпункту 3 пункту 2 частини другої та частини восьмої статті 65 Закону України «Про Національну поліцію» (далі Закон № 580-VIII). Подання обґрунтоване необхідністю формування особового складу новоствореного БПОП «КОРД» зі штатною чисельністю 397 посад, пропозиціями доповідної записки начальника Червоноградського районного відділу поліції ГУНП з цього питання. Як правову підставу для реалізації подання вказано норми статей 12, 18 Закону № 580-VIII статей 23, 24, 65 Закону № 580-VIII в контексті підстав переміщення поліцейських, у тому числі для більш ефективної служби, виходячи з інтересів служби, а також їх обов`язку проходити службу там, де це викликано інтересами служби і обумовлено наказами керівника органу поліції, до повноважень якого належить право призначення на посаду та звільнення з посади.

13.06.2024 Наказом № 324 о/с старшого лейтенанта поліції ОСОБА_1 переміщено відповідно до пункту 4 статті 68, підпункту 3 пункту 2 частини 1 та частини 8 статті 65 Закону № 580-VIII у для більш ефективної служби, виходячи з інтересів служби на Посаду-1, звільнивши його з Посади-2, з 14.06.2024, встановивши посадовий оклад у розмірі 2400 грн та надбавку за специфічні умови проходження служби в поліції у розмірі 40 відсотків.

Обґрунтовуючи протиправність Наказу № 324 о/с в частині переміщення позивача на Посаду-1 у БПОП «КОРД», позивач наполягає, що такий наказ прийнятий без його згоди на таке переміщення по службі.

Суд апеляційної інстанції зазначає, що наведені вище положення статті 65 Закону № 580-VIII у редакції Закону України від 15.03.2022 № 2123-IX, які вступили в силу з 01.05.2022, та діють тимчасово, на період введення в Україні воєнного стану, здійснення заходів із забезпечення національної безпеки і оборони, відсічі і стримування збройної агресії російської федерації та/або інших держав проти України та 60 днів після цього. Такі зміни стосуються, зокрема, переміщення поліцейських.

Відтак, зміни в спеціальному законодавстві з питань проходження служби в поліції, що відбулися з 01.05.2022, виключили можливість субсидіарного застосування норм трудового законодавства до регулювання порядку переміщення поліцейських, усунувши таким чином неоднозначне застосування відповідних норм права у подібних правовідносинах.

На період введення в Україні воєнного стану, здійснення заходів із забезпечення національної безпеки і оборони, відсічі і стримування збройної агресії російської федерації та/або інших держав проти України, згода поліцейського на переміщення на іншу посаду, не є обов`язковою за умови, якщо це викликано інтересами служби і обумовлено наказами керівника органу (закладу, установи) поліції, до повноважень якого належить право призначення на посаду та звільнення з посади.

Аналогічна правова позиція викладена в постановах Верховного Суду від 31 січня 2025 року в справі № 580/2706/23, від 31 січня 2025 року в справі №520/16482/23.

З урахуванням внесених змін до частин восьмої та дев`ятої статті 65 Закону № 580-VIII, переведення поліцейського може здійснюватися, в тому числі, за ініціативою прямих керівників (начальників), керівників інших органів (закладів, установ) поліції, які порушили питання про переміщення. При цьому, поліцейські зобов`язані проходити службу там, де це викликано інтересами служби і обумовлено наказами керівника органу (закладу, установи) поліції, до повноважень якого належить право призначення на посаду та звільнення з посади.

Отже, спеціальне законодавство, чинне на час спірних правовідносин, не вимагає згоди поліцейського при прийнятті рішення про його переміщення в інтересах служби на рівнозначну посаду у цю або іншу місцевість під час військового стану.

Водночас, покликання позивача на те, що посадової інструкція за Посадою-1 була затверджена після переміщення позивача на вказану посаду не впливає на законність переміщення та обов`язковість виконання позивачем покладених на нього службових обов`язків та Присяги поліцейського в умовах воєнного стану.

Матеріалами справи підтверджено, що причиною звільнення позивача із Посади-2 та призначення на Посаду-1 викликано інтересами служби, а також обумовлено ініціативою керівників органу, що цілком узгоджується з пунктом 2 частини першої, положеннями частин сьомої-дев`ятої статті 65 Закону № 580-VIII. Під час прийняття такого рішення було враховано значний досвід роботи в підрозділах кримінальної поліції.

17.06.2024 старшого лейтенанта поліції ОСОБА_1 було ознайомлено з Наказом №324 о/с, а саме надіслано витяг з наказу про переміщення його по посаді через мобільний застосунок «WhatsApp». Повідомлення було прочитане позивачем 19.06.2024 о 19 год. 41 хв.

Верховний Суд у постанові від 29 листопада 2024 року у справі №420/6633/23 звернув увагу на те, що в месенджері «WhatsApp» наявна можливість абонента отримувати звіти про прочитання надісланих повідомлень (зафарбовані позначки свідчать, що користувач прочитав повідомлення).

У постановах від 13 липня 2020 року у справі № 753/10840/19, від 18 лютого 2021 у справі № 442/3516/20 надані сторонами скрін-шоти повідомлень з телефону та планшету, роздруківки з «Viber» фактично визнав належними та допустимими доказами, які досліджені судами у їх сукупності та яким надана належна правова оцінка.

Також Верховний Суд у постановах від 17 квітня 2020 року у справі № 905/2319/17, від 25 березня 2020 року у справі № 570/1369/17, від 27 листопада 2019 року у справі № 1540/3778/18 дійшов висновку, що переписка у «Viber», «Skype» та інших месенджерах, включно з голосовими повідомленнями та іншим, є належним електронним доказом у судових справах.

Таким чином, позивач за викладених обставин мав можливість довідатися про такий наказ з часу відкриття повідомлення.

Разом з тим, вказаний наказ позивач у встановлений законом строк не оскаржив, у зв`язку з чим ухвалою Львівського окружного адміністративного суду від 16 грудня 2024 року, залишеною без змін постановою Восьмого апеляційного адміністративного суду від 8 квітня 2025 року позовні вимог щодо визнання протиправним та скасування Наказу №324 о/с в частині переміщення ОСОБА_1 на Посаду-1 залишено без розгляду.

Отже, спірний Наказ №324 о/с був чинним, а тому обов`язковим для виконання. Водночас, як правильно зауважено судом першої інстанції, незгода позивача з цим наказом не є підставою для його невиконання. До того ж, позивач не навів доказів протиправності спірного наказу, а судом таких обставин не встановлено.

Пунктом 6 частини першої статті 77 Закону № 580-VIII визначено, що поліцейський звільняється зі служби в поліції, а служба в поліції припиняється у зв`язку із реалізацією дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби, накладеного відповідно до Дисциплінарного статуту Національної поліції України.

На підставі частини першої статті 19 Закону № 580-VIII у разі вчинення протиправних діянь поліцейські несуть кримінальну, адміністративну, цивільно-правову, матеріальну та дисциплінарну відповідальність відповідно до закону, а також з урахуванням бойового імунітету, визначеного Законом України «Про оборону України».

Дисциплінарний статут визначає сутність службової дисципліни в Національній поліції України, повноваження поліцейських та їхніх керівників з її додержання, види заохочень і дисциплінарних стягнень, а також порядок їх застосування та оскарження.

Відповідно до статті 12 Дисциплінарного статуту дисциплінарним проступком визнається протиправна винна дія чи бездіяльність поліцейського, що полягає в порушенні ним службової дисципліни, невиконанні чи неналежному виконанні обов`язків поліцейського або виходить за їх межі, порушенні обмежень та заборон, визначених законодавством для поліцейських, а також у вчиненні дій, що підривають авторитет поліції.

Частиною третьою статті 13 Дисциплінарного статуту передбачено, що до поліцейських можуть застосовуватися такі види дисциплінарних стягнень: 1) зауваження; 2) догана; 3) сувора догана; 4) попередження про неповну службову відповідність; 5) пониження у спеціальному званні на один ступінь; 6) звільнення з посади; 7) звільнення із служби в поліції.

Відповідно до положень частин першої третьої статті 14 Дисциплінарного статуту службове розслідування - це діяльність із збирання, перевірки та оцінки матеріалів і відомостей про дисциплінарний проступок поліцейського. Службове розслідування проводиться з метою своєчасного, повного та об`єктивного з`ясування всіх обставин вчинення поліцейським дисциплінарного проступку, встановлення причин і умов його вчинення, вини, ступеня тяжкості дисциплінарного проступку, розміру заподіяної шкоди та для підготовки пропозицій щодо усунення причин вчинення дисциплінарних проступків.

Процедуру проведення службового розслідування стосовно поліцейського, права учасників службового розслідування, порядок оформлення його результатів, прийняття та реалізації рішень за результатами службового розслідування визначає Порядок проведення службових розслідувань у Національній поліції України, затверджений наказом МВС України від 07.11.2018 № 893, (далі Порядок № 893).

Згідно з пунктом 1 розділу ІІ Порядку № 893 службове розслідування призначається за письмовим наказом керівника, якому надані повноваження із застосування до поліцейського дисциплінарного стягнення. Підставами для призначення службового розслідування є заяви, скарги та повідомлення громадян, посадових осіб, інших поліцейських, засобів масової інформації, рапорти про вчинення порушення, що має ознаки дисциплінарного проступку, або безпосереднє виявлення ознак такого проступку посадовою особою поліції за наявності достатніх даних, що вказують на ознаки дисциплінарного проступку.

Частинами сьомою-восьмою статті 19 Дисциплінарного статуту визначено, що у разі встановлення вини поліцейського за результатами проведеного службового розслідування видається письмовий наказ про застосування до поліцейського одного з видів дисциплінарного стягнення, передбаченого статтею 13 цього Статуту, зміст якого оголошується особовому складу органу поліції. Під час визначення виду стягнення керівник враховує характер проступку, обставини, за яких він був вчинений, особу порушника, ступінь його вини, обставини, що пом`якшують або обтяжують відповідальність, попередню поведінку поліцейського, його ставлення до служби.

На підставі частини дев`ятої статті 20 Дисциплінарного статуту застосування дисциплінарного стягнення у виді звільнення із служби в поліції, звільнення з посади, пониження у спеціальному званні на один ступінь здійснюється керівниками, які уповноважені приймати на службу до поліції, призначати на посаду та присвоювати спеціальне звання.

Згідно зі статтею 29 Дисциплінарного статуту, якою регламентовано особливості застосування дисциплінарних стягнень у період дії воєнного стану, у разі встановлення за результатами службового розслідування в діях поліцейського дисциплінарного проступку видається письмовий наказ про застосування до нього одного з видів дисциплінарного стягнення з урахуванням особливостей, визначених цією статтею.

Дисциплінарні стягнення застосовуються в порядку зростання від менш суворого, яким є зауваження, до більш суворого - звільнення зі служби в поліції.

Дисциплінарні проступки такі, як перебування поліцейського на службі у стані алкогольного, наркотичного та/або іншого сп`яніння, а також залишення місця несення служби без поважних причин, не можуть бути віднесені до незначних дисциплінарних проступків.

Таким чином, невиконання чи неналежне виконання поліцейським службової дисципліни є дисциплінарним проступком, який є підставою для притягнення поліцейського до дисциплінарної відповідальності.

Ці обставини, як і причини та умови, що їх зумовили, а також ступінь вини поліцейського, з`ясовуються під час службового розслідування, за наслідками якого начальник вирішує питання щодо наявності чи відсутності у діянні поліцейського складу дисциплінарного проступку, та, відповідно - щодо наявності чи відсутності підстав для притягнення його до дисциплінарної відповідальності, обґрунтовуючи при цьому своє рішення у відповідному наказі, у тому числі в частині обрання виду стягнення.

Вказана правова позиція викладена Верховним Судом в постановах від 25 листопада 2022 року у справі № 600/1167/22-а, від 23 жовтня 2024 у справі № 380/8781/22.

У подібних правовідносинах Верховний Суд, аналізуючи норми законодавства, які регулюють особливості проходження служби в поліції, неодноразово вказував (зокрема, у постановах від 23 листопада 2023 року у справі № 420/14443/22, від 04 квітня 2025 року у справі № 380/546/23), що в основі поведінки працівника поліції закладені етичні, правові та службово-дисциплінарні норми поведінки.

Службова дисципліна полягає у виконанні (дотриманні) законодавчих та підзаконних актів із питань службової діяльності та бездоганному і неухильному додержанні порядку та правил, що такими нормативними актами передбачені.

Службова дисципліна базується на високій свідомості та зобов`язує кожного працівника поліції, зокрема, дотримуватися законодавства, неухильно виконувати вимоги Присяги, статутів і наказів начальників; з гідністю і честю поводитися в позаслужбовий час, бути прикладом у дотриманні громадського порядку, припиняти протиправні дії осіб, які їх учиняють.

Підставою для застосування до поліцейського дисциплінарних стягнень є вчинення дій, що порушують службову дисципліну. Ці обставини, як і причини та умови, що їх зумовили, а також ступінь вини працівника органів поліції, з`ясовуються під час службового розслідування, за наслідками якого керівник вирішує питання щодо наявності чи відсутності у діянні поліцейського складу дисциплінарного проступку, та, відповідно, вирішує питання щодо наявності підстав для притягнення його до дисциплінарної відповідальності, обґрунтувавши при цьому своє рішення у відповідному наказі, зокрема, в частині обрання виду стягнення серед установлених законом.

Як свідчать матеріали справи, позивача притягнуто до дисциплінарної відповідальності за грубе порушення службової дисципліни, основних обов`язків поліцейського, передбачених пунктом 1 частини першої статті 18 Закону № 580-VIII, Присяги працівника поліції, визначеної частиною першою статті 64 Закону № 580-VIII, пунктів 1, 4, 5, 8, 13 частини третьої статті 1 Дисциплінарного статуту, підпункту 1.1 пункту 1 наказу ГУНП «Про покращення службової дисципліни та забезпечення належного інформування» № 1470 від 27.04.2023 та пунктів 1 та 3 Внутрішнього розпорядку дня поліцейських та працівників поліції (окрім державних службовців) апарату ГУНП, територіальних (відокремлених) та окремих підрозділів ГУНП, затвердженого наказом ГУНП від 25.11.2022 № 3343, на підставі пункту 7 частини третьої статті 13 Дисциплінарного статуту.

Відповідно до пункту частини першої статті 18 Закону № 580-VIII поліцейський зобов`язаний:

1) неухильно дотримуватися положень Конституції України, законів України та інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції, та Присяги поліцейського.

Згідно зі статтею 64 Закону № 580-VIII особа, яка вступає на службу в поліції, складає Присягу на вірність Українському народові такого змісту: «Я, (прізвище, ім`я та по батькові), усвідомлюючи свою високу відповідальність, урочисто присягаю вірно служити Українському народові, дотримуватися Конституції та законів України, втілювати їх у життя, поважати та охороняти права і свободи людини, честь держави, з гідністю нести високе звання поліцейського та сумлінно виконувати свої службові обов`язки».

Відповідно до пунктів 1, 4, 5, 8, 13 частини третьої статті 1 Дисциплінарного статуту службова дисципліна, крім основних обов`язків поліцейського, визначених статтею 18 Закону України «Про Національну поліцію», зобов`язує поліцейського:

1) бути вірним Присязі поліцейського, мужньо і вправно служити народу України;

4) безумовно виконувати накази керівників, віддані (видані) в межах наданих їм повноважень та відповідно до закону;

5) вживати заходів до негайного усунення причин та умов, що ускладнюють виконання обов`язків поліцейського, та негайно інформувати про це безпосереднього керівника;

8) знати і виконувати заходи безпеки під час несення служби, дотримуватися правил внутрішнього розпорядку;

13) сприяти керівникові в організації дотримання службової дисципліни, інформувати його про виявлені порушення, у тому числі вчинені іншими працівниками поліції;

З тексту Присяги поліцейського, неухильне дотримання якої визначено законом, вбачається, що в основі поведінки працівника поліції закладені етичні, правові та службово-дисциплінарні норми поведінки, недодержання яких утворює факт порушення Присяги. Тому, складаючи Присягу, поліцейський покладає на себе не тільки певні службові зобов`язання, але й моральну відповідальність за їх виконання.

Порушення Присяги слід розуміти як вчинення поліцейським проступку (вчинку) проти інтересів служби, який суперечить покладеним на нього обов`язкам, підриває довіру до нього як до носія влади, що призводить до приниження авторитету органів поліції та унеможливлює подальше виконання ним своїх обов`язків.

Присяга поліцейського передбачає зобов`язання виконувати обов`язки сумлінно.

Тобто, порушення Присяги - це несумлінне, недобросовісне виконання обов`язків поліцейським. Про несумлінність дій (бездіяльності) поліцейського свідчить невиконання обов`язків умисно або внаслідок недбалого ставлення до них.

Невиконання чи неналежне виконання поліцейським службової дисципліни є дисциплінарним проступком, вчинення якого є підставою для дисциплінарної відповідальності.

Судом апеляційної інстанції досліджено матеріалами службового розслідування, призначеного 01.07.2024 наказом ГУНП №2501 у формі письмового провадження за фактом можливих порушень службової дисципліни, допущених окремими працівниками БПОП «КОРД».

Так, в ході проведеного службового розслідування, встановлено, що позивач 19.06.2024, 20.06.2024, 24.06.2024, 25.06.2024, 26.06.2024, 01.07.2024, 02.07.2024, 03.07.2024, 04.07.2024, 08.07.2024, 09.07.2024, 10.07.2024, 11.07.2024, 15.07.2024, 16.07.2024, 17.07.2024, 18.07.2024, 22.07.2024 з 09:00 по 18:00, 21.06.2024, 28.06.2024, 05.07.2024, 12.07.2024, 19.07.2024 з 09:00 до 16:45 та 23.07.2024 з 09:00 до 13:00, був відсутній на службі з невідомих причин та не виходив на зв`язок з керівництвом батальйону, на неодноразові телефонні дзвінки не відповідав.

У зв`язку з невиходом на службу останнього у вищезазначений період часу працівниками БПОП «КОРД» складено акти про відсутність старшого лейтенанта поліції ОСОБА_1 на службі № 5/35/05-2024 від 20.06.2024, № 12/35/05-2024 від 21.06.2024, № 20/35/05-2024 від 24.06.2024, № 34/35/05-2024 від 25.06.2024, № 48/35/05-2024 від 26.06.2024, № 52/35/05-2024 від 27.06.2024, № 67/35/05-2024 від 28.06.2024, № 97/35/05-2024 від 02.07.2024, № 114/35/05-2024 від 03.07.2024, № 122/35/05-2024 від 04.06.2024, № 144/35/05-2024 від 05.07.2024, № 172/35/05-2024 від 08.07.2024, № 197/35/05-2024 від 09.07.2024, № 211/35/05-2024 від 10.07.2024, № 236/35/05-2024 від 10.07.2024, № 256/35/05-2024 від 12.07.2024, № 268/35/05-2024 від 12.07.2024, № 358/35/05-2024 від 16.07.2024, № 374/35/05-2024 від 17.07.2024, № 397/35/05-2024 від 18.07.2024, № 414/35/05-2024 від 19.07.2024, 439/35/05-2024 від 22.07.2024, 454/35/05-2024 від 22.07.2024, № 476/35/05 2024 від 23.07.2024), у вказаний період часу.

01.07.2024 головою дисциплінарної комісії ОСОБА_1 було ознайомлено з вищевказаним наказом шляхом надсилання повідомлення через месенджер «WhatsApp», до якого прив`язаний номер мобільного телефону НОМЕР_1 , а також на електронну адресу позивача.

02.07.2024 та 08.07.2024 скеровувалися запрошення для прибуття з метою надання пояснень на 09:00 05.07.2024 та на 12:00 11.07.2024 за адресою: м. Львів, пл. Григоренка, 3, каб. 101 (№80/35/11-2024 від 02.07.2024 та №166/35/11-2024 від 08.07.2024) через месенджер «WhatsApp», до якого прив`язаний номер мобільного телефону НОМЕР_1 , а також на електронну адресу позивача, однак останній для надання пояснень не прибув.

04.07.2024 отримано пояснення заступника командира взводу №1 роти №2 БПОП «КОРД`старшого лейтенанта поліції ОСОБА_2 , який повідомив, що поліцейський ОСОБА_1 мав бути на своєму робочому місці, починаючи з 18.06.2024. Разом з тим, ним вживалися заходи з метою встановлення фактичного місцеперебування останнього, а також неодноразово здійснювалися телефонні дзвінки на номер мобільного телефону, однак ОСОБА_1 на зв`язок не вийшов. Поліцейський ОСОБА_1 з 19.06.2024 по теперішній час на робоче місце не з`явився, про причини неявки не повідомив.

Аналогічне за змістом пояснення щодо ОСОБА_1 надав командир роти №2 БПОП «КОРД» сержант поліції ОСОБА_3 .

Отже, зібраними матеріалами, долученими до матеріалів службового розслідування, підтверджено відсутність позивача на службі у наведений період без поважних на те причин в умовах воєнного стану, що є порушенням службової дисципліни та утворює склад дисциплінарного проступку.

Щодо обраного виду стягнення та пропорційності апеляційний суд зазначає наступне.

У постанові від 23 листопада 2023 у справі № 420/14443/22 Верховний Суд зазначив, що, обрання виду стягнення за дисциплінарний проступок перебуває у площині дискреційних повноважень суб`єкта його накладення. Застосування дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби є крайнім заходом дисциплінарного впливу, проте його застосування здійснюється на розсуд уповноваженої особи з урахуванням обставин у справі та не потребує наведення неможливості застосування інших видів дисциплінарних стягнень.

Законом України «Про внесення змін до законів України «Про Національну поліцію» та «Про Дисциплінарний статут Національної поліції України» з метою оптимізації діяльності поліції, у тому числі під час дії воєнного стану» від 15.03.2022 № 2123-IX Дисциплінарний статут доповнено розділом V «Особливості проведення службового розслідування в період дії воєнного стану». Вказані зміни набрали чинності 01.05.2022.

Частиною першою статті 26 Дисциплінарного статуту визначено, що у період дії воєнного стану службове розслідування проводиться з дотриманням вимог цього Статуту з урахуванням особливостей, визначених цим розділом.

Відповідно до частини першої статті 29 Дисциплінарного статуту у разі встановлення за результатами службового розслідування в діях поліцейського дисциплінарного проступку видається письмовий наказ про застосування до нього одного з видів дисциплінарного стягнення з урахуванням особливостей, визначених цією статтею.

За змістом частини другої статті 29 Дисциплінарного статуту дисциплінарні стягнення застосовуються в порядку зростання від менш суворого, яким є зауваження, до більш суворого - звільнення зі служби в поліції.

Згідно з усталеною практикою Верховного Суду у справах №420/14443/22 (постанова від 23 листопада 2023 року) та №260/5566/22 (постанова від 29 лютого 2024 року), вказаною нормою встановлено правило, відповідно до якого за вчинення поліцейським кожного наступного дисциплінарного проступку неможливо застосувати таке саме або менш суворе дисциплінарне стягнення, якщо це прямо не передбачено цією нормою. Іншими словами, згадана норма визначає, що дисциплінарне стягнення накладається в порядку зростання, а не застосовується послідовно.

Верховний Суд зауважив на тому, що повноваження керівника стосовно обрання одного з видів дисциплінарного стягнення у період дії воєнного стану залишаються дискреційними, але з урахуванням особливості його застосування, визначеного у статті 29 Дисциплінарного статуту, зокрема, з дотриманням порядку зростання.

З урахуванням вказаного, доводи апелянта-позивача щодо безпідставності застосування до нього дисциплінарного стягнення у виді звільнення зі служби в поліції є необґрунтованими, оскільки вибір одного із видів дисциплінарного стягнення належить до дискреційних повноважень органу, що має право приймати рішення за результатами розгляду дисциплінарного провадження.

Застосування дисциплінарного стягнення здійснюється на розсуд уповноваженої особи з урахуванням обставин у справі та не потребує наведення неможливості застосування інших видів дисциплінарних стягнень, а позивач прийняв присягу працівника поліції та добровільно взяв на себе підвищені вимоги, які пред`являються до працівників поліції при проходженні служби і які він повинен дотримуватися.

Підпунктом 2 пункту 1 резолютивної частини наказу Національної поліції України №507 від 19.07.2022 «Про заходи щодо зміцнення службової дисципліни та дотримання законності в діяльності поліції» визначено застосовувати за результатами службових розслідувань за фактами причетності до скоєння корупційних кримінальних правопорушень, незаконного застосування табельної вогнепальної зброї або її втрати в умовах, що не пов`язані з веденням бойових дій, дорожньо-транспортних пригод з тяжкими наслідками, а також випадками керування транспортними засобами в стані (або з ознаками) сп`яніння, перебування на службі в стані сп`яніння, безпідставної відсутності на робочому місці (на службі) більше ніж добу до винних найсуворіший вид дисциплінарної відповідальності звільнення зі служби в поліції.

Зважаючи на те, що дії позивача свідчать про його недисциплінованість та безвідповідальне ставлення до обов`язку дотримуватись вимог законодавства України, наказів Національної поліції України, Присяги працівника поліції та є проявом неправомірної поведінки, оскільки дискредитують звання поліцейського, негативно впливають на рівень авторитету, створення позитивного іміджу Національної поліції та довіри суспільства до органів Національної поліції, що є несумісним із подальшим проходженням служби, приймаючи рішення про накладення на позивача найсуворішого виду дисциплінарного стягнення (звільнення зі служби в поліції), відповідач діяв в порядку, у межах та у спосіб, що передбачені законодавством України, а суд не вправі втручатися в дискреційні повноваження відповідача в умовах воєнного стану, спрямовані в тому числі на забезпечення загальної дисципліни у Національній поліції.

Враховуючи вищезазначене, оскільки матеріалами службового розслідування підтверджено факт порушення позивачем Присяги поліцейського та службової дисципліни, апеляційний суд погоджується з висновком суду першої інстанції про правомірність оскаржуваних Наказів №2925 та № 469 о/с та відсутність підстав для задоволення позовних вимог.

Інші зазначені позивачем в апеляційній скарзі обставини, окрім вищеописаних обставин, ґрунтуються на довільному трактуванні фактичних обставин і норм матеріального права, а тому такі не вимагають детальної відповіді або спростування.

Оцінюючи наведені сторонами доводи, апеляційний суд виходить з того, що всі конкретні, доречні та важливі доводи сторін були перевірені та проаналізовані судом першої інстанції, та їм було надано належну правову оцінку.

Отже, доводи апеляційної скарги не знайшли свого підтвердження та спростовуються висновками суду першої інстанції, які зроблені на підставі повного, всебічного та об`єктивного аналізу відповідних правових норм та фактичних обставин справи.

Відповідно до статті 316 КАС суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Підсумовуючи, враховуючи вимоги наведених правових норм, суд апеляційної інстанції приходить до висновку, що при ухваленні оскаржуваного судового рішення суд першої інстанції, правильно встановив обставини справи, не допустив порушень норм матеріального та процесуального права, які могли б бути підставою для його скасування, а тому апеляційну скаргу слід залишити без задоволення.

Керуючись статтями 308, 310, 315, 316, 321, 322, 325, 328, 329 КАС, суд,

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 залишити без задоволення, а рішення Львівського окружного адміністративного суду від 20 серпня 2025 року без змін.

Постанова набирає законної сили з дати її ухвалення та не підлягає касаційному оскарженню, крім випадків, передбачених пунктом 2 частини п`ятої статті 328 КАС.

Суддя-доповідач В. Я. Качмар
судді С. М. Кузьмич
Т. В. Онишкевич

Повний текст судового рішення складено 03.11.2025.