Справа № 260/90/25
Суддя: Гудим Любомир Ярославович
Дата ухвалення: 2025-10-30 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ВОСЬМИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

30 жовтня 2025 рокуЛьвівСправа № 260/90/25 пров. № А/857/30963/25
Восьмий апеляційний адміністративний суд у складі :

головуючого судді: Гудима Л.Я.,

суддів: Качмара В.Я., Онишкевича Т.В.,

за участю секретаря судового засідання: Березюка Д.О.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні у м. Львові апеляційну скаргу ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 на рішення Закарпатського окружного адміністративного суду від 11 червня 2025 року, головуючий суддя Маєцька Н.Д., ухвалене о 10:07 год. у м. Ужгород, повний текст якого складено 20 червня 2025 року, у справі за адміністративним позовом ОСОБА_1 , ОСОБА_3 , ОСОБА_2 до Дубівської селищної ради, третя особа Товариство з обмеженою відповідальністю Гідроресурс-Тересва про визнання дії та бездіяльності протиправними,

В С Т А Н О В И В:

Позивачі ОСОБА_1 , ОСОБА_3 , ОСОБА_2 звернулися в суд з позовом до Дубівської селищної ради, третя особа ТзОВ Гідроресурс-Тересва, в якому просили визнати громадські слухання щодо проектів детального плану території Нове будівництво і експлуатація міні ГЕС №1 в с. Калини Тячівського району Закарпатської області на р. Тересва загальною встановленою потужністю до 999 кВт та детального плану території Нове будівництво і експлуатація міні ГЕС №2 в с. Калини Тячівського району Закарпатської області на р. Тересва загальною встановленою потужністю до 999 кВт, призначені на 14 годину 14 серпня 2024 року у селищі Дубовому Тячівського району Закарпатської області, такими, що не відбулися; визнати протиправними і нечинними рішення Дубівської селищної ради від 30 серпня 2024 року за №1033 Про затвердження містобудівної документації детального планування території Нове будівництво і експлуатація міні ГЕС №1 в с. Калини Тячівського району Закарпатської області на р. Тересва загальною встановленою потужністю до 999 кВт та звіту про стратегічну екологічну оцінку (CEO) та №1034 Про затвердження містобудівної документації детального планування території Нове будівництво і експлуатація міні ГЕС №2 в с. Калини Тячівського району Закарпатської області на р. Тересва загальною встановленою потужністю до 999 кВт та звіту про стратегічну екологічну оцінку (СЕО).

В обґрунтування своїх позовних вимог посилалися на те, що 14.08.2024 року проведено громадські слухання щодо обговорення детальних планів території Нове будівництво і експлуатація міні ГЕС № 1 в с. Калини Тячівського району Закарпатської області на р. Тересва загальною встановленою потужністю до 999 кВт та Нове будівництво і експлуатація міні ГЕС № 2 в с. Калини Тячівського району Закарпатської області на р. Тересва загальною встановленою потужністю до 999 кВт. 30.08.2024 року Дубівська селищна рада затвердила вказану містобудівну документацію рішеннями № 1033 та № 1034. Вважали, що громадські слухання, які проведені 14.08.2024 року є такими, що не відбулися, оскільки всупереч порядку їх проведення голосування ні за затвердження порядку денного, ні за питання порядку денного не було проведено належно, підрахунок голосів не здійснювався, лічильна комісія була позбавлена можливості здійснити підрахунок голосів. Крім того, громадські слухання були проведені поза межами строку громадського обговорення та відповідачем не дотримано вимог п. 8 Порядку № 555 щодо змісту і наповнення інформаційного повідомлення про громадські обговорення. Вважають, що громадські слухання проведені без розгляду і обговорення зауважень і пропозицій до проектів містобудівної документації, поданих громадськістю протягом строку громадського обговорення, встановленого замовником. Щодо оскаржених рішень позивачі зазначають, що відповідач при їх прийнятті перевищив повноваження та не врахував державні інтереси під час планування розвитку території гірських Карпат та їх особливу цінність, позаяк Законом України Про регулювання містобудівної діяльності встановлено, що схеми планування окремих частин території України, зокрема гірських територій Карпат, розробляються за рішенням Кабінету Міністрів України. Зазначають, що генеральним планом села Калини не передбачено розміщення малих гідроелектростанцій на річці Тересва в межах с. Калини. Відтак, на переконання позивачів рішення відповідачів про затвердження детальних планів міні ГЕС на р. Тересва не відповідають чинному генеральному плану с. Калини.

Рішенням Закарпатського окружного адміністративного суду від 11.06.2024 року в задоволенні адміністративного позов відмовлено.

Не погоджуючись з вищезазначеним рішенням суду першої інстанції, ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 оскаржили його в апеляційному порядку, які, покликаючись на неповне з`ясування судом обставин, що мають значення для справи, недоведеність обставин, що мають значення для справи, які суд першої інстанції вважає встановленими, порушення судом норм матеріального та процесуального права, що призвело до неправильного вирішення справи, просять суд апеляційної інстанції скасувати рішення суду першої інстанції та прийняти нову постанову, якою адміністративний позов задовольнити.

Свою апеляційну скаргу обґрунтовують тим, що судом першої інстанції не встановлено наступних обставин, а саме: неналежне оприлюднення проектів ДПТ (графічних та текстових матеріалів), звіту про СЕО (строки, спосіб та зміст); дотримання порядку проведення громадських обговорень, зокрема реєстрація і розгляд врахування чи вмотивоване відхилення поданих зауважень і пропозицій громадськості та уповноважених державних органів в порядку консультацій; дотримання порядку проведення громадських слухань, таких як порядку денного, роботи лічильної комісії, розгляду обов`язкових для такого заходу питань; обрання від громадськості і затвердження на громадських на громадських слуханнях представників до погоджувальної комісії з розгляду зауважень та пропозицій; належний розгляд пропозицій і зауважень, поданих громадськістю та уповноваженими державними органами в порядку консультацій; відповідність проектів спірних ДПТ містобудівній документації вищого рівня та Стратегії розвитку Закарпатської області; можливість здійснювати планування цієї території як гірської без затвердженої містобудівної документації державного рівня Схеми планування гірських територій Карпат. При цьому, звертають увагу на те, що судом надано перевагу доводам відповідача та третьої особи без належної перевірки їх доказами.

В судовому засіданні позивач - ОСОБА_2 та представник позивачів підтримали подану апеляційну скаргу, вважають оскаржене рішення суду незаконним та повністю підтримали доводи, зазначені у апеляційній скарзі.

Представник третьої особи заперечила проти апеляційної скарги, вважає оскаржене рішення суду законним та обґрунтованим та просила апеляційну скаргу залишити без задоволення.

Заслухавши суддю-доповідача, пояснення позивача, представників позивачів та третьої особи, перевіривши матеріали справи та доводи апеляційної скарги у їх сукупності, колегія суддів дійшла переконання, що подана апеляційна скарга задоволенню не підлягає, виходячи з наступних підстав.

Як встановлено судом та підтверджується матеріалами справи, 08.02.2024 року на офіційному сайті Дубівської селищної ради опубліковано повідомлення про оприлюднення проекту детального плану території Нове будівництво і експлуатація міні ГЕС № 1 в с. Калини, Тячівського району Закарпатської області на р. Тересва загальною встановленою потужністю до 999 кВт та звіту про екологічну оцінку (СЕО). (посилання: Повідомлення про оприлюднення проекту детального плану території Нове будівництво і експлуатація міні ГЕС №1 в с. Калини, Тячівського району, Закарпатської області на р.Тересва загальною встановленою потужністю до 999 кВт (ДПТ) та звіту про стратегічну екологічну оцінку (СЕО) - Дубівська територіальна громада).

Крім того, 09.02.2024 року на офіційному сайті Дубівської селищної ради опубліковано повідомлення про оприлюднення проекту детального плану території Нове будівництво і експлуатація міні ГЕС № 2 в с. Калини, Тячівського району Закарпатської області на р. Тересва загальною встановленою потужністю до 999 кВт та звіту про екологічну оцінку (СЕО). (посилання - Повідомлення про оприлюднення проекту детального плану території Нове будівництво і експлуатація міні ГЕС №2 в с. Калини, Тячівського району, Закарпатської області на р.Тересва загальною встановленою потужністю до 999 кВт (ДПТ) та звіту про стратегічну екологічну оцінку (СЕО) - Дубівська територіальна громада).

Відповідно до вказаних повідомлень місце проведення запланованих громадських слухань: 25.02.2024 року о 14:00 год в приміщенні клубу Дубівської селищної ради (90531, Закарпатська обл., Тячівський район, смт. Дубове, вул. Подольського Д., 32).

20.02.2024 року на сайті Дубівської селищної ради опубліковано повідомлення про перенесення громадських слухань, призначених на 25.02.2024 року. (посилання: Громадські обговорення, заплановані 25.02.2024 року, переносяться - Дубівська територіальна громада).

02.08.2024 року на сайті відповідача опубліковано оголошення про те, що 14.08.2024 року відбудуться громадські слухання стосовно детальних планів території Нове будівництво і експлуатація міні ГЕС №1 в с. Калини Тячівського району Закарпатської області на р.Тересва загальною встановленою потужністю до 999 кВт та Нове будівництво і експлуатація міні ГЕС №2 в с. Калини Тячівського району Закарпатської області на р.Тересва загальною встановленою потужністю до 999 кВт. Місце проведення - приміщення клубу Дубівської селищної ради, Закарпатська обл., Тячівський район, сел. Дубове, вул. Подольського Д., 32. Початок громадських слухань - 14.00.

Початок реєстрації учасників - 13.00 год (посилання Оголошення! - Дубівська територіальна громада).

Відповідно до протоколу громадських слухань №1 від 14.08.2024 року на громадських слуханнях присутні 390 осіб, громадські слухання щодо детальних планів території Нове будівництво і експлуатація міні ГЕС № 1 в с. Калини Тячівського району Закарпатської області на р. Тересва та Нове будівництво і експлуатація міні ГЕС № 2 в с. Калини Тячівського району Закарпатської області на р. Тересва - відбулися, зауваження враховані.

Підсумки голосування: за 295 голосів, проти 12 голосів, утримались 8 голосів, не брали участь у голосуванні 75 голосів.

Відповідно до протоколу лічильної комісії від 14.08.2024 року громадські слухання щодо детального плану території Нове будівництво і експлуатація міні ГЕС № 1 в с. Калини Тячівського району Закарпатської області на р. Тересва та Нове будівництво і експлуатація міні ГЕС № 2 в с. Калини Тячівського району Закарпатської області на р. Тересва - відбулися, зауваження враховані.

Підсумки голосування: за 295 голосів, проти 12 голосів, утримались 8 голосів, не брали участь у голосуванні 75 голосів.

Рішенням Дубівської селищної ради від 30.08.2024 року № 1033 прийнято рішення Про затвердження містобудівної документації детального планування території Нове будівництво і експлуатація міні ГЕС №1 в с. Калини Тячівського району Закарпатської області на р. Тересва загальною встановленою потужністю до 999 кВт та звіту про стратегічну екологічну оцінку (CEO), яким затверджено містобудівну документацію детальний план території забудови земельної ділянки площею 4,3826 га в межах топографо-геодезичної зйомки Нове будівництво і експлуатація міні ГЕС № 1 в с. Калини Тячівського Тячівського району Закарпатської області на р. Тересва загальною встановленою потужністю до 999 кВт та звіту про стратегічну екологічну оцінку (CEO) з містобудівними умовами та обмеженнями.

Рішенням Дубівської селищної ради від 30.08.2024 року № 1034 прийнято рішення Про затвердження містобудівної документації детального планування території Нове будівництво і експлуатація міні ГЕС №2 в с. Калини Тячівського району Закарпатської області на р. Тересва загальною встановленою потужністю до 999 кВт та звіту про стратегічну екологічну оцінку (CEO), яким затверджено містобудівну документацію детальний план території забудови земельної ділянки площею 4,2871 га в межах топографо-геодезичної зйомки Нове будівництво і експлуатація міні ГЕС № 2 в с. Калини Тячівського Тячівського району Закарпатської області на р. Тересва загальною встановленою потужністю до 999 кВт та звіту про стратегічну екологічну оцінку (CEO) з містобудівними умовами та обмеженнями.

Вважаючи громадські слухання, проведені 14.08.2024 року такими, що не відбулися, а вищевказані рішення відповідача протиправними та нечинними, позивачі звернулися з позовом до суду.

Відмовляючи у задоволенні адміністративного позову, суд першої інстанції виходив з того, що підставою для перенесення громадських слухань була необхідність врахування зауважень. Суд зазначив, що в даному випадку перенесення громадських слухань здійснене саме з метою забезпечення прав та інтересів територіальної громади. При цьому, суд вважав, необґрунтованими доводи позивачів про те, що відповідачем не дотримано вимоги пункту 8 Порядку № 555 щодо змісту і наповнення інформаційного повідомлення про громадські слухання, з огляду на те, що повідомлення про оприлюднення проектів детального плану території міні ГЕС 1 від 08.02.2024 року та міні ГЕС від 09.02.2024 року містили інформацію, визначену пунктом 8 Порядку. Стосовно сумнівів позивачів щодо присутності під час громадських слухань 390 осіб, то з наданих відповідачем доказів, витребовуваних судом, інформація щодо осіб була внесена у відповідні розділи списків на підставі офіційних документів, що посвідчують особу, крім того, сам учасник своїм підписом засвідчив правильність зазначених даних про нього, що спростовує твердження позивачів про те, що під час громадських слухань не були присутні 390 осіб. Судом під час розгляду справи не встановлено, що під час громадських слухань 14 серпня 2024 року були допущенні процедурні порушення, що могли б мати наслідком визнання громадських слухань такими, що не відбулися. Суд дійшов висновку, що наведені позивачами доводи та аргументи про невідповідність оскаржених детальних планів вимогам законодавства є необґрунтованими, а відтак не утворюють підстав для визнання протиправними та нечинними оскаржених рішень.

Колегія суддів погоджується з висновками суду першої інстанції, вважає їх вірними та такими, що відповідають нормам матеріального та процесуального права, а також фактичним обставинам справи з огляду на наступне.

Відповідно до ч. 2 ст. 19 Конституції України, органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Відповідно до статті 13 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні» (далі Закон №280/97-ВР), територіальна громада має право проводити громадські слухання - зустрічатися з депутатами відповідної ради та посадовими особами місцевого самоврядування, під час яких члени територіальної громади можуть заслуховувати їх, порушувати питання та вносити пропозиції щодо питань місцевого значення, що належать до відання місцевого самоврядування. Громадські слухання проводяться не рідше одного разу на рік. Пропозиції, які вносяться за результатами громадських слухань, підлягають обов`язковому розгляду органами місцевого самоврядування. Порядок організації громадських слухань визначається статутом територіальної громади.

Згідно з підпунктом 10 пункту «а» частини першої статті 31 Закону № 280/97-ВР, до відання виконавчих органів сільських, селищних, міських рад, серед іншого, належить проведення громадського обговорення містобудівної документації.

Відповідно до пункту 7 постанови Кабінету Міністрів України від 29.06.2011 №771 «Про затвердження Порядку залучення громадськості до обговорення питань щодо прийняття рішень, які можуть впливати на довкілля», основними формами громадського обговорення є підготовка, подання пропозицій (зауважень) та громадські слухання.

Закон України «Про регулювання містобудівної діяльності» (далі Закон № 3038-VI) встановлює правові та організаційні основи містобудівної діяльності і спрямований на забезпечення сталого розвитку територій з урахуванням державних, громадських та приватних інтересів.

Відповідно до підпунктів 3, 7 статті 1 Закону № 3038-VІ, детальний план території - одночасно містобудівна документація на місцевому рівні та землевпорядна документація, що визначає планувальну організацію та розвиток території; містобудівна документація - затверджені текстові та графічні матеріали з питань регулювання планування, забудови та іншого використання територій.

Згідно з частинами першою-третьою статті 8 Закону № 3038-VІ, планування територій здійснюється на державному, регіональному та місцевому рівнях відповідними органами виконавчої влади, Верховною Радою Автономної Республіки Крим, Радою міністрів Автономної Республіки Крим та органами місцевого самоврядування.

Планування та забудова земельних ділянок здійснюється їх власниками чи користувачами в установленому законодавством порядку.

Рішення з питань планування та забудови територій приймаються сільськими, селищними, міськими радами та їх виконавчими органами, районними, обласними радами, Київською та Севастопольською міськими державними адміністраціями в межах визначених законом повноважень з урахуванням вимог містобудівної документації.

Відповідно до частин першої, другої статті 11 Закону №3038-VІ, планування територій на державному рівні здійснюється шляхом розроблення відповідно до закону Генеральної схеми планування території України, схем планування окремих частин території України, а також внесення змін до них.

Містобудівна документація на державному рівні підлягає експертизі та стратегічній екологічній оцінці.

Згідно з частиною першою статті 16 Закону №3038-VI, планування територій на місцевому рівні здійснюється шляхом розроблення та затвердження комплексних планів просторового розвитку територій територіальних громад, генеральних планів населених пунктів і детальних планів території, їх оновлення та внесення змін до них.

Відповідно до частинами третьою, четвертою статті 16 Закону №3038-VI, внесення змін до містобудівної документації на місцевому рівні здійснюється у порядку, визначеному законодавством для її розроблення та затвердження.

Склад, зміст, порядок розроблення та оновлення містобудівної документації на місцевому рівні встановлюються Кабінетом Міністрів України у Порядку розроблення, оновлення, внесення змін та затвердження містобудівної документації.

Згідно з частинами першою, п`ятою, шостою статті 19 Закону №3038-VI, детальний план території деталізує положення генерального плану населеного пункту або комплексного плану та визначає планувальну організацію і розвиток частини території населеного пункту або території за його межами без зміни функціонального призначення цієї території. Детальний план території розробляється з урахуванням обмежень у використанні земель, у тому числі обмежень використання приаеродромної території, встановлених відповідно до Повітряного кодексу України.

Детальний план території розробляється за рішенням відповідної сільської, селищної, міської ради з метою визначення планувальної організації, просторової композиції і параметрів забудови та ландшафтної організації кварталу, мікрорайону, іншої частини території, призначених для комплексної забудови чи реконструкції, та підлягає стратегічній екологічній оцінці.

Детальні плани територій одночасно з їх затвердженням стають невід`ємними складовими генерального плану населеного пункту та/або комплексного плану.

Детальний план території складається із графічних і текстових матеріалів.

Склад, зміст, порядок розроблення та затвердження детального плану території визначаються Кабінетом Міністрів України.

Відповідно до статті 21 Закону № 3038-VІ, громадському обговоренню підлягають розроблені в установленому законодавством порядку проекти містобудівної документації на місцевому рівні.

Затвердження на місцевому рівні містобудівної документації, зазначеної у частині першій цієї статті, без проведення громадського обговорення проектів такої документації забороняється.

Замовники містобудівної документації зобов`язані забезпечити: 1) оприлюднення прийнятих рішень щодо розроблення містобудівної документації на місцевому рівні з прогнозованими правовими, економічними наслідками та наслідками для довкілля, у тому числі для здоров`я населення; 2) оприлюднення проектів містобудівної документації на місцевому рівні, пояснювальної записки, розділу «Охорона навколишнього природного середовища» або звіту про стратегічну екологічну оцінку на своїх офіційних веб-сайтах, а також вільний доступ до такої інформації громадськості; 3) реєстрацію, розгляд та врахування пропозицій громадськості до проектів містобудівної документації на місцевому рівні; 4) проведення громадських слухань щодо проектів містобудівної документації на місцевому рівні; 5) узгодження спірних питань між громадськістю і замовниками містобудівної документації на місцевому рівні через погоджувальну комісію; 6) оприлюднення результатів розгляду пропозицій громадськості до проектів містобудівної документації на місцевому рівні.

Оприлюднення прийнятих рішень щодо розроблення містобудівної документації на місцевому рівні, проектів містобудівної документації на місцевому рівні є підставою для подання пропозицій громадськості замовнику містобудівної документації.

Пропозиції громадськості подаються у строк, визначений для проведення процедури громадського обговорення, який не може становити менш як 30 днів з дня оприлюднення проекту містобудівної документації на місцевому рівні. Пропозиції, подані після встановленого строку, не розглядаються.

Громадські слухання щодо проектів містобудівної документації на місцевому рівні проводяться у строк, визначений для проведення процедури громадського обговорення, але не раніше 10 днів з дня оприлюднення проекту містобудівної документації на місцевому рівні.

Оприлюднення результатів розгляду пропозицій громадськості до проектів містобудівної документації на місцевому рівні здійснюється у двотижневий строк з дня їх прийняття шляхом опублікування в медіа, що поширюються на відповідній території, а також розміщення таких рішень на офіційних веб-сайтах замовників містобудівної документації. Особи, які оприлюднюють проекти містобудівної документації на місцевому рівні, є відповідальними за їх автентичність.

Порядок проведення громадських слухань проектів містобудівної документації на місцевому рівні визначає Кабінет Міністрів України.

Механізм проведення громадських слухань щодо проектів містобудівної документації на місцевому рівні: комплексних планів просторового розвитку територій територіальних громад (далі - комплексні плани), генеральних планів населених пунктів, а також детальних планів територій у межах та за межами населених пунктів, визначає «Порядок проведення громадських слухань щодо проектів містобудівної документації на місцевому рівні», затверджений постановою Кабінету Міністрів України від 25.05.2011 року №555 (в редакції постанови Кабінету Міністрів України від 21.10.2022 року №1196) (далі Порядок №555).

Відповідно до пункту 2 Порядку №555, проведення громадських слухань щодо проектів містобудівної документації на місцевому рівні (далі - громадські слухання) здійснюється в рамках проведення процедури громадського обговорення під час розроблення відповідних проектів містобудівної документації із урахуванням вимог Закону України "Про стратегічну екологічну оцінку".

Підпунктом 2 пункту 3 Порядку №555 встановлено, шо громадські слухання - обов`язковий публічний захід, що здійснюється в рамках процедури громадського обговорення проекту містобудівної документації, метою проведення якого є врахування громадських інтересів.

Згідно з пунктом 5 Порядку №555, організатором проведення громадських слухань є замовник розроблення містобудівної документації.

Під час реєстрації учасників громадських слухань та пропозицій (зауважень) громадськості організатором проведення громадських слухань забезпечується ідентифікація фізичних осіб, представників юридичних осіб.

Пропозиції (зауваження) фізичних та юридичних осіб, які не подали підтвердних документів для забезпечення їх ідентифікації, не розглядаються.

Відповідно до пункту 7 Порядку №555, громадські слухання проводяться у строк, визначений для проведення процедури громадського обговорення, але не раніше 10 днів з дати оприлюднення проекту містобудівної документації на місцевому рівні.

Інформація про проведення громадських слухань (час і місце проведення, вимоги до учасників громадських слухань згідно з цим Порядком) оприлюднюється одночасно із оприлюдненням проекту містобудівної документації на місцевому рівні (в одному інформаційному повідомленні), а також додатково в окремому інформаційному повідомленні на офіційному веб-сайті замовника розроблення містобудівної документації за п`ять робочих днів до визначеної дати проведення громадських слухань.

Відповідно до пункту 9 Порядку №555, громадські слухання проводяться під головуванням уповноваженого представника замовника розроблення містобудівної документації, який: проводить реєстрацію учасників громадських слухань; оголошує порядок денний; інформує учасників про порядок ведення протоколу, подання пропозицій (зауважень) у письмовій та/або усній формі, зміст пропозицій (зауважень), що надійшли, та процедуру їх урахування; забезпечує ведення обговорення, подання пропозицій (зауважень) громадськості із дотриманням регламенту; забезпечує аудіо- та/або відеофіксацію перебігу громадських слухань; готує протокол громадських слухань.

Громадські слухання розпочинаються з доповіді розробника та/або замовника розроблення містобудівної документації про розроблений проект містобудівної документації.

Перебіг громадських слухань та подані пропозиції (зауваження) оформляються протоколом, який підписується головуючим. Файл аудіо- та/або відеофіксації перебігу громадських слухань додається до протоколу.

Замовник розроблення містобудівної документації зобов`язаний забезпечити реєстрацію пропозицій (зауважень) учасників громадських слухань із дотриманням регламенту та фіксуванням у протоколі громадських слухань інформації про відсутність пропозицій (зауважень) учасників громадських слухань.

Згідно з пунктом 10 Порядку № 555, на початку громадських слухань шляхом голосування затверджуються порядок денний та регламент проведення громадських слухань. Кожен учасник громадських слухань має право подати пропозиції (зауваження), поставити запитання усно чи письмово.

У разі коли замовник розроблення містобудівної документації не може прийняти рішення про врахування відповідної пропозиції (зауваження) безпосередньо під час проведення громадських слухань, така пропозиція (зауваження) розглядається на погоджувальній комісії у визначеному порядку.

Під час громадських слухань незалежно від наявності чи відсутності пропозицій (зауважень) громадськості голосуванням учасників громадських слухань (половина голосів зареєстрованих учасників громадських слухань із правом голосу плюс один голос) обираються представники громадськості, які увійдуть до складу погоджувальної комісії в разі її утворення за результатами громадських обговорень, про що зазначається у протоколі громадських слухань.

Відповідно до пункту 11 Порядку № 555, усі пропозиції (зауваження) та запитання заносяться (додаються) до протоколу.

Протокол громадських слухань має містити: 1) дату, час і місце проведення громадських слухань; 2) предмет громадських слухань; 3) кількість учасників громадських слухань; 4) виклад перебігу громадських слухань; 5) пропозиції (зауваження), що були висловлені під час громадських слухань; 6) рішення за результатами громадських слухань, яке повинно обов`язково містити перелік уповноважених представників громадськості для участі в погоджувальній комісії.

До протоколу додаються списки реєстрації учасників громадських слухань, а також запитання, звернення та пропозиції (зауваження), подані головуючому під час проведення громадських слухань їх учасниками в письмовій формі.

Протокол громадських слухань складається у двох оригінальних примірниках, один із яких передається замовникові розроблення містобудівної документації, а інший не пізніше ніж через два робочі дні після проведення громадських слухань розміщується у приміщенні сільської, селищної, міської ради на інформаційному стенді (дошці оголошень) із забезпеченням вільного доступу громадян до нього.

Громадські слухання відбуваються у відкритому режимі, проводиться їх веб-трансляція, відео- та/або аудіозапис.

Сканована копія протоколу, відеозапис та стенограма громадських слухань розміщуються на офіційному веб-сайті замовника розроблення містобудівної документації у відповідному розділі у двотижневий строк, але не пізніше ніж оприлюднення результатів розгляду пропозицій (зауважень) громадськості до проектів містобудівної документації на місцевому рівні відповідно до процедури громадських обговорень.

Оригінальний примірник протоколу громадських слухань зберігається замовником розроблення містобудівної документації протягом п`яти років і має бути доступним для ознайомлення громадськості.

Згідно з пунктом 13 Порядку №555, затверджений замовником розроблення містобудівної документації протокол громадських слухань є підставою для коригування розробником проекту містобудівної документації на місцевому рівні виключно щодо поданих пропозицій (зауважень) громадськості в частині, що не суперечить нормативно-правовим актам і будівельним нормам.

Розробник проекту містобудівної документації протягом одного місяця з дати проведення громадських слухань вносить відповідні коригування до проекту відповідної містобудівної документації на місцевому рівні.

За зверненням розробника містобудівної документації замовник розроблення містобудівної документації на місцевому рівні може продовжити строк коригування проекту містобудівної документації на місцевому рівні, але не більше ніж на строк дії чинного договору з розробником містобудівної документації на місцевому рівні.

Відповідно до пункту 14 Порядку №555, затвердження містобудівної документації на місцевому рівні без проведення громадських слухань проектів такої документації забороняється. Протокол громадських слухань проекту містобудівної документації є невід`ємною складовою зазначеної документації.

Відповідно до пункту 17 Порядку №555, громадські слухання можуть бути визнані такими, що не відбулися, у разі порушень вимог цього Порядку та законодавства, зокрема через: безпідставне повернення пропозицій (зауважень), нездійснення реєстрації, невчасну реєстрацію або неправомірну відмову в реєстрації пропозицій (зауважень); недотримання посадовими особами встановлених строків під час організації та проведення громадських слухань; неоприлюднення, невчасне оприлюднення чи оприлюднення не в повному обсязі документів, передбачених для оприлюднення, під час громадських слухань; необґрунтовану відмову щодо врахування пропозицій (зауважень) у рамках громадських слухань; недотримання вимог цього Порядку щодо перевірки приналежності учасників громадських слухань до відповідної території та їх представництва; прийняття рішення під час громадських слухань щодо визнання їх такими, що не відбулися; інші дії чи бездіяльність, що порушують вимоги законодавства про проведення громадських слухань.

Рішення про визнання громадських слухань такими, що не відбулися, може бути прийняте шляхом голосування учасників громадських слухань (не менше ніж дві третини голосів учасників громадських слухань) або замовником розроблення містобудівної документації.

Громадські слухання можуть бути визнані такими, що не відбулися, у судовому порядку.

Згідно з пунктом 19 Порядку № 555, у разі коли громадські слухання визнано такими, що не відбулися, або вони не були проведені у визначені в інформаційному повідомленні дату, час і у визначеному місці із встановлених цим Порядком причин, замовник розроблення містобудівної документації призначає повторні громадські слухання, про що повідомляє на своєму офіційному веб-сайті не пізніше ніж за п`ять робочих днів.

Таким чином, виходячи з аналізу наведених правових норм, можна констатувати, що громадське обговорення та громадські слухання як їх форма є необхідною складовою дотримання законодавства про регулювання містобудівної діяльності та щодо стратегічної екологічної оцінки при розробленні проектів містобудівної документації. Громадські слухання відбуваються з метою врахування громадських інтересів при розробленні містобудівної документації і вважаються належно організованими за наступних умов: оприлюднено інформацію про початок процедури розгляду та врахування пропозицій громадськості у відповідному проекті із вказівкою на строк для подання таких пропозицій особами, які мають право на подання пропозицій до проектів містобудівної документації; безпосереднє подання пропозицій громадськості до відповідного органу місцевого самоврядування; утворення погоджувальної комісії у разі необхідності та, відповідно, оприлюднення результатів розгляду пропозицій громадськості до проектів містобудівної документації.

За змістом пункту 8 Порядку № 555, інформаційне повідомлення про проведення громадських слухань повинно містити такі відомості: рішення сільської, селищної, міської ради про розроблення проекту містобудівної документації на місцевому рівні; завдання на розроблення містобудівної документації на місцевому рівні; відомості про замовника та розробника проекту містобудівної документації на місцевому рівні та підстави для його розроблення; інформацію про дату, час і місце проведення громадських слухань та умови участі в них; інформацію про час і місце, де у вільному доступі протягом п`яти календарних днів до дати проведення громадських слухань (у тому числі у вихідні дні та в неробочий час) можна ознайомитися з матеріалами проекту містобудівної документації на місцевому рівні на паперових чи інших твердих (матеріальних) носіях; інформацію про посадову особу замовника розроблення містобудівної документації, відповідальну за забезпечення організації розгляду пропозицій (зауважень), та адресу, за якою можуть надсилатися пропозиції (зауваження); матеріали щодо проекту містобудівної документації на місцевому рівні в повному обсязі відповідно до визначеного в установленому законом порядку складу та змісту, крім інформації, яка відповідно до закону становить державну таємницю або належить до інформації з обмеженим доступом.

До проведення громадських слухань щодо проекту комплексного плану замовником розроблення містобудівної документації забезпечується розміщення матеріалів на паперових чи інших твердих (матеріальних) носіях у кожному населеному пункті, що входить до складу територіальної громади (старостинського округу), відповідно до графіка, затвердженого замовником розроблення містобудівної документації та опублікованого на його офіційному веб-сайті, на строк не менше ніж три робочі дні.

Інформування жителів відповідного населеного пункту (старостинського округу) про місце та строки розміщення зазначених матеріалів здійснюється через офіційний веб-сайт замовника розроблення містобудівної документації не раніше ніж за п`ять робочих днів.

Як видно з матеріалів справи, 08.02.2024 року та 09.02.2024 року на офіційному сайті Дубівської селищної ради були опубліковані повідомлення про оприлюднення проектів детальних планів нового будівництва та експлуатації міні ГЕС № 1 та № 2, якими встановлено строк громадського обговорення не менше 30 днів з дня оприлюднення повідомлення з 08.02.2024 року до 08.03.2024 року (повідомлення від 08.02.2024 року) та з 09.02.2024 року до 09.03.2024 року (повідомлення від 09.02.2024 року).

В той же час, 20.02.2024 року Дубівська селищна рада опублікувала на своєму сайті оголошення про перенесення запланованих на 25.02.2024 року громадських слухань.

Колегія суддів зазначає, що підставами для перенесення зазначено надходження зауважень, а саме: 19.02.2024 року від Департаменту екології та природних ресурсів у Закарпатській області, 08.02.2024 року від Департаменту охорони здоров`я у Закарпатській області, 06.02.2024 року та 08.02.2024 року від мешканців села Калини Дубівської громади , а також наявність таких зауважень у селищної ради.

З урахування наведеного, суд апеляційної інстанції вважає, що селищною радою дотримано вимоги пункту 8 Порядку №555 під час розміщення інформаційного повідомлення про проведення громадських слухань, а також приписів Закону 3038-VI щодо відкритості та наявності у відкритому доступі матеріалів проекту детального плану території для ознайомлення учасниками громадського слухання.

Колегія суддів дослідивши зміст повідомлень від 08.02.2024 року та від 09.02.2024 року не встановила порушення селищною радою вимог щодо переліку інформації, яку повинне містити інформаційне повідомлення про проведення громадських слухань.

При цьому повідомлення про оприлюднення проектів детального плану території міні ГЕС 1 від 08.02.2024 року та міні ГЕС від 09.02.2024 року містили інформацію, визначену пунктом 8 Порядку №555 та необхідні відомості.

Щодо доводів позивачів про порушення відповідачем вимог п.9 Порядку №555, оскільки у них наявні сумніви щодо присутності під час громадських слухань 390 осіб, колегія суддів зазначає, що відповідно до п. 5 Порядку під час реєстрації учасників громадських слухань та пропозицій (зауважень) громадськості організатором проведення громадських слухань забезпечується ідентифікація фізичних осіб, представників юридичних осіб.

Суд апеляційної інстанції враховує, що на виконання вимог ухвали суду від 30.05.2025 року щодо витребування від Дубівської селищної ради Тячівського району Закарпатської області відповідачем надано належним чином завірені списки реєстрації учасників громадських слухань, проведених 14.08.2024 року, з яких встановлено, що 14.08.2024 року відбулась реєстрація всіх бажаючих прийняти участь у громадських слуханнях та вищевказані списки учасників громадських слухань містять наступні розділи: «Прізвище, ім`я, по батькові», «місце проживання», «документ, що посвідчує особу», «особистий підпис».

З вказаних списків встановлено, що інформація була внесена у відповідні розділи на підставі офіційних документів, що посвідчують особу.

Більше того, самі учасники своїми підписами засвідчили правильність зазначених даних про нього, що спростовує твердження позивачів про те, що під час громадських слухань не були присутні 390 осіб.

Судом також встановлено, що під час громадських слухань головуючим ставилися на обговорення питання, передбачені п. 9 Порядку № 555 та за які проводилося голосування, шляхом піднімання рук, та результати голосування зафіксовані у протоколі лічильної комісії та протоколі громадських слухань, відповідно до яких громадські слухання щодо детальних планів території «Нове будівництво і експлуатація міні ГЕС № 1 в с. Калини Тячівського району Закарпатської області на р. Тересва» та «Нове будівництво і експлуатація міні ГЕС № 2 в с. Калини Тячівського району Закарпатської області на р. Тересва» відбулися, зауваження враховані.

Підсумки голосування: за 295 голосів, проти 12 голосів, утримались 8 голосів, не брали участь у голосуванні 75 голосів.

Щодо доводів позивачів, про те, що до протоколу громадських слухань не було приєднано протокол лічильної комісії та списки зареєстрованих на громадських слуханнях осіб, колегія суддів зазначає наступне.

Згідно п.11 Порядку № 555 сканована копія протоколу, відеозапис та стенограма громадських слухань розміщуються на офіційному веб-сайті замовника розроблення містобудівної документації у відповідному розділі у двотижневий строк, але не пізніше ніж оприлюднення результатів розгляду пропозицій (зауважень) громадськості до проектів містобудівної документації на місцевому рівні відповідно до процедури громадських обговорень.

Як встановлено судом, відповідачем було розміщено протокол громадських слухань від 14.08.2024 року на офіційному сайті Дубівської селищної ради.

При цьому як вірно зазначив суд першої інстанції у списках реєстрації учасників громадських слухань була зазначена інформація про осіб така як прізвище, ім`я та по батькові, адреса реєстрації.

Так, допитаний в якості свідка ОСОБА_4 повідомив, що був обраний головою лічильної комісії під час проведення громадських слухань 14.08.2024 року. Під час проведення слухань в приміщенні було орієнтовно 290 осіб, в тому числі були особи в стані алкогольного сп`яніння та які порушували порядок. Зазначив, що відмовився від підпису протоколу лічильної комісії, про що зробив відмітку у вказаному протоколі, оскільки вважає, що під час проведення громадських слухань була порушена процедура їх проведення.

Також, допитана ОСОБА_5 в судовому засіданні пояснила, що була обраною секретарем лічильної комісії на громадських слуханнях 14.08.2024 року. Перед проведенням громадських слухань здійснювалася реєстрація учасників. Протокол лічильної комісії не підписувала, оскільки на її думку, під час проведення громадських слухань були допущенні порушення.

На переконання колегії суддів, окремі недоліки у процедурі проведення громадських слухань, як то відсутність підпису на протоколі лічильної комісії не може бути самостійною підставою для автоматичного визнання громадських слухань такими, що не відбулися, з огляду на те, що іншими доказами в справі, а саме відеозаписом, списками реєстрації учасників громадських слухань та протоколом громадських слухань підтверджено зазначену в ньому інформацію.

При цьому, як вірно встановлено судом, протокол лічильної комісії підписаний іншими трьома із п`яти членів комісії.

З приводу доводів позивачів щодо невідповідності тривалості відеозапису громадських слухань та вказаній тривалості таких у протоколі громадських слухань (13:00-15:30), то суд попередньої інстанції вірно врахував, що згідно оголошення на сайті відповідача від 02.08.2024 року початок реєстрації учасників 14.08.2024 року о 13.00 год, а тому тривалість громадських слухань у протоколі зазначена із урахуванням реєстрації учасників таких слухань. В той же час, відеозапис громадських слухань не містить інформації щодо часу початку та закінчення громадських слухань.

Щодо не створення відповідачем погоджувальної комісії, на що також звертають увагу позивачі, суд апеляційної інстанції погоджується з судом попередньої інстанції, що створення погоджувальної комісії є правом органу місцевого самоврядування, а не обов`язком, та така комісія може утворюватися за умови неможливості замовника документації самостійно прийняти рішення про врахування відповідної пропозиції або при виникненні спірних питань.

Крім того, судом не встановлено, що під час громадських слухань 14.08.2024 року були допущенні процедурні порушення, що могли б мати наслідком визнання громадських слухань такими, що не відбулися.

Разом з тим, колегія суддів вважає за необхідне закцентувати увагу на тому, що за приписами пункту 3 Порядку №555 громадські слухання - обов`язковий публічний захід, що здійснюється в рамках процедури громадського обговорення проекту містобудівної документації, метою проведення якого є врахування громадських інтересів.

Колегія суддів враховує правові висновки у рішенні у справі «Сутяжник проти Росії» (№ 8269/02), за змістом якого ЄСПЛ зробив висновок про те, що не може бути скасоване правильне по суті судове рішення та не може бути відступлено від принципу правової визначеності лише задля правового пуризму, судове рішення може бути скасоване лише з метою виправлення істотної судової помилки. У цій справі рішення арбітражного суду, яке набрало законної сили, було скасовано в порядку нагляду з припиненням провадження у справі суто з підстави того, що спір не підлягав розгляду арбітражними судами, хоча у подальшому вимоги заявника були задоволені судом загальної юрисдикції. Ухвалюючи рішення ЄСПЛ виходив з того, що, хоча як принцип, правила юрисдикції повинні дотримуватися, однак, враховуючи обставини даної справи, була відсутня соціальна потреба, яка б виправдовувала відступлення від принципу правової визначеності.

Таким чином, «правовий пуризм» на відміну від обставин «істотного та непереборного характеру» завжди призводить до порушення принципу правової визначеності; «правовий пуризм» - невідступне слідування вимогам процесуального закону при вирішенні питання щодо застосування чи скасування таких, що набрали законної сили, судових рішень без врахування того, чи призведе це у подальшому до реального, а не формального усунення допущених судових помилок; надмірно формальне, бюрократичне застосування правових норм й вчинення дій, що мають юридичне значення, безвідносне врахування їх доцільності, виходячи з обставин конкретної справи й необхідності забезпечення ефективного захисту прав, свобод та інтересів в цивільному або іншому судочинстві, що призводить до порушення права на справедливий судовий розгляд; «правовий пуризм» може носити як добровільний характер й проявлятися в діяльності окремих посадових осіб, так і бути вимушеним через санкціонування державою, яка обмежує реалізацію дискреційних повноважень суб`єктів правозастосування, не допускаючи відступ від правових приписів.

Колегія суддів вважає, що зазначений підхід підлягає застосуванню і стосовно оцінки адміністративним судом рішень суб`єктів владних повноважень, особливо тих, які стосуються значного суспільного інтересу, зокрема, питань благоустрою та містобудування, екології, безпеки, конституційних прав та свобод громадян тощо.

Аналогічний висновок міститься, у постановах Верховного Суду від 18.05.2018 року у справі №826/11106/17, від 28.10.2018 року у справі №826/14749/16, від 25.03.2020 року у справі №805/4508/16-а та від 31.03.2021 року у справі №620/2520/20, а згодом був застосований Верховним Судом і у постанові від 19.05.2021 року справі №210/5129/17.

Питання скасування адміністративних актів з підстав їх процедурних недоліків досліджувалося Верховним Судом, зокрема, й у постанові від 03.12.2021 року у справі №369/7844/17.

У вказаній постанові Верховний Суд вказував, що процедурні порушення, в залежності від їх характеру, можуть мати наслідком нікчемність або оспорюваність акта, а в певних випадках, коли йдеться про порушення суто формальні, взагалі не зумовлюють впливу на нього.

Суд наголошував, що, у відповідності до практики Європейського Суду з прав людини, скасування акта адміністративного органу з одних лише формальних мотивів не буде забезпечувати дотримання балансу принципу правової стабільності та справедливості.

Таким чином, ключовим питанням при наданні оцінки процедурним порушенням, допущеним під час прийняття суб`єктом владних повноважень рішення, є співвідношення двох базових принципів права: «протиправні дії не тягнуть за собою правомірних наслідків» і, на противагу йому, принцип «формальне порушення процедури не може мати наслідком скасування правильного по суті рішення».

Межею, що розділяє істотне (фундаментальне) порушення від неістотного, є встановлення такої обставини: чи могло бути іншим рішення суб`єкта владних повноважень за умови дотримання ним передбаченої законом процедури його прийняття.

Суд апеляційної інстанції звертає увагу на те, що процедурні порушення залежно від їх характеру можуть мати наслідком нечинність нормативно-правового акта, а в певних випадках не впливають на його чинність (формальні порушення). Порушення процедури прийняття акта саме по собі не породжує правових наслідків для його чинності, крім випадків, прямо передбачених законом.

Надання оцінки процедурним порушенням, допущеним під час прийняття суб`єктом владних повноважень рішення, потребує співвідношення двох базових принципів права: «протиправні дії не тягнуть за собою правомірних наслідків» і, на противагу йому, принцип «формальне порушення процедури не може мати наслідком скасування правильного по суті рішення»; межею, що розділяє істотне (фундаментальне) порушення від неістотного, є встановлення такої обставини: чи могло бути іншим рішення суб`єкта владних повноважень за умови безумовного дотримання ним передбаченої законом процедури прийняття такого рішення (пункти 54- 55 постанови від 16.12.2021 у справі № 640/11468/20).

Колегія суддів наголошує, що основними правилами (підходами) до відмежування формалізму від надмірного формалізму є:

1) суть, за загальним правилом, переважає над формою;

2) до вирішення публічно-правових спорів, за загальним правилом, є незастосовними підходи кримінального процесу або процесу притягнення фізичної особи до адміністративної відповідальності (у частині оцінки процедурних порушень);

3) процедурні порушення суб`єкта владних повноважень, рішення (дії, бездіяльність) якого оцінюються судом, не можуть легалізувати сутнісні порушення суб`єкта приватного права (порушення з боку одного суб`єкта не можуть легалізувати порушення з боку іншого суб`єкта);

4) процедура вторинна якщо рішення суб`єкта владних повноважень: відповідає визначеним законом завдання (функціям) такого суб`єкта; має легітимну ціль; законодавство не містить імперативних заборон або наслідків недотримання таких процедур;

5) якщо є доступ до суду, «правопорушник» доводить, у першу чергу, сам факт відсутності правопорушення, що дозволяє суду оцінити суть відповідного правопорушення;

6) за порушення процедури, у першу чергу, має нести відповідальність посадова особа, яка допустила таке порушення, і не повинні страждати суспільні (публічні) інтереси або інтереси держави;

7) визнання протиправним рішення (дії, бездіяльності) суб`єкта владних повноважень з огляду на процедурні порушення, за загальним правилом, не повинно позбавляти (звільняти) його від обов`язку невідкладно прийняти нове рішення у відповідних правовідносинах з дотриманням процедури;

8) дотримання формальних процедур вимагає законодавство, а недотримання деяких формальних процедур вимагає об`єктивна ситуація (доцільність, раціональність, домірність).

Визнання протиправним рішення (дії, бездіяльності) суб`єкта владних повноважень внаслідок застосування судами надмірного формалізму може призвести до таких наслідків, як, зокрема, нанесення суттєвої шкоди суспільним інтересам.

Така правова позиція висловлена Верховним Судом у постанові від 16.03.2023 року у справі № 400/4409/21.

Надаючи правову оцінку оспорюваним рішенням Дубівської селищної ради від 30.08.2024 року №1033 Про затвердження містобудівної документації детального планування території Нове будівництво і експлуатація міні ГЕС №1 в с. Калини Тячівського району Закарпатської області на р. Тересва загальною встановленою потужністю до 999 кВт та звіту про стратегічну екологічну оцінку (CEO) та №1034 Про затвердження містобудівної документації детального планування території Нове будівництво і експлуатація міні ГЕС №2 в с. Калини Тячівського району Закарпатської області на р. Тересва загальною встановленою потужністю до 999 кВт та звіту про стратегічну екологічну оцінку (СЕО), суд апеляційної інстанції зазначає наступне.

Відповідно до розділів 1 Стратегія просторового розвитку оскаржених детальних планів території вбачається, що містобудівну документацію «Детальний план території «Нове будівництво і експлуатація малої ГЕС №1 в с. Калини Тячівського району Закарпатської області на р. Тересва загальною встановленою потужністю до 999 кВт» та «Детальний план території «Нове будівництво і експлуатація малої ГЕС №2 в с. Калини Тячівського району Закарпатської області на р. Тересва загальною встановленою потужністю до 999 кВт розроблено на підставі наступних вихідних даних: рішення 24 сесії VIII скликання від 14 серпня 2023 року за №723; завдання на розроблення детального плану території; плану топографічного знімання М 1:500; інших додаткових матеріалів, наданих замовником.

Судом також встановлено, що Дубівською селищною радою Тячівського району Закарпатської області від 14.08.2023 року №722 прийнято рішення «Про затвердження детального плану території З метою уточнення положень обласної схеми планування та оформлення проекту землеустрою щодо відводу земельних ділянок під будівництво двох міні гідроелектростанцій дериваційного типу МГЕС №1 та МГЕС №2 за межами населеного пункту Калини, на річці Тересва, Тячівського району, Закарпатської області».

Також, Дубівською селищною ради Тячівського району Закарпатської області прийнято рішення від 14.08.2023 року №723 Про надання дозволу на розроблення містобудівної документації - внесення змін до затвердженого детального плану території.

Вказані рішення були чинними на момент прийняття відповідачем оспорюваних рішень, та на момент ухвалення судом рішення у справі, що вірно враховано судом попередньої інстанції.

Встановлено, що детальними планами території пропонується розмістити об`єкти, а саме малі гідроелектростанції з повноцінним функціонуванням запроектованих об`єктів. На проектованій території, проектами детальних планів не передбачено розміщення житлової забудови, існуюча забудова відсутня. В межах детальних планів, що розробляються об`єкти соціальної інфраструктури, ділові центри, технопарки та інші інноваційні об`єкти відсутні. На території розроблення детальних планів території відсутні виробничі об`єкти. Об`єкти культурної спадщини на запроектованій території і навколо території не виявлено, охоронні зони не встановлюються.

Враховуючи вищенаведене колегія суддів погоджується з судом першої інстанції щодо відсутності підстав вважати, що планування та забудова території здійснюється без визначеного ст. 2 Закону №3038 раціонального взаємного розташування зон житлової та громадської забудови, виробничих транспортних, рекреаційних, природоохоронних, оздоровчих, історико-культурних та інших зон та об`єктів.

Суд першої інстанції слушно зауважив, що розроблення детальних планів здійснювалося на підставі чинного на той час рішення Дубівської селищної ради рішення від 14.08.2023 року № 723 про надання дозволу на розроблення містобудівної документації внесення змін до затвердженого детального плану території, а тому посилання позивачів на те, що Програма енергоефективності та енергозбереження Закарпатської області на 2017-2020 роки не передбачала будівництво МГЕС на річці Тересва Тячівського району, а Програма енергоефективності та енергозбереження Закарпатської області на період 2023-2024 року не затверджувалася не заслуговують на увагу.

Щодо порушення відповідачем вимог статті 12 Закону України №3038-VI, то слід зазначити, що відповідно до ст. 12 Закону №3038 за рішенням Кабінету Міністрів України розробляються схеми планування окремих частин території України: кількох областей, узбережжя Чорного та Азовського морів, гірських територій Карпат, територій, що зазнали радіоактивного забруднення внаслідок Чорнобильської катастрофи, та інших територій з підвищеним техногенним навантаженням чи ризиком виникнення надзвичайних ситуацій.

З приводу вказаного суд попередньої інстанції вірно зазначив, що вказана норма ст. 12 Закону № 3038 передбачає, що за рішенням Кабінету Міністрів України серед іншого розробляються схеми планування (не всіх), а певно визначених окремих територій гірських Карпат.

Натомість, чинне законодавство України не містить відомостей з приводу того, відносно якої окремої частини гірських Карпат здійснюється розроблення схеми планування за розпорядженням КМ України.

При цьому, постановою КМУ від 11.08.1995 року №647, на яку посилаються позивачі, затверджений перелік населених пунктів, яким надається статус гірських, проте заявлена у Детальних планах територія не входить до вказаного переліку території населеного пункту, позаяк знаходиться поза межами населених пунктів.

Суд апеляційної інстанції також не бере до уваги посилання позивачів на порушення Порядку № 290 та Порядку № 926 та вважає за необхідне зазначити наступне.

Згідно Порядку № 926 підставами для прийняття рішення щодо розроблення або внесення змін до детального плану території є: необхідність узгодження положень раніше затверджених детальних планів територій з комплексним планом, генеральним планом населеного пункту, дія яких поширюється на територію, на яку поширюється дія детального плану території.

Законом України «Про внесення змін до деяких законів України щодо першочергових заходів реформування сфери містобудівної діяльності» від 12.05.2022 року № 2254-ІХ у пункті 3 розділу II "Прикінцеві та перехідні положення" Закону України "Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо планування використання земель" доповнено абзацом шостим такого змісту: до 1 січня 2025 року детальні плани територій щодо територій, розташованих за межами населених пунктів та стосовно яких не затверджені комплексні плани просторового розвитку територій територіальних громад, можуть розроблятися та затверджуватися відповідно до схем планування території (частини території) району та/або області. Рішення про розроблення детального плану території приймається відповідною сільською, селищною, міською радою згідно із законом.

Суд апеляційної інстанції звертає увагу позивачів на те, що оспорюваними рішеннями затверджено детальні плани території земельних ділянок, розташованих в Тячівському районі за межами населеного пункту, а тому до 01 січня 2025 року функціональне призначення території могло визначитись детальним планом території.

З приводу доводів позивачів про зміну функціонального призначення території, то такі суд вірно не врахував, з огляду на наявність відомостей з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно згідно яких цільове призначення земельних ділянок з кадастровими номерами :01:002:0128 та :01:002:0129 (за межами населеного пункту на річці Тересва) для розміщення будівництва, експлуатації та обслуговування будівель і споруд об`єктів енергогенеруючих підприємств, установ та організацій.

Крім того, згідно детальних планів, такі розроблені для будівництва та експлуатації міні ГЕС № 1 та № 2.

Суд також вірно відхилив, як необґрунтовані, посилання позивачів на те, що проекти будівництва каскаду міні ГЕС несе загрозу довкіллю, біорізноманіттю, екологічній системі річки Тересва, та життю і здоров`ю людей, оскільки такі ґрунтуються виключно на припущення ймовірного порушення у майбутньому прав позивачів та суперечить основним засадам адміністративного судочинства, оскільки судове рішення не може ставитись в залежність від настання або ненастання обставин, що можуть виникнути в майбутньому.

Позивачі вказують також на порушення відповідачем вимог Закону України «Про стратегічну екологічну оцінку» та Закону України «Про природно-заповідний фонд України».

З приводу таких тверджень, судом встановлено, що ТОВ «Гідроресурс-Тересва» протягом 2018 року пройдено процедуру оцінки впливу на довкілля «Нове будівництво і експлуатація малої ГЕС (МГЕС-1) в с. Калини Тячівського району на р. Тересва загальною встановленою потужністю до 3500 кВт» та отримало Висновок з оцінки впливу на довкілля, в якому обґрунтовується допустимість провадження планованої діяльності №7-03/12 /1 від 21.12.2018 року, виданий Міністерством екології та природних ресурсів України.

Детальними планами визначено, що планованою діяльністю передбачено умови щодо використання поводження з об`єктами Смарагдової мережі:

- Забезпечити охорону типових та унікальних природних комплексів і об`єктів, рідкісних і таких, що перебувають під загрозою зникнення, видів тваринного і рослинного світу, рослинних угрупувань;

- Вести роботи способами, які забезпечують збереження природних комплексів і об`єктів, рідкісних і таких, що перебувають під загрозою зникнення, видів тваринного і рослинного світу, сприяти формуванню екологічної мережі.

- У разі виявлення рідкісних об`єктів рослинного та тваринного світу та таких, що перебувають під загрозою, провести додаткові дослідження та запроектувати й реалізувати заходи з охорони.

- При виявленні під час провадження планованої діяльності рідкісних та таких, що перебувають під загрозою зникнення типових природних рослинних угруповань занесених до Зеленої книги України вжити відповідні заходи охорони, які передбачені положенням про Зелену книгу України затвердженим постановою Кабінету Міністрів України від 29 серпня 2002 р. №1286.Забезпечити збереження та захист від пошкодження рослинності на ділянках, що не входять до меж ділянки планування.

- Перед початком проведення робіт забезпечити проведення дослідження з метою виявлення оселиш,, що відносяться до Смарагдової мережі.

- Перед початком робіт забезпечити здійснення додаткових обстежень з метою виявлення наявності рослин та тварин на території планованої діяльності, що занесені до Червоної книги України та рослинних угрупувань, занесених до Зеленої книги України; наявності типів оселиш, що відносяться до об`єктів Смарагдової мережі та мають бути забезпеченими збереженням згідно з міжнародними зобов`язанням України.

Суд правильно врахував лист Закарпатської обласної військової адміністрації від 30.04.2024 року № 4347/06-24, яким погоджено проект «Нове будівництво і експлуатація міні ГЕС № 1 в с. Калини, Тячівського району, Закарпатської області на р. Тересва, загальною встановленою потужністю до 999 кВт».

Крім того, листом Закарпатської обласної військової адміністрації від 30 квітня 2024 року № 4346/06-24 погоджено проект «Нове будівництво і експлуатація міні ГЕС № 2 в с. Калини, Тячівського району, Закарпатської області на р. Тересва, загальною встановленою потужністю до 999 кВт».

Листами Державної служби геології та надр України від 26.12.2024 року № 8270/05-3/2-24 та № 8271/05-3/2-24 погоджено робочі проекти «Нове будівництво і експлуатація міні ГЕС № 1 в с. Калини, Тячівського району, Закарпатської області на р. Тересва, загальною встановленою потужністю до 999 кВт» та «Нове будівництво і експлуатація міні ГЕС № 2 в с. Калини, Тячівського району, Закарпатської області на р. Тересва, загальною встановленою потужністю до 999 кВт» за умови недопущення негативного впливу на довкілля, дотримання вимог природоохоронного законодавства та норм Кодексу України про надра.

Листами Державного агентства водних ресурсів України від 01.10.2024 року № 217/ЗК/21-24 та № 218/ЗК/21-24 погоджено робочі проекти «Нове будівництво і експлуатація міні ГЕС № 1 в с. Калини, Тячівського району, Закарпатської області на р. Тересва, загальною встановленою потужністю до 999 кВт» та «Нове будівництво і експлуатація міні ГЕС № 2 в с. Калини, Тячівського району, Закарпатської області на р. Тересва, загальною встановленою потужністю до 999 кВт».

Колегія суддів погоджується з висновками суду попередньої інстанції, що оспорювані позивачами рішення відповідають критеріям правомірності рішень суб`єктів владних повноважень, викладеним у частині другій статті 2 КАС України, а тому відсутні підстави для визнання їх протиправними та нечинними.

Відповідно до ч. 1 ст. 77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

В частині решти доводів апеляційної скарги колегія суддів враховує, що, оцінюючи наведені сторонами доводи, апеляційний суд виходить з того, що всі конкретні, доречні та важливі доводи, наведені сторонами, були перевірені та проаналізовані судом першої інстанції, та їм було надано належну правову оцінку.

Право на вмотивованість судового рішення є складовою права на справедливий суд, гарантованого ст.6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.

Як неодноразово вказував Європейський суд з прав людини, право на вмотивованість судового рішення сягає своїм корінням більш загального принципу, втіленого у Конвенції, який захищає особу від сваволі; рішення національного суду повинно містити мотиви, які достатні для того, щоб відповісти на істотні аспекти доводів сторони (рішення у справі «Руїз Торія проти Іспанії», параграфи 29 - 30). Це право не вимагає детальної відповіді на кожен аргумент, використаний стороною; більше того, воно дозволяє судам вищих інстанцій просто підтримати мотиви, наведені судами нижчих інстанцій, без того, щоб повторювати їх.

У рішенні «Петриченко проти України» (параграф 13) Європейський суд з прав людини вказував на те, що національні суди не надали достатнього обґрунтування своїх рішень, та не розглянули відповідні доводи заявника, навіть коли ці доводи були конкретними, доречними та важливими.

Наведене дає підстави для висновку, що доводи сторін у кожній справі мають оцінюватись судами на предмет їх відповідності критеріям конкретності, доречності та важливості у рамках відповідних правовідносин з метою належного обґрунтування позиції суду.

Інші зазначені в апеляційній скарзі обставини, окрім вищеописаних обставин, ґрунтуються на довільному трактуванні фактичних обставин і норм матеріального права, а тому такі не вимагають детальної відповіді.

З огляду на наведене, суд першої інстанції правильно і повно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального та процесуального права, доводи апеляційної скарги не спростовують висновків суду, а тому підстав для скасування рішення колегія суддів не знаходить і вважає, що апеляційну скаргу на нього слід залишити без задоволення.

Керуючись ст.ст. 243, 308, 310, 315, 316, 321, 322, 325, 328 КАС України, суд,-

П О С Т А Н О В И В:

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 залишити без задоволення, а рішення Закарпатського окружного адміністративного суду від 11 червня 2025 року у справі №260/90/25 - без змін.

Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дати її прийняття та може бути оскаржена у касаційному порядку, виключно у випадках передбачених частиною 4 статті 328 КАС України, шляхом подання касаційної скарги безпосередньо до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Головуючий суддя Л. Я. Гудим
судді В. Я. Качмар
Т. В. Онишкевич
Повний текст постанови складено 03.11.2025 року.