Справа № 300/4408/25
Суддя: Микитюк Р.В.
Дата ухвалення: 2025-11-04 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ІВАНО-ФРАНКІВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
РІШЕННЯ
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
"04" листопада 2025 р. справа № 300/4408/25
Івано-Франківський окружний адміністративний суд в складі головуючого судді Микитюка Р.В., розглянувши в порядку письмового провадження за правилами спрощеного позовного провадження адміністративну справу за позовом ОСОБА_1 до ІНФОРМАЦІЯ_1 про визнання дій протиправними та зобов`язання до вчинення дій
ВСТАНОВИВ:
Представник ОСОБА_1 (далі також - позивач, ОСОБА_1 ) звернувся до суду з позовною заявою до ІНФОРМАЦІЯ_1 (далі також відповідач, ІНФОРМАЦІЯ_2 ) про визнання дій протиправними та зобов`язання до вчинення дій.
Ухвалою Івано-Франківського окружного адміністративного суду дану позовну заяву залишено без руху у зв`язку з її невідповідністю вимогам статті 161 Кодексу адміністративного судочинства України та надано десятиденний строк з дня вручення (отримання) копії цієї ухвали для усунення недоліку позовної заяви (а.с.25-27).
Представником позивача зазначений в ухвалі про залишення позовної заяви без руху недолік усунуто у строк, встановлений судом, відтак ухвалою Івано-Франківського окружного адміністративного суду відкрито провадження за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами. Встановлено відповідачу з дня вручення цієї ухвали п`ятнадцятиденний строк для подання відзиву на позов (а.с. 33-34).
Відповідач скористався своїм правом на подання відзиву на позовну заяву, у якому стосовно позовних вимог відповідач заперечив. Зазначив, що оскільки гр. ОСОБА_1 несвоєчасно оновив свої дані та не прибув по повістці до ІНФОРМАЦІЯ_3 для звірки своїх військово-облікових даних, у його діях вбачаються ознаки адміністративного правопорушення передбаченого ст. 210-1 Кодексу України про Адміністративні правопорушення. Представнику позивача, у відповідь на його запит від 26.05.2025 №26 25 надано інформацію, що на період 29.05.2025 року адміністративних матеріалів щодо розгляду справи про адміністративне правопорушення ОСОБА_1 в ІНФОРМАЦІЯ_7 не розглядається, оскільки сам громадянин ОСОБА_1 не з`являється до ІНФОРМАЦІЯ_2 . Крім того, представнику позивача також повідомлено, що з метою усунення причин та наслідків адміністративного правопорушення та проведення в порядок електронний кабінет призовника "Резерв+", гр. ОСОБА_1 , необхідно з`явитись у ІНФОРМАЦІЯ_2 . Враховуючи вищесказане, ІНФОРМАЦІЯ_2 не зміг притягнути до адміністративної відповідальності громадянина ОСОБА_1 без його фізичної присутності. Просив відмовити у задоволенні позову (а.с.37-47).
Представник позивача скористався своїм правом на подання відповіді на відзив, у якій просив позовні вимоги задовольнити (а.с.65-67).
Ухвалою Івано-Франківського окружного адміністративного суду в задоволенні клопотання представника позивача про розгляд справи з викликом сторін, відмовлено (а.с.74-75).
Суд, розглянувши у відповідності до вимог статті 262 КАС України справу за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи (у письмовому провадженні), дослідивши в сукупності письмові докази, якими сторони обґрунтовують позовні вимоги та заперечення на позов, встановив такі обставини.
ОСОБА_1 через електронний кабінет "Резерв +" стало відомо про наявність у Єдиному державному реєстрі призовників, військовозобов`язаних та резервістів інформації про порушення ним правил військового обліку та його перебування у розшуку (а.с.18).
З метою з`ясування підстав внесення таких відомостей до Реєстру, представником позивача подано адвокатський запит до Головного управління Національної поліції в Івано-Франківській області (а.с.8 та зворотна сторона).
Також, в інтересах ОСОБА_1 направлено адвокатський запит до ІНФОРМАЦІЯ_3 щодо того, чи відкривалась та розглядалась справа про адміністративні правопорушення, чи складалися (виносилися) уповноваженими особами ІНФОРМАЦІЯ_5 будь-які постанови, або протоколи по справі про адміністративне правопорушення за ст. 210 та або ст. 210-1 КУпАП відносно ОСОБА_1 та надати відповідні документи; повідомити чи надсилалися/направлялися уповноваженими особами ІНФОРМАЦІЯ_5 будь-які звернення до органів Національної поліції України для адміністративного затримання та доставлення до районного (міського) територіального центру комплектування та соціальної підтримки, або розшук відносно ОСОБА_1 за вчинення ним правопорушень, передбачених статтями 210, 210-1 Кодексу України про адміністративні правопорушення (а.с.17).
На адвокатський запит ІНФОРМАЦІЯ_6 надана відповідь, у якій зазначено, що ОСОБА_1 перебуває в статусі "Порушник військового обліку" (а.с.16).
Також, до ІНФОРМАЦІЯ_5 подано клопотання, щодо виключення відомостей про порушення правил військового обліку з Єдиного державного реєстру призовників, військовозобов`язаних та резервістів (а.с.10-11).
Вважаючи протиправними дії ІНФОРМАЦІЯ_3 , які полягають у внесенні до Єдиного державного реєстру призовників, військовозобов`язаних та резервістів даних про порушення правил військового обліку ОСОБА_1 правил військового обліку, позивач звернувся до адміністративного суду з цим позовом.
При вирішенні даного спору суд застосовує такі нормативно-правові акти.
Частиною другою статті 19 Конституції України передбачено, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.
Згідно з частиною першою та другою статті 2 КАС України завданням адміністративного судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.
У справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: 1) на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; 2) з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; 3) обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); 4) безсторонньо (неупереджено); 5) добросовісно; 6) розсудливо; 7) з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; 8) пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); 9) з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; 10) своєчасно, тобто протягом розумного строку.
У відповідності до ч.1 ст. 210 (Кодексу України про адміністративні правопорушення, далі також - КУпАП України) призовники, військово зобов`язані, резервісти підлягають адміністративній відповідальності за порушення правил військового обліку.
Відповідальність за ч. 3 ст. 210 КУпАП України наступає за вчинення дій передбачених ч. 1 ст.210 КУпАП України в особливий період (у розумінні ст.1 ЗУ "Про правовий режим воєнного стану" воєнним станом вважається особливий правовий режим, що вводиться в Україні або ж в окремих її місцевостях у разі збройної агресії чи загрозі нападу, небезпеки державній незалежності України її територіальної цілісності та передбачає надання відповідним органам державної влади, військовому командуванню, військовим адміністраціям та органам місцевого самоврядування повноважень, необхідних для відвернення загрози, відсічі збройної агресії та забезпечення національної безпеки, усунення загрози небезпеки державній незалежності України, її територіальної цілісності, а також тимчасове, зумовлене загрозою, обмеження конституційних прав і свобод громадян та прав і законних інтересів юридичних осіб із зазначенням строку дії цих обмежень).
Згідно з Указом Президента України № 64/2022 "Про введення воєнного стану в Україні" від 24.02.2022, у зв`язку з військовою агресією Російської Федерації проти України, на підставі пропозиції Ради національної безпеки і оборони України, відповідно до пункту 20 частини першої статті 106 Конституції України, Закону України "Про правовий режим воєнного стану" постановлено ввести в Україні із 05 години 30 хвилин 24 лютого 2022 року, який триває і по теперішній час.
Указом Президента України №69/2022 від 24.02.2022 "Про мобілізаційну підготовку та мобілізацію", затвердженого ЗУ №2015 -IX від 24.02.2022 в Україні оголошена та проводиться загальна мобілізація.
Згідно ст.1 ЗУ "Про військовий обов`язок і військову службу" захист Вітчизни, незалежності та територіальної цілісності України є конституційним обов`язком громадян України. Військовий обов`язок встановлюється з метою підготовки громадян України до захисту Вітчизни, забезпечення особовим складом Збройних сил України, інших утворених відповідно до законів України військових формувань, а також правоохоронних органів спеціального призначення, посади яких формуються військовослужбовцями.
Відповідно до ст.22 ЗУ "Про мобілізаційну підготовку та мобілізацію" визначено обов`язки громадян щодо мобілізаційної підготовки та мобілізації.
Так, згідно ч.1 ст.22 ЗУ "Про мобілізаційну підготовку та мобілізацію" громадяни зобов`язані з`являтись за викликом до територіального центру комплектування та соціальної підтримки у строк і місце, зазначені в повістці для взяття на військовий облік військовозобов`язаних чи резервістів, визначення їх призначення на особливий період, направлення для проходження медичного огляду.
У відповідності до частини 1 статті 9 КУпАП адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.
Адміністративне правопорушення - це вчинок, який має форму дії або бездіяльності. Проте, щоб вчинок можна було кваліфікувати як адміністративне правопорушення, він повинен мати сукупність юридичних ознак, що визначають склад правопорушення. Наявність усіх ознак правопорушення є єдиною підставою для притягнення правопорушника до відповідальності. Якщо відсутня хоча б одна з ознак правопорушення, особа не може бути притягнута до відповідальності.
Об`єктом цього адміністративного проступку є суспільні відносини у сфері дотримання встановлених правил військового обліку призовником. Об`єктивна сторона правопорушення виражається у порушенні "Порядку організації та ведення військового обліку призовників, військовозобов`язаних та резервістів" затвердженого Постановою КМУ №1487 від 30.12.2022, Закону України "Про військовий обов`язок і військову службу" та Закону України "Про мобілізаційну підготовку та мобілізацію". Суб`єкт адміністративного проступку - громадянин. Суб`єктивна сторона правопорушення визначається ставленням до наслідків і характеризується наявністю вини як у формі умислу, так і у формі необережності.
Статтею 280 КУпАП передбачено, що орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, чи є підстави для передачі матеріалів про адміністративне правопорушення на розгляд громадської організації, трудового колективу, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.
Згідно статті 235 КУпАП територіальні центри комплектування та соціальної підтримки розглядають справи про такі адміністративні правопорушення: про порушення призовниками, військовозобов`язаними, резервістами правил військового обліку, про порушення законодавства про оборону, мобілізаційну підготовку та мобілізацію, про зіпсуття військово-облікових документів чи втрату їх з необережності (статті 210, 210-1, 211 (крім правопорушень, вчинених військовозобов`язаними чи резервістами, які перебувають у запасі Служби безпеки України або Служби зовнішньої розвідки України).
Від імені територіальних центрів комплектування та соціальної підтримки розглядати справи про адміністративні правопорушення і накладати адміністративні стягнення мають право керівники територіальних центрів комплектування та соціальної підтримки.
Частиною 1 статті 268 КУпАП законодавцем визначено права особи, яка притягається до адміністративної відповідальності.
У наведених положеннях визначено систему правових механізмів щодо забезпечення дотримання прав особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, на стадії розгляду уповноваженим органом (посадовою особою) справи про адміністративне правопорушення, зокрема, з метою запобігти безпідставному (необґрунтованому) притягненню такої особи до відповідальності.
Згідно з пунктом 1 статті 247 КУпАП обов`язковою умовою притягнення особи до адміністративної відповідальності є наявність події адміністративного правопорушення. Наявність події правопорушення доводиться шляхом надання доказів.
У відповідності до статті 245 КУпАП завданнями провадження в справах про адміністративні правопорушення є: своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом, забезпечення виконання винесеної постанови, а також виявлення причин та умов, що сприяють вчиненню адміністративних правопорушень, запобігання правопорушенням, виховання громадян у дусі додержання законів, зміцнення законності.
Орган (посадова особа) оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю (стаття 252 КУпАП).
В силу закріпленого у статті 7 КУпАП принципу законності ніхто не може бути підданий заходу впливу в зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом. Провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності. Застосування уповноваженими на те органами і посадовими особами заходів адміністративного впливу провадиться в межах їх компетенції, у точній відповідності з законом.
Оскільки визначальним принципом здійснення правосуддя в адміністративних справах є принцип офіційного з`ясування всіх обставин у справі, а тому суд під час розгляду справи повинен створити необхідні умови для всебічного, повного й об`єктивного дослідження справи, однак не зобов`язаний підміняти собою учасників процесу, шукаючи докази виключно за власного ініціативою. Адміністративний суд має активно підтримувати перебіг провадження, досліджувати фактичні обставини справи в найбільш повному обсязі.
Окрім того, статтею 254 КУпАП про вчинення адміністративного правопорушення складається протокол уповноваженими на те посадовою особою або представником громадської організації чи органу громадської самодіяльності.
Протокол про адміністративне правопорушення, у разі його оформлення, складається не пізніше двадцяти чотирьох годин з моменту виявлення особи, яка вчинила правопорушення, у двох примірниках, один із яких під розписку вручається особі, яка притягається до адміністративної відповідальності.
Відповідно до статті 256 КУпАП у протоколі про адміністративне правопорушення зазначаються: дата і місце його складення, посада, прізвище, ім`я, по батькові особи, яка склала протокол; відомості про особу, яка притягається до адміністративної відповідальності (у разі її виявлення); місце, час вчинення і суть адміністративного правопорушення; нормативний акт, який передбачає відповідальність за дане правопорушення; прізвища, адреси свідків і потерпілих, прізвище викривача (за його письмовою згодою), якщо вони є; пояснення особи, яка притягається до адміністративної відповідальності; інші відомості, необхідні для вирішення справи. Якщо правопорушенням заподіяно матеріальну шкоду, про це також зазначається в протоколі.
Протокол підписується особою, яка його склала, і особою, яка притягається до адміністративної відповідальності; при наявності свідків і потерпілих протокол може бути підписано також і цими особами.
Відповідно до цієї ж інструкції розділ II оформлення матеріалів про адміністративні правопорушення абз.2 п.1 протокол не складається у разі вчинення в особливий період адміністративних правопорушень, передбачених статтями 210, 2101 КУпАП, щодо особи, яка не з`явилася без поважних причин або не повідомила причину неприбуття на виклик територіального центру комплектування та соціальної підтримки, будучи належним чином повідомленою про дату, час і місце виклику, та за наявності у територіального центру комплектування та соціальної підтримки підтвердних документів про отримання особою виклику.
Частиною 2 ст. 277 КУпАП .... "Справи про адміністративні правопорушення, передбачені статтями 210 і 2101 цього Кодексу, у випадках, якщо особа не оспорює допущене порушення та згодна на притягнення її до адміністративної відповідальності за її відсутності, розглядаються уповноваженою посадовою особою територіального центру комплектування та соціальної підтримки, Центрального управління та регіональних органів Служби безпеки України (у частині правопорушень, вчинених військовозобов`язаними чи резервістами, які перебувають у запасі Служби безпеки України), уповноваженого Головою Служби зовнішньої розвідки України підрозділу Служби зовнішньої розвідки України (у частині правопорушень, вчинених військовозобов`язаними Служби зовнішньої розвідки України) у триденний строк після надходження відповідної заяви від особи, яка притягається до адміністративної відповідальності".
Генеральним штабом МО України відповідно до вимог Постанови КМУ № 560 від 16 травня 2024 року "Про затвердження Порядку проведення призову громадян на військову службу під час мобілізації, на особливий період" гр. ОСОБА_1 сформована повістка №1717001 за допомогою Єдиного державного реєстру призовників, військово-зобов`язаних та резервістів, та методом доставки Укрпоштою, відправлена для доставки адресату. У відповідності до якої, ОСОБА_1 , необхідно було заявитись у ІНФОРМАЦІЯ_2 до 16.01.2025 року на 09.00 год для звірки військово-облікових даних. Рекомендоване повідомлення про вручення поштового відправлення (довідки про причини повернення ф.20) повернулося у зв`язку з тим, що адресат відсутній за вказаною адресою, про що свідчить печатка з відміткою поштового відділення від 14.01.2025.-10 року з індексом 4. На вищевказаному конверті вказана адреса доставки листа - ОСОБА_1 за адресою - АДРЕСА_1 (згідно даних з Єдиного державного реєстру призовників...), що в свою чергу є порушенням абз.1 ч.І ст.22 ЗУ "Про мобілізаційну підготовку і мобілізацію", підпункту 2 п.1 правил військового обліку, затверджених постановою КМУ №1487 від 30.12.2022, та порушення норм постанови КМУ № 560 від 16.05.2024 (а.с.55-58).
Згідно Порядку проведення призову громадян на військову службу під час мобілізації, на особливий період, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 16.05.2024 № 560 (зі змінами і доповненнями) (далі - Порядок № 560), а саме пунктів 30, 30-1, 30-2, 30-3, повістка може формуватися за допомогою Єдиного державного реєстру призовників, військовозобов`язаних та резервістів (далі - Державний реєстр) або оформлюватися на бланку, який заповнюється представником районного (міського) територіального центру комплектування та соціальної підтримки. У разі формування повістки за допомогою Державного реєстру керівник районного (міського) територіального центру комплектування та соціальної підтримки або його відділу накладає на повістку кваліфікований електронний підпис у день її формування. Реєстраційний номер повістки фіксується в Державному реєстрі.
Кожна повістка, сформована за допомогою Державного реєстру, містить унікальний електронний ідентифікатор у вигляді QR-коду. QR-код містить інформацію, зазначену в пункті 29 Порядку № 560, а також реєстраційний номер поштового відправлення у разі відправлення повістки засобами поштового зв`язку рекомендованим поштовим відправленням. Повістка, сформована за допомогою Державного реєстру, може бути роздрукована. У такому разі її паперова форма повинна містити придатний для зчитування QR- код з відповідною інформацією. Повістки, сформовані за допомогою Державного реєстру, можуть:
- централізовано друкуватися і надсилатися військовозобов`язаним та резервістам засобами поштового зв`язку рекомендованим поштовим відправленням з описом вкладення та повідомленням про вручення;
- друкуватися та вручатися військовозобов`язаним та резервістам під час оповіщення у роздрукованому вигляді.
Належним підтвердженням оповіщення (доведення сигналів і повідомлень (директив, розпоряджень) до органів військового управління, центральних і місцевих органів виконавчої влади, органів місцевого самоврядування, підприємств, установ, організацій та населення про оголошення мобілізації, виклик громадян до територіальних центрів комплектування та соціальної підтримки, а також вручення (надсилання) повісток громадянам (резервістам) або військовозобов`язаного про виклик до районного (міського) територіального центру комплектування та соціальної підтримки або його відділу є, зокрема надсилання повістки засобами поштового зв`язку є; день отримання такого поштового відправлення особою, що підтверджується інформацією та/або документами від поштового оператора; день проставлення у поштовому повідомленні відмітки про відмову отримати поштове відправлення чи день проставлення відмітки про відсутність особи за адресою місця проживання особи, повідомленою цією особою територіальному центру комплектування та соціальної підтримки під час уточнення своїх облікових даних; день проставлення у поштовому повідомленні відмітки про відмову отримати поштове відправлення чи день проставлення відмітки про відсутність особи за адресою задекларованого/зареєстрованого місця проживання в установленому законом порядку, якщо ця особа не повідомила територіальному центру комплектування та соціальної підтримки Іншої адреси місця проживання.
Як встановлено матеріалами справи, гр. ОСОБА_1 несвоєчасно оновив свої дані та не прибув по повістці до ІНФОРМАЦІЯ_3 для звірки своїх військово-облікових даних.
Представнику позивача, у відповідь на його запит від 26.05.2025 №26 25 надано інформацію, що на період 29.05.2025 адміністративних матеріалів щодо розгляду справи про адміністративне правопорушення ОСОБА_1 в ІНФОРМАЦІЯ_7 не розглядається, оскільки сам громадянин ОСОБА_1 не з`являється до ІНФОРМАЦІЯ_2 .
Крім того, Представнику позивача також було повідомлено, що з метою усунення причин та наслідків адміністративного правопорушення та проведення в порядок електронний кабінет призовника "Резерв+", гр. ОСОБА_1 , необхідно з`явитись у ІНФОРМАЦІЯ_2 . (а.с. 51-53)
Враховуючи наведене, ІНФОРМАЦІЯ_2 не зміг притягнути до адміністративної відповідальності громадянина ОСОБА_1 без його фізичної присутності.
Також у відповідь на адвокатський запит представнику позивача, роз`яснено, що відповідно зі ст. 300-3 КУпАП, особа, яка притягнута до адміністративної відповідальності, зможе упродовж 10 календарних днів добровільно оплатити 50% штрафу (а.с.49-50).
Оскільки зазначеного зроблено не було, а як наслідок притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 не представляється за можливе.
У зв`язку з чим, суд погоджується з відповідачем, що твердження представника позивача, що ІНФОРМАЦІЯ_2 вніс відносно позивача відомості до Реєстру про порушення правил військового обліку, є безпідставними.
Крім того, як встановлено матеріалами справи, позивач є військовозобов`язаним на нього розповсюджуються вимоги законодавства України про мобілізаційну підготовку та мобілізацію, про військовий обов`язок і військову службу, про оборону України у тому числі прибувати за повісткою до територіального центру комплектування та соціальної підтримки.
Постановою КМУ №154 від 23.02.2022 відповідно до ч.8 ст.1 ЗУ "Про військовий обов`язок і військову службу" затверджено "Положення про територіальні центри комплектування та соціальної підтримки" (далі - Положення).
Пунктом № 1 даного Положення територіальні центри комплектування та соціальної підтримки є органами військового управління, що забезпечуються виконання законодавства з питань військового обов`язку і військової служби, мобілізаційної підготовки та мобілізації.
Завданням та функціями ТЦК та СП відповідно до п. 8 Положення є: виконання законодавства з питань військового обов`язку і військової служби; мобілізаційної підготовки та мобілізації; керівництво військовим обліком призовників, військовозобов`язаних та резервістів на території відповідної адміністративно-територіальної одиниці; здійснення контролю за її станом, зокрема в місцевих держадміністраціях, органах місцевого самоврядування та в органах, що забезпечують функціонування системи військового обліку призовників…
Згідно ч.1 ст. 8. КУпАП особа, яка вчинила адміністративне правопорушення, підлягає відповідальності на підставі закону, що діє під час і за місцем вчинення правопорушення.
Вказане зазначено в позиції Верховного Суду у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду, викладеної в постанові від 18.12.2019 у справі № 158/286/17: "КУпАП не містить визначення поняття "триваюче правопорушення". Проте, як зазначено у листі Міністерства юстиції України від 02 серпня 2013 року №6802-0-4-13/11, в теорії адміністративного права триваючими визначаються правопорушення, які почавшись з якоїсь протиправної дії або бездіяльності, здійснюються потім безперервно шляхом невиконання обов`язку. Початковим моментом такого діяння може бути активна дія або бездіяльність, коли винний або не виконує конкретний покладений на нього обов`язок, або виконує його не повністю чи неналежним чином.
У відповідності до ч. 11 ст. 38 Закону України "Про військовий обов`язок і військову службу" визначено, що призовники, військовозобов`язані, резервісти в разі зміни їх сімейного стану, стану здоров`я, адреси місця проживання (перебування), освіти, місця роботи, посади зобов`язані особисто в семиденний строк повідомити про такі зміни відповідні органи, де вони перебувають на військовому обліку, у тому числі у випадках, визначених Кабінетом Міністрів України, через центри надання адміністративних послуг та інформаційно-телекомунікаційні системи.
Порядок організації та ведення військового обліку призовників, військовозобов`язаних та резервістів, затверджений постановою Кабінету Міністрів України від 30 грудня 2022 року №1487 (далі Порядок №1487), визначає механізм організації та ведення військового обліку призовників, військовозобов`язаних та резервістів (далі - військовий облік) центральними і місцевими органами виконавчої влади, іншими державними органами (далі - державні органи), органами місцевого самоврядування, органами військового управління (органами управління), військовими частинами (підрозділами) Збройних Сил та інших утворених відповідно до законів України військових формувань та правоохоронних органів спеціального призначення, територіальними центрами комплектування та соціальної підтримки, підприємствами, установами та організаціями, закладами освіти, закладами охорони здоров`я незалежно від підпорядкування і форми власності (далі - підприємства, установи та організації).
Відповідно до п. 2 Порядку №1487 військовий облік є складовою змісту мобілізаційної підготовки держави. Він полягає у цілеспрямованій діяльності державних органів, органів місцевого самоврядування, підприємств, установ та організацій щодо: фіксації, накопичення та аналізу наявних людських мобілізаційних ресурсів за військово-обліковими ознаками; здійснення заходів із забезпечення виконання встановлених правил військового обліку призовниками, військовозобов`язаними та резервістами; подання відомостей (персональних та службових даних) стосовно призовників, військовозобов`язаних та резервістів до органів ведення Єдиного державного реєстру призовників, військовозобов`язаних та резервістів.
Згідно з пп. 8 п. 1 Правил військового обліку призовників, військовозобов`язаних та резервістів (додаток 2 до Порядку №1487) призовники, військовозобов`язані та резервісти повинні особисто повідомляти в семиденний строк органам, в яких вони перебувають на військовому обліку про зміну персональних даних, зазначених у статті 7 Закону України "Про Єдиний державний реєстр призовників, військовозобов`язаних та резервістів", а також надавати зазначеним органам документи, що підтверджують право на відстрочку від призову на військову службу під час мобілізації з підстав, визначених у статті 23 Закону України "Про мобілізаційну підготовку та мобілізацію".
З урахуванням зазначеного, військовозобов`язані повинні особисто повідомляти в семиденний строк органам, в яких вони перебувають на військовому обліку, про зміну персональних даних та надавати зазначеним органам документи, що підтверджують право на відстрочку від призову на військову службу під час мобілізації.
У відповідності до п. 19 Порядку №1487 призовники, військовозобов`язані та резервісти, винні в порушенні вимог правил військового обліку, несуть відповідальність згідно із законом.
Згідно з п. 4 Правил військового обліку призовників, військовозобов`язаних та резервістів громадяни, які ухиляються від військового обліку, навчальних (перевірочних) або спеціальних зборів, від призову на строкову військову службу, військову службу за призовом осіб офіцерського складу, військову службу за призовом під час мобілізації, на особливий період, військову службу за призовом осіб із числа резервістів в особливий період, несуть кримінальну відповідальність.
Враховуючи те, що відповідач діяв на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України то правових підстав для задоволення позовних вимог немає.
За приписами частини 1 статті 9 КАС України розгляд і вирішення справ в адміністративних судах здійснюються на засадах змагальності сторін та свободи в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.
Відповідно до положень статті 72 КАС України доказами в адміністративному судочинстві є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: 1) письмовими, речовими і електронними доказами; 2) висновками експертів; 3) показаннями свідків.
Згідно з частинами 1 та 4 статті 73 КАС України належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Суд не бере до розгляду докази, які не стосуються предмета доказування.
Відповідно до приписів статті 90 КАС України суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні. Жодні докази не мають для суду наперед встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), що міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів).
Частиною 1 статті 77 КАС України закріплено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.
Відповідно до частини 2 статті 77 КАС України в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.
Аналізуючи питання обсягу дослідження доводів учасників справи та їх відображення у судовому рішенні, суд спирається на висновки, що зробив Європейський суд з прав людини від 18.07.2006 у справі "Проніна проти України", в якому Європейський суд з прав людини зазначив, що п. 1 ст. 6 Конвенції зобов`язує суди давати обґрунтування своїх рішень, але це не може сприйматись як вимога надавати детальну відповідь на кожен аргумент. Межі цього обов`язку можуть бути різними в залежності від характеру рішення. Крім того, необхідно брати до уваги різноманітність аргументів, які сторона може представити в суд, та відмінності, які існують у державах-учасницях, з огляду на положення законодавства, традиції, юридичні висновки, викладення та формулювання рішень. Таким чином, питання, чи виконав суд свій обов`язок щодо подання обґрунтування, що випливає зі ст. 6 Конвенції, може бути визначено тільки у світлі конкретних обставин справи.
Оцінивши докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні, та враховуючи всі наведені обставини, суд, з урахуванням вимог встановлених частиною другою статті 19 Конституції України та частиною другою статті 2 Кодексу адміністративного судочинства України, виходячи з системного аналізу положень законодавства України та доказів, наявних у матеріалах справи, приходить до висновку, що позовні вимоги ОСОБА_1 не підлягають задоволенню.
Оскільки в задоволенні адміністративного позову відмовлено, суд не вирішує питання про понесені судові витрати у вигляді сплаченого судового збору.
На підставі статті 129-1 Конституції України, керуючись статтями 139, 241-246, 250 Кодексу адміністративного судочинства України, суд
ВИРІШИВ:
в задоволенні позову ОСОБА_1 (реєстраційний номер облікової картки платника податків - НОМЕР_1 АДРЕСА_2 ) до ІНФОРМАЦІЯ_1 (код ЄДРПОУ - НОМЕР_2 , АДРЕСА_3 ) про визнання дій протиправними та зобов`язання до вчинення дій, - відмовити.
Сторонам рішення надіслати через підсистему "Електронний суд".
Перебіг процесуальних строків, початок яких пов`язується з моментом вручення процесуального документа учаснику судового процесу в електронній формі, починається з наступного дня після доставлення документів до Електронного кабінету в розділ "Мої справи".
Рішення може бути оскаржене в апеляційному порядку.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів, з дня складення повного судового рішення.

Апеляційна скарга подається до Восьмого апеляційного адміністративного суду.

Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручене у день його складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження рішення суду, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Суддя /підпис/ Микитюк Р.В.