Справа № 380/13520/25
Суддя: Лунь Зоряна Іванівна
Дата ухвалення: 2025-10-30 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ЛЬВІВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

30 жовтня 2025 рокусправа № 380/13520/25
Львівський окружний адміністративний суд у складі головуючої судді Лунь З.І. розглянув у письмовому провадженні за правилами спрощеного позовного провадження адміністративну справу за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «БІТРЕЙД ВЕСТ» до Головного управління ДПС у Львівській області про визнання протиправним та скасування рішення, зобов`язання вчинити дії,

в с т а н о в и в:

Товариство з обмеженою відповідальністю «БІТРЕЙД ВЕСТ» (місцезнаходження: 81070, Львівська область, Яворівський район, смт.Івано-Франкове, вул.Львівська, буд.55, ) звернулось до суду із позовом до Головного управління ДПС у Львівській області (місцезнаходження: 79026, м.Львів, вул.Стрийська, буд. 35; ) про визнання протиправним та скасування рішення, зобов`язання вчинити дії.

Ухвалою від 24.06.2025 вказану позовну заяву залишено без руху та встановлено позивачу п`ятиденний строк для усунення недоліків. У визначений судом строк позивач усунув недоліки позовної заяви повністю, а також із урахуванням уточненої (зменшення) позовних вимог від 10.04.2025 просить суд:

-визнати протиправним та скасувати рішення Головного управління ДПС у Львівській області від № 2295 від 18.02.2025 про відповідність Товариства з обмеженою відповідальністю БІТРЕЙД ВЕСТ» платника податку на додану вартість, п.8 Критеріям ризиковості платника податку;

-зобов`язати Головне управління ДПС у Львівській області виключити Товариство з обмеженою відповідальністю «БІТРЕЙД ВЕСТ» з переліку платників податку, які відповідають критеріям ризиковості платника податку.

Позовні вимоги обґрунтовані тим, що за період здійснення господарської діяльності позивач не мав будь-яких відносин господарського характеру із суб`єктами підприємництва з ознаками фіктивності. Наголошує на тому, що здійснює господарську діяльність, що підтверджується наявністю найманих працівників, основних засобів, укладенням господарських договорів, рухом коштів. Також представник позивача вказує на те, що в оскаржуваному рішенні відповідача не зазначено конкретні підстави його прийняття, а саме: не зазначено суть та характер наявної податкової інформації, що стала підставою для прийняття таких рішень, не ідентифіковано конкретні ризикові операції та/або податкові накладні платника, в яких були зафіксовані такі операції. Тобто позивач вважає, що відповідач не деталізував податкову інформацію, на підставі якої прийнято оскаржуване рішення. Натомість контролюючим органом лише процитовано зміст пункту 8 Критеріїв ризиковості платника податків. Просить позов задовольнити повністю.

Ухвалою суду від 14.07.2025 відкрито провадження по справі за правилами спрощеного позовного провадження, без повідомлення учасників справи та запропоновано відповідачу у п`ятнадцятиденний строк з дня вручення ухвали подати відзив на позовну заяву.

На виконання ухвали суду представник Головного управління ДПС у Львівській області подав до суду відзив на позовну заяву, в якому просить суд відмовити у задоволенні позовних вимог повністю. Відзив обґрунтований тим, що платником податку не надано інформацію та копії документів, що спростовують здійснення фінансово-господарських операцій з ризиковим контрагентом: ТОВ ТРЕЙД ЛАЙНС РІТЕЙЛ, шляхом визначення податкового зобов`язання з ПДВ за основною ставкою, згідно п. 198.5, ст. 198 Податкового кодексу України. Ветеринарно-санітарні паспорта пасіки. Довідки про наявність бджолосімей у постачальників меду. складські документи (інвентаризаційні описи); документ щодо підтвердження відповідності продукції (декларації про відповідність). Також зазначив, що у період з 11.12.2024 по 07.02.2025 позивачем неодноразового було подано до відповідача пакет документів на підтвердження нібито реальності проведених ним операцій з контрагентами. Проте, такі документи не є достатніми та не спростовують здійснення фінансово-господарських операцій з ризиковими контрагентами, що підтверджується ряд рішеннями Комісії, якими ТОВ «БІТРЕЙД ВЕСТ» віднесено до «ризикового платника податку» (у тому числі оскаржуваного у цій справі №2295 від 18.02.2025). При цьому, відповідач зазначив, що попередні рішення Комісії позивач не оскаржував у судовому порядку, вони не визнавалися судом протиправними і на теперішній час не скасовані. Крім того, заперечуючи проти позову зазначив, що дії контролюючого органу, щодо внесення до електронної бази даних інформації, незалежно від джерела її отримання (чи то отриманої внаслідок проведення податкової перевірки, чи то за результатами засідання Комісії), є службовою діяльністю працівників податкового органу спрямованою на виконання своїх професійних обов`язків в порядку передбаченому Податковим кодексом України. Способом здійснення таких дій є, зокрема, інформаційно-аналітичне забезпечення діяльності контролюючих органів. Інформація, зібрана відповідно до норм ПК України, може зберігатися та опрацьовуватися в інформаційних базах контролюючих органів або безпосередньо посадовими (службовими) особами контролюючих органів. Зокрема, в рішеннях про відповідність/невідповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податку з урахуванням отриманої від платника податку інформації та копії відповідних документів зазначається, про відсутність необхідних умов та/або обсягів матеріальних ресурсів для виробництва товарів, виконання робіт або надання послуг в обсягах, відображених у податковій накладній/розрахунку коригування, відповідно до поданої до контролюючих органів звітності, а також недостатню кількість трудових ресурсів, необхідних для здійснення господарської операції в обсягах, зазначених у податковій накладній/розрахунку коригування (за відсутності інформації щодо придбання послуг з виконання робіт, які необхідні для здійснення господарської операції). При цьому зауважив, що позивачем не надано до контролюючого органу копій документів, які можуть свідчити про невідповідність критеріям ризиковості платника податку. Також вважає, що документи, які подавались позивачем не підтверджують операцій, стосовно яких виписані податкові накладні, зокрема - платником не надано копії первинних документів щодо можливості здійснювати господарську діяльність за недостатньої кількості трудових ресурсів. Просив суд відмовити у задоволенні позову повністю.

Суд встановив таке.

ТзОВ «БІТРЕЙД ВЕСТ» зареєстроване у встановленому законодавством порядку 05.03.2015 як юридична особа, за адресою: 81070, Україна, Яворівський р-н, Львівська обл., селище міського типу Івано-Франкове, вулиця Львівська, будинок 55, що підтверджується Інформацією з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань, що розміщена на офіційному сайті Міністерства юстиції України (https://usr.minjust.gov.ua/ua/freesearch), набуло правового статусу суб`єкта господарювання юридичної особи, як платник податків, зборів (обов`язкових платежів), знаходиться на обліку в Головному управлінні ДПС у Львівській області.

Згідно з відомостями з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань основні види діяльності Товариства з обмеженою відповідальністю «БІТРЕЙД ВЕСТ»: 10.89 Виробництво інших харчових продуктів, н.в.і.у.

Інші види діяльності: Розведення інших тварин, Змішане сільське господарство, Допоміжна діяльність у тваринництві, Виробництво безалкогольних напоїв; виробництво мінеральних вод та інших вод, розлитих у пляшки, Виробництво парфумних і косметичних засобів, Діяльність посередників у торгівлі товарами широкого асортименту, Оптова торгівля іншими продуктами харчування, у тому числі рибою, ракоподібними та молюсками, Організування конгресів і торговельних виставок, Неспеціалізована оптова торгівля, Інші види роздрібної торгівлі поза магазинами, Інші види видавничої діяльності, Виробництво кіно- та відеофільмів, телевізійних програм, Консультування з питань комерційної діяльності й керування, Рекламні агентства, Посередництво в розміщенні реклами в засобах масової інформації, Дослідження кон`юнктури ринку та виявлення громадської думки, Спеціалізована діяльність із дизайну, Діяльність у сфері фотографії, Інші види перероблення та консервування фруктів і овочів, Виробництво фруктових і овочевих соків, Надання в оренду й експлуатацію власного чи орендованого нерухомого майна, Надання в оренду інших машин, устатковання та товарів, н.в.і.у.

Суть господарської діяльності Товариства є: розведення бджіл, утримання та обслуговування вуликів з бджолами задля виробництва меду та пилка бджіл, закупівля, гомогенізація, розфасовки з метою продажу, продаж за кордон (експорт) меду та пилка бджіл; надання власних нежитлових приміщень в оренду; супутні господарські операції необхідні для забезпечення, здійснення наведеної діяльності.

Товариство здійснює свою господарську діяльність у відповідності до чинного законодавства України, для здійснення якої має всі необхідні Ресурси та засоби. Забезпеченість основними засобами, активами, трудовими ресурсами для здійснення господарської діяльності.

Свою діяльність підприємство здійснює за адресою: Львівська обл., Яворівський р-н, смт. Івано-Франкове, вул. Львівська, будинок № 55. На території розташовані склади, виробничі приміщення та цехи, адміністративний корпус, лабораторія. Основні цехи фабрики оснащені новим сучасним обладнанням, а саме: ємкість для гомогенізації меду 16,3 куб.т., медогонка 16-ти рамна система фільтрації меду, установка для розлива меду, мийка високого тиску та ін. Товариство має власну лабораторію для досліджень продукції, що прискорює аналіз відбору якісної сировини, яку обладнано сучасними приборами та приладами. Якісні реактиви та обладнання закуповуються у таких контрагентів як ПП «БІОЛА», ТОВ «НВФ «СІНБІАС». Потужність фабрики з переробки меду 20 т на день. Готова продукція для розливається в бочки 200л та експортується.

ТзОВ «БІТРЕЙД ВЕСТ» купує сертифіковані бочки 200л у таких постачальників як ТОВ АСУ ПРАЙМ, Corpo Sp.z.o.o S.K.-Польща. Товариство орендує земельні ділянки та має власні вулики 699 шт. та бджолосім`ї 1015 шт., що розташовані у Дніпропетровській, Чернігівській, Запорізькій, Волинській областях. Закупівля сировини (мед та продукти бджільництва) здійснюється в Львівській, Рівненській, Миколаївській, Київській, Чернігівській, Хмельницькій, Запорізькій та інших областях. Менеджер з постачання ТОВ «БІТРЕЙД ВЕСТ» виїжджає на пасіку, знімає пробу та передає зразки в лабораторію для здійснення внутрішнього контролю. Зразки відібрані з партій готової продукції направляються для проведення досліджень та отримання дозвільних документів для експорту в ДНДІЛДВСЕ м. Київ, з яким ТОВ «БІТРЕЙД ВЕСТ» співпрацює з 2015 року.

ТОВ «БІТРЕЙД ВЕСТ» закуповує та експортує сировину, що відповідає параметрам: відсутність антибіотиків, без ГМО, ДСТУ №09840. Якщо взята проба відповідає даним вимогам, то підприємство здійснює купівлю меду. Підприємство видає менеджерам кошти під звіт для закупівлі меду у населення або проводить розрахунок на банківський рахунок пасічників. Так за 3 квартал 2024 року підприємство закупило у населення 672654,31 кг меду.

Для транспортування сировини та готової продукції підприємство використовує послуги перевізників, таких як: ІДЕЯ ТРАНС ТОВ, Т-ЛОГІСТИК ТОВ, ТІК ЛОГІСТИКС ТзОВ, ФОП ОСОБА_1 , «Упаковочка» ТОВ. ТОВ «БІТРЕЙД ВЕСТ» з 2016 року експортує гомогенізовані партії меду до країн Західної Європи, а саме Польща. Чехія, Німеччина, Іспанія, Франція, Бельгія, Угорщина.

Означені господарські операції підтверджують первинні документи, а саме: контракти, договори, видаткові накладні, закупівельні акти, ТТН, податкові накладні, банківські виписки та інші наявні у податкового органу документи.

Для здійснення статутного виду діяльності підприємство орендує у Івано-Франківському ОТГ Земельну ділянку, кадастровий номер: :07003:0315 (площа 3,6599 га) по вул.Львівська, 55, смт. Івано-Франкове.

Також, Товариство володіє нерухомим майном на правах власності, а саме: Адміністративний корпус, літера А-4 (1901,1 кв.м); Компресорна, літера П-2 (278,5 кв.м); Нежитлове приміщення - прохідна, літера Д-1 (26,8 кв.м.); Нежитлове приміщення - прохідна, літера О-2 (113,8 кв.м.); Нежитлове приміщення (Е-2 /2162,1 кв. м); Нежитлове приміщення (Є-1/4860,0 кв.м); Цех вторинної обробки, літера В-2 (2416,3 кв.м); Цех первинної обробки деревени з прибудовою, літера Г-2 (2570,9 кв.м).

Товариство володіє власними машинами та обладнанням необхідного для виробництва в асортименті на суму 13779958,32 коп. та іншими основними засобами та необоротними матеріальними активами на суму 1827930,95грн.Штатна кількість працівників Товариства станом на 4 квартал 2024р. складала 19 осіб.

Товариство здає в оренду вищеозначені власні нежитлові приміщення. Основними орендарями є ТзОВ «ВАКО ТРЕЙД 102, ТзОВ «ІНТЕКС Україна», ТОВ «ПРАЙД ГРАД» ДИСТРИБУЦІЙНА КОМПАНІЯ БУДІВЕЛЬНИХ МАТЕРІАЛІВ, ТОВ «ТРЕЙД ЛАЙНС РІТЕЙЛ», які орендують у підприємства складські приміщення, що є власністю ТОВ «Бітрейд Вест».

26.11.2024 ТОВ «Бітрейд Вест» та FURSTEN-REFORM (Німеччина) уклали контракт № на поставку продукції, а саме мед гомогенізований в кількості 80 тон на загальну суму 152000,00 Євро.

На виконання цього контракту ТОВ «Бітрейд Вест» здійснена закупівля сировини в населення, а саме у пасічників: ОСОБА_2 , закупівельний акт від 15.11.2024р; ОСОБА_3 , закупівельний акт від 11.11.2024р; ОСОБА_4 , закупівельний акт від 06.11.24р; ОСОБА_5 , закупівельний акт від 11.11.24р; ОСОБА_6 , закупівельний акт від 06.11.24, 12.11.24р; ОСОБА_7 , закупівельний акт від 11.11.24р; ОСОБА_8 , 11.11.24р; ОСОБА_9 , закупівельний акт від 16.10.24. ОСОБА_10 , закупівельний акт від 22.10.24.

Оплата за закупівлю сільськогосподарської продукції, а саме мед, здійснювалась на розрахункові рахунки фізичних осіб з банківського рахунку підприємства, що підтверджується платіжними інструкціями, які долучені до матеріалів справи.

Наведена закупівля була відображена в об`єднаній звітності Товариства 1 ДФ за 3, 4 квартали 2024 року.

Сировина доставлялась замовленим транспортом у ТОВ «Упаковочка», що підтверджується договором-заявкою, виписка з банку про оплату та ТТН.

Після проведення гомогенізації меду на дану партію товару був виданий ветеринарний сертифікат KБNs422317, ветеринарне свідоцтво КБ №422317, експертний висновок №019655 е/24, сертифікат якості (копії додаються).

Сертифікована тара для перевезення меду закуплялась у клієнта Corpo Sp.z.o.o S.K. Польща.

11.12.2024 гомогенізована продукція була готова для відвантаження клієнту. 12.12.2024р зроблено ПП «ГАЛ_ТРАНС» заявку №12/12 на доставку продукції замовнику FURSTEN-REFORM (Німеччина).

Крім того, 17.07.2024 підприємство уклало контракти з Corpo Sp.z.o.o S.K. (Польша) №CGRP1/2024/07/014117/BTWUA та № CGRP1/2024/08/017145/BTWUA від 19.08.2024 на поставку продукції, а саме пилок бджолиний в кількості 10000 кг на загальну суму 83500 Євро.

На виконання цього контракту ТОВ «Бітрейд Вест» була здійснена закупівля пилку в населення, а саме у пасічників: ОСОБА_11 (закупівельний акт від 10.07.24р.), ОСОБА_12 (закупівельний акт від 16.07.24р.), ОСОБА_12 (закупівельний акт від 30.08.24р.), ОСОБА_13 (закупівельний акт від 12.08.24р.), ОСОБА_14 (закупівельний акт від 10.07.24р.), ОСОБА_15 (закупівельний акт від 01.08.24р.), «НЕКТАР 2006» ФГ (видаткова накладна від 18.09.24р.), ФОП ОСОБА_16 (видаткова накладна від 20.09.24р,08.10.24р.).

Ця господарська операція відображена у об`єднаній звітності Товариства 1 ДФ за 3, 4 квартали 2024 року. Оплата за закупівлю сільськогосподарської продукції, а саме пилок, здійснювалась на розрахункові рахунки фізичних осіб з банківського рахунку підприємства. Сировина доставлялась самостійно пасічниками. Після проведення аналізів на дану партію товару був виданий ветеринарний сертифікат KБN 422158, ветеринарне свідоцтво КБ №422158, експертний висновок №013568 е/24, сертифікат якості. Пилок був відвантажений покупцю 05.08.2024р згідно митної декларації 24UA29U2, та 17.09.2024р митна декларація 24UA76U0 транспортом замовника. Оплата за товар надходила на розрахунковий рахунок товариства 29.08.24р, 10.09.24р.17.09.24р,.22.10.24.

Також ТОВ «Бітрейд Вест» та ТОВ «ТРЕЙД ЛАЙНС РІТЕЙЛ» () уклали договір №БТ-2020/05/01 оренди нерухомого майна від 01.05.2022 року, загальна площа 1154,2 м2. Цю господарську операцію підтверджують Акти надання послуги, податкові накладні на дану послугу та банківські виписки про оплату оренди нерухомого майна.

Вищевказані письмові докази (договори, зовнішньо - економічні контракти, видаткові накладні, акти надання послуг, рахунки, товарно - транспортні накладні, банківські виписки про зарахування коштів, митні декларації, інвойси, СМК (міжнародні товарно - транспортні накладні) були надані контролюючому органу.

13.12.2024 ГУ ДПС у Львівській області прийнято рішення № 12543 «Про відповідність платника податку на додану вартість ТОВ «БІТРЕЙД ВЕСТ» критеріям ризиковості платника податку», у зв`язку з виявленням обставин та/або отриманням інформації контролюючим органом у процесі поточної діяльності комісією з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних.

Підставою прийняття такого рішення визначено пункт 8 Критеріїв ризиковості платника податку, а саме, згідно Довідника кодів податкової інформації, що стала підставою для розгляду питання про відповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податку, затвердженого наказом ДПС України № 17 від 11.01.2023р.: Код « 08» постачання сільськогосподарської продукції за відсутності придбання такої продукції, сплати земельного податку (сплати єдиного податку для платника податку, який перебуває на спрощеній системі оподаткування четвертої групи) та/або придбання пального, мінеральних добрив, допоміжних послуг з вирощування сільськогосподарської продукції за наявності земельних ділянок; Код « 12» придбання товарів (послуг) у платника(ів) податку, щодо якого(их) прийняте рішення про відповідність критеріям ризиковості платника податку.

У графі «Інформація, за якою встановлено відповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку» зазначено типи операцій: «постачання», період здійснення господарської операції з 01 серпня 2024 року по 13 грудня 2024 року, код згідно УКТЗЕД операції, визначеної як ризикова , податковий номер платника податку, заподіяного в ризиковій операції 39680084, дата включення платника податку, задіяного в ризиковій операції, до переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості платника податку 13 грудня 2024 року; «постачання», період здійснення господарської операції з 01 серпня 2024 року по 13 грудня 2024 року, код згідно УКТЗЕД операції, визначеної як ризикова , податковий номер платника податку, заподіяного в ризиковій операції 39680084, дата включення платника податку, задіяного в ризиковій операції, до переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості платника податку 13 грудня 2024 року; «постачання», період здійснення господарської операції з 23 липня 2024 року по 13 грудня 2024 року, код згідно з Державним класифікатором продукції та послуг операції, визначеної як ризикова 68.20, податковий номер платника податку, заподіяного в ризиковій операції 44755072, дата включення платника податку, задіяного в ризиковій операції, до переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості платника податку 11 січня 2024 року.

20.12.2024 ТОВ «БІТРЕЙД ВЕСТ» подано до контролюючого органу повідомлення №20/12-24 про надання інформації та копій документів щодо невідповідності платника податку критеріям ризиковості платника податку у кількості 98 документів, за результатом розгляду яких Комісією з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних прийнято рішення від 26.12.2025р. № 13887 про відповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податку. Підставою для прийняття рішення визначено пункт 8 Критеріїв ризиковості платника податку.

01.01.2025 ТОВ «БІТРЕЙД ВЕСТ» подано до контролюючого органу повідомлення №01-01/25 про надання інформації та копій документів щодо невідповідності платника податку критеріям ризиковості платника податку у кількості 94 документів, за результатом розгляду яких Комісією з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних прийнято рішення від 09.01.2025 № 224 про відповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податку. Підставою для прийняття рішення визначено пункт 8 Критеріїв ризиковості платника податку.

13.01.2025 ТОВ «БІТРЕЙД ВЕСТ» подано до контролюючого органу повідомлення №13-01/25 про надання інформації та копій документів щодо невідповідності платника податку критеріям ризиковості платника податку у кількості 94 документів, за результатом розгляду яких Комісією з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних прийнято рішення від 21.01.2025р. № 832 про відповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податку. Підставою для прийняття рішення визначено пункт 8 Критеріїв ризиковості платника податку.

07.02.2025 ТОВ «БІТРЕЙД ВЕСТ» подано до контролюючого органу повідомлення № 07-02/25 про надання інформації та копій документів щодо невідповідності платника податку критеріям ризиковості платника податку у кількості 93 документів, за результатом розгляду яких Комісією з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних прийнято рішення від 18.02.2025 №2295 про відповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податку. Підставою для прийняття рішення визначено пункт 8 Критеріїв ризиковості платника податку

Підставою прийняття такого рішення визначено пункт 8 Критеріїв ризиковості платника податку, а саме, згідно Довідника кодів податкової інформації, що стала підставою для розгляду питання про відповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податку, затвердженого наказом ДПС України № 17 від 11.01.2023р.: Код « 08» постачання сільськогосподарської продукції за відсутності придбання такої продукції, сплати земельного податку (сплати єдиного податку для платника податку, який перебуває на спрощеній системі оподаткування четвертої групи) та/або придбання пального, мінеральних добрив, допоміжних послуг з вирощування сільськогосподарської продукції за наявності земельних ділянок; Код « 12» придбання товарів (послуг) у платника(ів) податку, щодо якого(их) прийняте рішення про відповідність критеріям ризиковості платника податку. Поряд з цим, у графі «Інформація, за якою встановлено відповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку» зазначено типи операцій: «постачання», період здійснення господарської операції з 01 серпня 2024 року по 13 грудня 2024 року, код згідно УКТЗЕД операції, визначеної як ризикова 040900000 (мед бджолиний натуральний гомогенізований), податковий номер платника податку, заподіяного в ризиковій операції 39680084 (ТОВ «Бітрейд Вест»), дата включення платника податку, задіяного в ризиковій операції, до переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості платника податку 13 грудня 2024 року; «постачання», період здійснення господарської операції з 01 серпня 2024 року по 13 грудня 2024 року, код згідно УКТЗЕД операції, визначеної як ризикова (субпродукт бджолиної діяльності), податковий номер платника податку, заподіяного в ризиковій операції 39680084 (ТОВ «Бітрейд Вест»), дата включення платника податку, задіяного в ризиковій операції, до переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості платника податку 13 грудня 2024 року; «постачання», період здійснення господарської операції з 23 липня 2024 року по 13 грудня 2024 року, код згідно з Державним класифікатором продукції та послуг операції, визначеної як ризикова 68.20 (Компенсація за оренду землі, оренда складського приміщення) податковий номер платника податку, заподіяного в ризиковій операції 44755072 (ТОВ «ТРЕЙД ЛАЙНС РІТЕЙЛ»), дата включення платника податку, задіяного в ризиковій операції, до переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості платника податку 11 січня 2024 року.

Крім того, у графі: «Ненадання платником податку копій документів, які можуть свідчити про невідповідність критеріям ризиковості платника податку» зазначено такі Документи: Платником податку не надано інформацію та копії документів, що спростовують здійснення фінансово-господарських операцій з ризиковим контрагентом: ТОВ ТРЕЙД ЛАЙНС РІТЕЙЛ, шляхом визначення податкового зобов`язання з ПДВ за основною ставкою, згідно п. 198.5, ст. 198 Податкового кодексу України. Ветеринарно-санітарні паспорта пасіки. Довідки про наявність бджолосімей у постачальників меду. складські документи (інвентаризаційні описи); документ щодо підтвердження відповідності продукції (декларації про відповідність).

Однак, не погоджуючись із рішенням від 18.02.2025 №2295 про відповідність Товариства з обмеженою відповідальністю БІТРЕЙД ВЕСТ» платника податку на додану вартість, п.8 Критеріям ризиковості платника податку, позивач звернувся до суду з позовною заявою.

Предметом розгляду у цій справі є оцінка правомірності рішення Комісії з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних Головного управління ДПС у Львівській області від 18.02.2025 №2295 про відповідність Товариства з обмеженою відповідальністю «БІТРЕЙД ВЕСТ» критеріям ризиковості платника податку; наявності підстав для зобов`язання Головного управління ДПС у Львівській області виключити ТзОВ ««БІТРЕЙД ВЕСТ» з переліку платників податків, які відповідають критеріям ризиковості.

Суд, при вирішенні спору по суті, зазначає таке.

Згідно з ч.2 ст. 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Відносини, що виникають у сфері справляння податків і зборів, зокрема вичерпний перелік податків та зборів, що справляються в Україні, та порядок їх адміністрування, платників податків та зборів, їх права та обов`язки, компетенцію контролюючих органів, повноваження і обов`язки їх посадових осіб під час адміністрування податків, а також відповідальність за порушення податкового законодавства регулює Податковий кодекс України (далі - ПК України; у чинній на момент виникнення спірних правовідносин редакції).

Відповідно до п.п.20.1.45 п.20.1 ст.20 Податкового кодексу України, контролюючі органи мають право здійснювати щоденну обробку даних та інформації електронного кабінету, необхідних для виконання покладених на них функцій з адміністрування податкового законодавства та законодавства з інших питань, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючий орган, що включає, зокрема, прийняття, обробку та аналіз документів та даних платників податків, здійснення повноважень, передбачених законом, які можуть бути реалізовані в електронній формі за допомогою засобів електронного зв`язку.

Пунктом 61.1 статті 61 Податкового кодексу України визначено, що податковий контроль - система заходів, що вживаються контролюючими органами з метою контролю правильності нарахування, повноти і своєчасності сплати податків і зборів, а також дотримання законодавства з питань регулювання обігу готівки, проведення розрахункових та касових операцій, патентування, ліцензування та іншого законодавства, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи.

Згідно з п.п.62.1.2 п.62.1 ст.62 Податкового кодексу України податковий контроль здійснюється шляхом, серед іншого, інформаційно-аналітичного забезпечення діяльності контролюючих органів.

Відповідно до п.71.1 ст.71 Податкового кодексу України інформаційно-аналітичне забезпечення діяльності контролюючих органів - комплекс заходів щодо збору, опрацювання та використання інформації, необхідної для виконання покладених на контролюючі органи функцій.

Згідно з п.74.1, п.74.3 ст.74 Податкового кодексу України податкова інформація, зібрана відповідно до цього Кодексу, зберігається в базах даних Інформаційних, телекомунікаційних та інформаційно-телекомунікаційних систем (далі - Інформаційні системи) центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну податкову політику.

Інформаційні системи і засоби їх забезпечення, розроблені, виготовлені або придбані центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну податкову політику, є державною власністю.

Система захисту податкової інформації, що зберігається в базах даних Інформаційних систем, встановлюється центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну податкову політику.

Внесення інформації до баз даних Інформаційних систем та її опрацювання здійснюються контролюючим органом, визначеним підпунктом 41.1.1 пункту 41.1 статті 41 цього Кодексу, а також контролюючим органом, визначеним підпунктом 41.1.2 пункту 41.1 статті 41 цього Кодексу, в порядку інформаційної взаємодії відповідно до пункту 41.2 статті 41 цього Кодексу.

Перелік Інформаційних систем визначається центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну податкову політику.

Зібрана податкова інформація та результати її опрацювання використовуються для виконання покладених на контролюючі органи функцій та завдань, а також центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну фінансову політику, для формування та реалізації єдиної державної податкової політики.

Законом України «Про внесення змін до Податкового кодексу України, щодо покращення інвестиційного клімату в Україні» від 21 грудня 2016 року №1797-VIII, внесені зміни та доповнення до Податкового кодексу України та запроваджено новий механізм електронного адміністрування податку на додану вартість за умов проведення аналізу та здійснення управління ризиками з метою визначення форм і обсягів митного та податкового контролю.

Положеннями п.201.10 ст. 201 Податкового кодексу України передбачено, що при здійсненні операцій з постачання товарів/послуг платник податку - продавець товарів/послуг зобов`язаний в установлені терміни скласти податкову накладну, зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних та надати покупцю за його вимогою. Податкова накладна, складена та зареєстрована в Єдиному реєстрі податкових накладних платником податку, який здійснює операції з постачання товарів/послуг, є для покупця таких товарів/послуг підставою для нарахування сум податку, що відносяться до податкового кредиту. Податкова накладна та/або розрахунок коригування до неї, складені та зареєстровані після 1 липня 2017 року в Єдиному реєстрі податкових накладних платником податку, який здійснює операції з постачання товарів/послуг, є для покупця таких товарів/послуг достатньою підставою для нарахування сум податку, що відносяться до податкового кредиту, та не потребує будь-якого іншого додаткового підтвердження.

Згідно з п.201.16 ст.201 Податкового кодексу України реєстрація податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних може бути зупинена в порядку та на підставах, визначених Кабінетом Міністрів України.

Пунктом 7 Прикінцевих та перехідних положень Закону України "Про внесення змін до Податкового кодексу України та деяких законодавчих актів України щодо забезпечення збалансованості бюджетних надходжень" у 2018 році від 07.12.2017 №2245-VIII, яким змінено редакцію пункту 201.16 статті 201 Податкового кодексу, Кабінету Міністрів України доручено до 1 березня 2018 року визначити порядок зупинення реєстрації податкових накладних/розрахунків коригування, прийняти нормативно-правові акти, необхідні для реалізації цього Закону, привести свої нормативно-правові акти у відповідність із цим Законом та забезпечити перегляд та приведення центральними органами виконавчої влади їх нормативно-правових актів у відповідність із цим Законом.

Кабінетом Міністрів України прийнято постанову "Про затвердження порядків з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних" від 11.12.2019 №1165 (набрала чинності 01.02.2020), якою, зокрема, затверджено Порядок зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних (далі - Порядок №1165).

Цей Порядок визначає механізм зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних (далі - Реєстр), організаційні та процедурні засади діяльності комісій з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі (далі - комісії контролюючих органів), права та обов`язки їх членів.

Відповідно до п.2 Порядку №1165 автоматизований моніторинг відповідності податкової накладної/розрахунку коригування критеріям оцінки ступеня ризиків - сукупність заходів та методів, що застосовуються контролюючим органом для виявлення ознак наявності ризиків порушення норм податкового законодавства за результатами проведення автоматизованого аналізу наявної в інформаційних системах контролюючих органів податкової інформації.

Критерій оцінки ступеня ризиків, достатній для зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі, - визначений показник автоматизованого моніторингу, що характеризує ризик.

Ризик порушення норм податкового законодавства - ймовірність складення та надання податкової накладної/розрахунку коригування для реєстрації в Реєстрі з порушенням норм підпункту а або б пункту 185.1 статті 185, підпункту а або б пункту 187.1 статті 187, абзацу першого пунктів 201.1, 201.7, 201.10 статті 201 Податкового кодексу України (далі - Кодекс) за наявності об`єктивних ознак неможливості здійснення операції з постачання товарів/послуг, дані про яку зазначено в такій податковій накладній/розрахунку коригування, та/або ймовірності уникнення платником податку на додану вартість (далі - платник податку) виконання свого податкового обов`язку.

Згідно з приписами п. 4 Порядку №1165, у разі коли за результатами перевірки податкової накладної/розрахунку коригування визначено, що податкова накладна/розрахунок коригування відповідають одній з ознак безумовної реєстрації, визначених у пункті 3 цього Порядку, реєстрація таких податкової накладної/розрахунку коригування не зупиняється в Реєстрі.

Пунктом 5 Порядку №1165 передбачено, що платник податку, яким складено та/або подано для реєстрації в Реєстрі податкову накладну/розрахунок коригування, що не відповідають жодній з ознак безумовної реєстрації, перевіряється щодо відповідності критеріям ризиковості платника податку, показникам, за якими визначається позитивна податкова історія платника податку. Податкова накладна/розрахунок коригування, що не відповідають жодній з ознак безумовної реєстрації, перевіряються щодо відповідності відображених у них операцій критеріям ризиковості здійснення операцій.

Відповідно до вимог п.6 Порядку №1165, У разі коли за результатами автоматизованого моніторингу платник податку, яким складено та/або подано податкову накладну/розрахунок коригування для реєстрації в Реєстрі, відповідає хоча б одному критерію ризиковості платника податку, реєстрація такої податкової накладної/розрахунку коригування зупиняється.

Питання відповідності/невідповідності платника податку критеріям ризиковості платника податку розглядається комісією регіонального рівня.

У разі встановлення відповідності платника податку хоча б одному з критеріїв ризиковості платника податку комісією регіонального рівня приймається рішення про відповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку.

Включення платника податку до переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості платника податку, здійснюється в день проведення засідання комісії регіонального рівня та прийняття відповідного рішення.

Платник податку отримує рішення про відповідність критеріям ризиковості платника податку через електронний кабінет у день прийняття такого рішення (додаток 4).

У рішенні зазначається підстава та інформація, за якою встановлено відповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку.

У разі відповідності платника податку критеріям ризиковості платника податку згідно з пунктом 8 додатка 1 у відповідних полях рішення зазначаються детальна інформація, за якою встановлено відповідність критеріям ризиковості платника податку, тип операції (придбання/постачання), період здійснення господарської операції, код згідно з УКТЗЕД/Державним класифікатором/умовним кодом товару, податковий номер платника податку, задіяного в ризиковій операції, дата включення платника податку, задіяного в ризиковій операції, до переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості платника податку.

У рішенні про відповідність платника податку вимогам пункту 8 додатка 1 комісія регіонального рівня зазначає наявну інформацію, що свідчить про відповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку, виявлену під час моніторингу господарських операцій, відображених у податкових накладних/розрахунках коригування, поданих для реєстрації в Реєстрі, у тому числі податкових накладних/розрахунках коригування, реєстрацію яких зупинено.

При цьому не може бути підставою для розгляду питання відповідності/невідповідності платника податку критеріям ризиковості платника податку згідно з пунктом 8 додатка 1 операція, відображена у податковій накладній/розрахунку коригування, дата реєстрації якої/якого у Реєстрі припадає на період, що перевищує 180 днів до дати прийняття рішення про відповідність критеріям ризиковості платника податку.

У разі отримання рішення про відповідність критеріям ризиковості платника податку платник податку має право подати на розгляд комісії регіонального рівня інформацію та копії відповідних документів, що свідчать про невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку.

Комісією регіонального рівня розглядається питання виключення платника податку з переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості платника податку, у разі виявлення обставин та/або отримання інформації, що свідчать про невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку, та/або отримання інформації та копій відповідних документів від платника податку, що свідчать про невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку.

Інформація та копії документів подаються платником податку до ДПС в електронній формі засобами електронного зв`язку з урахуванням вимог Законів України Про електронні документи та електронний документообіг, Про електронні довірчі послуги та Порядку обміну електронними документами з контролюючими органами, затвердженого Мінфіном.

Документами, необхідними для розгляду питання виключення платника податку з переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості платника податку, можуть бути:

договори, зокрема зовнішньоекономічні контракти, з додатками до них;

договори, довіреності, акти керівного органу платника податку, якими оформлено повноваження осіб, які одержують продукцію в інтересах платника податку для здійснення операції;

первинні документи щодо постачання/придбання товарів/послуг, зберігання і транспортування, навантаження, розвантаження продукції, складські документи (інвентаризаційні описи), у тому числі рахунки-фактури/інвойси, акти приймання-передачі товарів (робіт, послуг) з урахуванням наявних типових форм та галузевої специфіки, накладні;

розрахункові документи та/або банківські виписки з особових рахунків;

документи щодо підтвердження відповідності продукції (декларації про відповідність, паспорти якості, сертифікати відповідності), наявність яких передбачено договором та/або законодавством;

інші документи, що підтверджують невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку.

Інформацію та копії документів, подані платником податку, комісія регіонального рівня розглядає протягом семи робочих днів, що настають за датою їх надходження, та приймає відповідне рішення.

За результатами розгляду інформації та копій документів комісією регіонального рівня приймається рішення про відповідність/невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку, яке платник податку отримує в електронному кабінеті у день його прийняття (додаток 4).

Якщо за результатами розгляду інформації та копій документів, що свідчать про невідповідність платника податку вимогам пункту 8 додатка 1, комісією регіонального рівня прийнято рішення про відповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку, в такому рішенні зазначається:

актуальна інформація щодо податкової інформації, що стала підставою для розгляду питання про відповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку, та ризикових операцій, відображених у попередньому рішенні про відповідність критеріям ризиковості платника податку. До такої інформації не застосовуються вимоги абзацу дев`ятого цього пункту;

інформація щодо операцій, відображених у податковій накладній/розрахунку коригування, дата подання для реєстрації в Реєстрі яких не раніше 180 днів до дати прийняття попереднього рішення про відповідність критеріям ризиковості платника податку. До такої інформації не застосовуються вимоги абзацу дев`ятого цього пункту.

У разі прийняття комісією регіонального рівня рішення про відповідність критеріям ризиковості платника податку за результатами розгляду інформації та копій документів, що свідчать про невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку, попереднє рішення про відповідність критеріям ризиковості платника податку втрачає чинність.

У разі виявлення обставин та/або отримання інформації, визначених абзацом одинадцятим цього пункту, та прийняття комісією регіонального рівня рішення про невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку платник податку отримує таке рішення в електронному кабінеті в день його прийняття (додаток 4).

У рішенні про відповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку (додаток 4) за результатами розгляду інформації та копій документів, надісланих відповідно до абзацу восьмого цього пункту, комісія регіонального рівня у відповідних полях рішення зазначає детальну інформацію, за якою встановлено відповідність критеріям ризиковості платника податку, зазначає/обирає з переліку документ/документи, не наданий/не надані платником податку, який може/які можуть свідчити про невідповідність критеріям ризиковості платника податку.

Виключення платника податку з переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості платника податку, здійснюється в день проведення засідання комісії регіонального рівня та прийняття відповідного рішення.

Якщо комісією регіонального рівня протягом семи робочих днів, що настають за датою надходження зазначеної інформації та документів, не прийнято відповідного рішення, платник податку виключається з переліку платників податку, які відповідають критеріям ризиковості платника податку.

У разі надходження до контролюючого органу відповідного рішення суду, яке набрало законної сили, комісія регіонального рівня за основним місцем обліку платника податку виключає платника податку з переліку платників податку, які відповідають критеріям ризиковості платника податку.

У разі виключення платника податку з переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості платника податку, на підставі рішення комісії регіонального рівня або рішення суду автоматично виключаються з переліку ризикових його контрагенти за умови, що:

виключною підставою для включення такого контрагента до переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості на підставі пункту 8 додатка 1, було здійснення операції з таким платником податку;

відсутні інші підстави та інформація, за якою встановлено відповідність контрагента критеріям ризиковості платника податку.

Рішення про відповідність/невідповідність критеріям ризиковості платника податку набирає чинності у день засідання комісії регіонального рівня та прийняття відповідного рішення.

Рішення про відповідність/невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку може бути оскаржено в адміністративному або судовому порядку. Комісія регіонального рівня постійно проводить моніторинг щодо відповідності/невідповідності платників податку критеріям ризиковості платника податку.

У разі коли за результатами автоматизованого моніторингу податкової накладної/розрахунку коригування встановлено, що відображена в них операція відповідає хоча б одному критерію ризиковості здійснення операції, крім податкової накладної/розрахунку коригування, складених платником податку, який відповідає хоча б одному показнику, за яким визначається позитивна податкова історія, реєстрація таких податкової накладної/розрахунку коригування зупиняється. (п.7 Порядку №1165).

Таким чином, законодавцем встановлена певна послідовність прийняття рішення про відповідність платника ПДВ Критеріям ризиковості платника податку на додану вартість. Так, вирішенню Комісією питання відповідності платника податку Критеріям ризиковості платника ПДВ має передувати складання та направлення таким платником податкової накладної/розрахунку коригування, потім моніторинг платника податку, податкової накладної/ розрахунку коригування.

Крім того, встановленню наявності у контролюючих органах податкової інформації, що визначає ризиковість здійснення господарської операції, яка стала відома контролюючому органу у процесі провадження поточної діяльності під час виконання покладених на контролюючі органи завдань і функцій, має передувати моніторинг податкової накладної/розрахунку коригування, поданої для реєстрації.

Отже, питання відповідності позивача Критеріям ризиковості платника ПДВ має розглядатись Комісією регіонального рівня за наслідками подання платником податку для реєстрації податкової накладної/ розрахунку коригування та моніторингу платника податку і податкової накладної/ розрахунку коригування, що направлена для реєстрації.

Разом з цим, Комісія, приймаючи рішення з посиланням на те, що у контролюючих органах наявна податкова інформація, має обґрунтувати, на підставі якої інформації комісія дійшла такого висновку та надати належні, допустимі докази в підтвердження цієї інформації, а суд при вирішенні спорів такої категорії, з огляду на правове регулювання і характер цих відносин, має дослідити і надати оцінку змісту оскаржуваного рішення, змісту протоколу засідання Комісії та наданих податковим органом документів, порядку прийняття рішення та повноваженням комісії контролюючого органу.

Аналогічна правова позиція висловлена Верховним Судом у постановах від 30.11.2021 року у справі №340/1098/20 та від 19.11.2021 року у справі №140/17441/20.

Суд зазначає, що в оскаржуваному рішенні відповідачем не вказано конкретних податкових накладних/розрахунків коригування, складених позивачем та поданих ним на реєстрацію в ЄРПН, в яких були зафіксовані ризикові операції, і реєстрація яких була зупинена, що стало підставою для вирішення питання відповідності платника податку - позивача Критеріям ризиковості платника податку на додану вартість.

З такого формулювання підстав для віднесення позивача до ризикових платників податків не можливо зрозуміти, які конкретно господарські операції з вказаними суб`єктами господарювання (контрагентами позивача) та за який період стосуються прийнятого рішення.

Проте, відповідачем в оскаржуваному рішенні вказані періоди здійснення господарської операції, однак, як зазначив суд вище, відсутня інформація щодо ПН/РК, в яких зафіксовано ризикові операції.

Отже, передбачений Порядком №1165 обов`язок щодо розшифрування, яка саме податкова інформація стала фактичною підставою для прийняття відповідного рішення, відповідачем у даному випадку виконано не було.

Водночас, такий обов`язок контролюючого органу щодо розшифрування податкової інформації, кореспондується з правом платника податку подати перелік документів задля виключення його з переліку ризикових платників податків, яке передбачено п.6 Порядку №1165.

При цьому, можливість надання платником податків вичерпного переліку документів задля виключення його з переліку ризикових платників податків, прямо залежить від чіткого визначення контролюючим органом як конкретного критерію ризиковості так і обов`язкового розшифрування податкової інформації, яка стала підставою для віднесення такого платника до переліку ризикових, у разі застосування п.8 Критеріїв ризиковості.

В іншому випадку, у разі відсутності конкретизації підстав для прийняття рішення, вказане призводить до необґрунтованого обмеження права платника податків бути повідомленим про необхідність надання визначено переліку документів задля виключення його з переліку ризикових платників податків.

Отже, за відсутності конкретизованої (розшифрованої) податкової інформації, що стала підставою для віднесення позивача до ризикових платників податку, оскаржуване рішення відповідача не можливо визнати обґрунтованим, а отже таке рішення не відповідає критеріям правомірності, які пред`являються до суб`єктів владних повноважень та які визначені ч.2 ст.2 КАС України.

Відтак, спірне рішення прийнято у зв`язку із наявною податковою інформацією, що отримана з баз даних ДПС під час виконання функцій контролю, а не за наслідками подання позивачем податкової накладної/розрахунку коригування для реєстрації.

Таким чином, враховуючи наведене вище, суд доходить висновку, що розгляд Комісією питання відповідності/невідповідності платника податку на додану вартість Критеріям ризиковості платника податку здійснено всупереч передбаченому Порядком №1165 алгоритму дій контролюючого органу.

При цьому, оскаржуване рішення також не містить будь-яких посилань на те, які саме документи мають бути надані позивачем для спростування висновку про відповідність позивача критеріям ризиковості.

Водночас, загальними вимогами, які висуваються до акту індивідуальної дії, як акта правозастосування, є його обґрунтованість та вмотивованість, тобто наведення податковим органом конкретних підстав його прийняття (фактичних і юридичних), а також переконливих і зрозумілих мотивів його прийняття.

Натомість, спірне рішення не містить обґрунтувань підстав та причин віднесення позивача до ризикових платників податків відповідно до пункту 8 Критеріїв ризиковості платників податку.

З огляду на викладене, спірне рішення відповідача про відповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податку є необґрунтованими, тобто прийнятими без урахування усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення, а відтак підлягає скасуванню.

Щодо позовної вимоги в частині зобов`язання відповідача виключити позивача з переліку платників податків, які відповідають критеріям ризиковості платника податку, суд зазначає таке.

Відповідно до ч. 3 ст. 245 КАС України у разі скасування нормативно-правового або індивідуального акта суд може зобов`язати суб`єкта владних повноважень вчинити необхідні дії з метою відновлення прав, свобод чи інтересів позивача, за захистом яких він звернувся до суду.

Окрім того, приписами ст. 13 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод передбачено, що кожен, чиї права та свободи, визнані в цій Конвенції, було порушено, має право на ефективний засіб юридичного захисту в національному органі, навіть якщо таке порушення було вчинене особами, які здійснювали свої офіційні повноваження.

Під ефективним засобом (способом) слід розуміти такий, що призводить до потрібних результатів, дає найбільший ефект.

Відтак, ефективний спосіб захисту повинен забезпечити поновлення порушеного права та відповідати наявним обставинам.

Таким чином, належним і ефективним способом захисту порушеного права позивача є саме зобов`язання відповідача виключити позивача, ТзОВ «БІТРЕЙД ВЕСТ» з переліку платників податку, які відповідають критеріям ризиковості платника податків, з урахуванням того, що судом встановлено протиправність оскаржених у даній справі рішень про віднесення позивача до цього переліку.

Так, зобов`язання виключити позивача з переліку платників податків, які відповідають критеріям ризиковості, є дотриманням судом гарантій того, що спір між сторонами буде остаточно вирішений і вказане рішення неможливо визнати втручанням у дискреційні повноваження відповідача, оскільки ним такі повноваження були самостійно реалізовані шляхом прийняття оскарженого рішення, яке було предметом у межах цієї справи.

Положеннями пункту 6 Порядку №1165 визначено, що у разі надходження до контролюючого органу відповідного рішення суду, яке набрало законної сили, комісія регіонального рівня виключає платника податку з переліку платників податку, які відповідають критеріям ризиковості платника податку.

Крім того, суд вважає необґрунтованими посилання відповідача на те, що спірні рішення про визначення товариства таким, що відповідає пункту 8 Критеріїв ризиковості платника податку, не створюють для позивача жодних правових наслідків у вигляді зміни або припинення його прав та не породжують для нього юридичних наслідків.

Наслідком прийняття відповідачем спірного рішення та внесення платника податку до переліку платників податків, які відповідають критеріям ризиковості, може бути зупинення в автоматичному порядку реєстрації всіх без виключення поданих позивачем податкових накладних/розрахунків коригування, а також прийняття у подальшому рішень про відмову у такій реєстрації, що фактично позбавляє можливості платника податків належним чином здійснювати свою господарську діяльність.

За таких обставин, зобов`язання відповідача виключити позивача з переліку платників податку, які відповідають критеріям ризиковості, є належним і ефективним способом захисту порушеного права. Крім цього, застосування такого способу захисту є гарантією того, що спір між сторонами буде остаточно вирішений.

Таким чином, позовні вимоги підлягають задоволенню повністю.

Ураховуючи вищевикладене, проаналізувавши обставини справи та надані сторонами докази, суд дійшов висновку, що відповідачем, як суб`єктом владних повноважень, не спростовано встановлені судом обставини та не доведено правомірності своїх дій, тому суд дійшов висновку, що позов підлягає задоволенню повністю.

Судовий збір, сплачений позивачем, відповідно до ч. 1 ст. 139 КАС України, підлягає стягненню за рахунок бюджетних асигнувань з Головного управління ДПС у Львівській області на користь позивача.

Вирішуючи питання щодо наявності підстав для задоволення клопотання представника позивача про стягнення витрат на професійну правничу допомогу в сумі 25000,00грн, суд зазначає про таке.

Згідно з вимогами ч. 1 ст. 132 КАС України судові витрати складаються із судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи.

Частиною 3 ст. 132 КАС України встановлено, що до витрат, пов`язаних з розглядом справи, належать витрати: 1) на професійну правничу допомогу; 2) сторін та їхніх представників, що пов`язані із прибуттям до суду; 3) пов`язані із залученням свідків, спеціалістів, перекладачів, експертів та проведенням експертиз; 4) пов`язані з витребуванням доказів, проведенням огляду доказів за їх місцезнаходженням, забезпеченням доказів; 5) пов`язані із вчиненням інших процесуальних дій або підготовкою до розгляду справи.

Згідно з вимогами ч. 1 ст. 134 КАС України витрати, пов`язані з правничою допомогою адвоката, несуть сторони, крім випадків надання правничої допомоги за рахунок держави.

За приписами п. 1 ч. 3 ст. 134 КАС України розмір витрат на правничу допомогу адвоката, в тому числі гонорару адвоката за представництво в суді та іншу правничу допомогу, пов`язану зі справою, включаючи підготовку до її розгляду, збір доказів тощо, а також вартість послуг помічника адвоката визначаються згідно з умовами договору про надання правничої допомоги та на підставі доказів щодо обсягу наданих послуг і виконаних робіт та їх вартості, що сплачена або підлягає сплаті відповідною стороною або третьою особою.

Згідно з вимогами п. 2 ч. 3 ст. 134 КАС України розмір суми, що підлягає сплаті в порядку компенсації витрат адвоката, необхідних для надання правничої допомоги, встановлюється згідно з умовами договору про надання правничої допомоги на підставі доказів, які підтверджують здійснення відповідних витрат.

Відповідно до вимог ч. 4 ст. 134 КАС України для визначення розміру витрат на правничу допомогу та з метою розподілу судових витрат учасник справи подає детальний опис робіт (наданих послуг), виконаних адвокатом, та здійснених ним витрат, необхідних для надання правничої допомоги.

Частиною 5 ст. 134 КАС України визначено, що розмір витрат на оплату послуг адвоката має бути співмірним із: 1) складністю справи та виконаних адвокатом робіт (наданих послуг); 2) часом, витраченим адвокатом на виконання відповідних робіт (надання послуг); 3) обсягом наданих адвокатом послуг та виконаних робіт; 4) ціною позову та (або) значенням справи для сторони, в тому числі впливом вирішення справи на репутацію сторони або публічним інтересом до справи.

Частиною 6 ст. 134 КАС України передбачено, що у разі недотримання вимог частини п`ятої цієї статті суд може, за клопотанням іншої сторони, зменшити розмір витрат на правничу допомогу, які підлягають розподілу між сторонами.

Згідно з вимогами ч. 7 ст. 134 КАС України у разі недотримання вимог щодо співмірності витрат суд може, за клопотанням іншої сторони, зменшити розмір витрат на оплату робіт (послуг) спеціаліста, перекладача чи експерта, які підлягають розподілу між сторонами.

Приписи ст. 134 КАС України не виключають права суду перевіряти дотримання позивачем вимог ч. 5 ст. 134 щодо співмірності заявлених до стягнення витрат на професійну правничу допомогу.

Верховний Суд в додатковій постанові від 12.09.2018 (справа №810/4749/15) зазначив, що на підставі аналізу положень ст. 134 КАС України склад та розмір витрат на професійну правничу допомогу підлягає доказуванню в судовому процесі - сторона, яка хоче компенсувати судові витрати повинна довести та підтвердити розмір заявлених судових витрат, а інша сторона може подати заперечення щодо не співмірності розміру таких витрат. Результат та вирішення справи безпосередньо пов`язаний із позицією, зусиллям і участю в процесі представника інтересів сторони за договором. При цьому, такі надані послуги повинні бути обґрунтованими, тобто доцільність надання такої послуги та її вплив на кінцевий результат розгляду справи, якого прагне сторона, повинно бути доведено стороною в процесі.

Також, Верховний Суд у постанові від 22.12.2018 (справа №826/856/18) зазначив про те, що розмір витрат на правничу допомогу встановлюється судом на підставі оцінки доказів щодо детального опису робіт, здійснених адвокатом, та здійснених ним витрат, необхідних для надання правничої допомоги. Тобто, питання розподілу судових витрат пов`язане із суддівським розсудом (дискреційні повноваження).

Крім того, у справі «East/WestAllianceLimited» проти України`Європейський суд із прав людини, оцінюючи вимогу заявника щодо здійснення компенсації витрат у розмірі 10 % від суми справедливої сатисфакції, виходив з того, що заявник має право на компенсацію судових та інших витрат, лише якщо буде доведено, що такі витрати були фактичними і неминучими, а їхній розмір - обґрунтованим (рішення у справі "Ботацці проти Італії", заява № 34884/97, п. 30).

У пункті 269 рішення у цій справі Суд зазначив, що угода, за якою клієнт адвоката погоджується сплатити в якості гонорару певний відсоток від суми, яку присудить позивачу суд - у разі якщо така сума буде присуджена та внаслідок якої виникають зобов`язання виключно між адвокатом та його клієнтом, не може бути обов`язковою для Суду, який повинен оцінити рівень судових та інших витрат, що мають бути присуджені з урахуванням того, чи були такі витрати понесені фактично, але й також - чи була їх сума обґрунтованою.

З клопотання представника позивача видно, що він просить стягнути з відповідача витрати на професійну правничу допомогу на загальну суму 25000,00грн.

На підтвердження витрат на правничу допомогу представником позивача були подані копії: Договору про надання професійної правничої (правової) допомоги від 03.02.2025р. № ПН-03/02-2025, Додаткової угоди № 1 від 03.02.2025 до Договору, платіжної інструкції № 1739 від 25.06.2025 Товариства з обмеженою відповідальністю «БІТРЕЙД ВЕСТ» про оплату правничої допомоги в сумі 25000,00грн., виписки з рахунку АО «Лєман, Шнейдер і партнери» про отримання від ТОВ «БІТРЕЙД ВЕСТ» оплати правничої допомоги, Акта № 31-07/2025 від 31.07.2025приймання-передачі Правничої Допомоги.

При визначенні суми компенсації витрат, понесених на професійну правничу допомогу, суд повинен керуватися критерієм реальності адвокатських витрат (встановлення їхньої дійсності та необхідності), а також критерієм розумності їхнього розміру, виходячи з конкретних обставин справи та суті виконаних послуг.

Аналогічний висновок міститься, зокрема, у постанові Верховного Суду від 14 листопада 2019 року у справі № 826/15063/18, від 20 листопада 2020 року у справі № 910/13071/19, від 08.02.2022 у справі №160/6762/21.

Зі змісту наданих документів видно, що вартість послуг за надання правової допомоги складає 25000,00 грн.

Відповідно до практики Європейського суду з прав людини, про що, зокрема, відзначено у пункті 95 рішення у справі «Баришевський проти України» (заява № 71660/11), пункті 80 рішення у справі «Двойних проти України» (заява № 72277/01), пункті 88 рішення у справі «Меріт проти України» (заява № 66561/01), заявник має право на відшкодування судових та інших витрат лише у разі, якщо доведено, що такі витрати були фактичними і неминучими, а їх розмір обґрунтованим.

Крім того, у пункті 154 рішення Європейського суду з прав людини у справі Lavents v. Latvia (заява № 58442/00) зазначено, що згідно зі статтею 41 Конвенції Суд відшкодовує лише ті витрати, які, як вважається, були фактично і обов`язково понесені та мають розумну суму.

З урахуванням зазначеного, суд вважає, що розмір понесених позивачем витрат на правничу допомогу адвоката у розмірі 25000,00 грн. є необґрунтованим та непропорційним до предмета спору та складності справи.

Таким чином, суд вважає за можливе присудити на користь позивача понесені витрати на професійну правничу допомогу по цій справі у сумі 6000,00 грн. Суд вважає, що розмір витрат на професійну правничу допомогу саме у сумі 6000,00 грн. є пропорційним до предмета спору та складності справи.

За таких обставин, суд вважає за необхідне стягнути розмір витрат на правничу допомогу у розмірі 6000,00 грн. на користь позивача за рахунок бюджетних асигнувань з Головного управління ДПС у Львівській області.

Керуючись ст.ст. 242-246, 250, 257-262 КАС України, суд

в и р і ш и в :

адміністративний позов Товариства з обмеженою відповідальністю «БІТРЕЙД ВЕСТ» (місцезнаходження: 81070, Львівська область, Яворівський район, смт. Івано-Франкове, вул.Львівська, буд.55, ) до Головного управління ДПС у Львівській області (місцезнаходження: 79026, м.Львів, вул.Стрийська, 35, код ЄДРПОУ 43968090) про визнання протиправним та скасування рішення, зобов`язання вчинити дії задовольнити повністю.

Визнати протиправним та скасувати рішення Комісії з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних Головного управління ДПС України в Львівській області №2295 від 18.02.2025 про відповідність Товариства з обмеженою відповідальністю «БІТРЕЙД ВЕСТ» платника податку на додану вартість, п.8 Критеріям ризиковості платника податку.

Зобов`язати Головне управління ДПС у Львівській області виключити Товариство з обмеженою відповідальністю «БІТРЕЙД ВЕСТ» з переліку платників податку, які відповідають критеріям ризиковості платника податку.

Стягнути за рахунок бюджетних асигнувань Головного управління ДПС у Львівській області (місцезнаходження: 79026, м.Львів, вул.Стрийська, 35, код ЄДРПОУ 43968090) на користь Товариства з обмеженою відповідальністю «БІТРЕЙД ВЕСТ» (місцезнаходження: 81070, Львівська область, Яворівський район, смт. Івано-Франкове, вул.Львівська, буд.55, ) судовий збір у розмірі 6056 (шість тисяч п`ятдесят шість)грн.00коп.

Стягнути за рахунок бюджетних асигнувань Головного управління ДПС у Львівській області (місцезнаходження: 79026, м.Львів, вул.Стрийська, 35, код ЄДРПОУ 43968090) на користь Товариства з обмеженою відповідальністю «БІТРЕЙД ВЕСТ» (місцезнаходження: 81070, Львівська область, Яворівський район, смт. Івано-Франкове, вул.Львівська, буд.55, ) витрати на професійну правничу допомогу у розмірі 6000 (шість тисяч)грн.00коп.

Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга подається до Восьмого апеляційного адміністративного суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Суддя Лунь З.І.