Справа № 340/2339/25
Суддя: Г.П. КАЗАНЧУК
Дата ухвалення: 2025-10-31 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

КІРОВОГРАДСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

31 жовтня 2025 року м. Кропивницький Справа № 340/2339/25

Кіровоградський окружний адміністративний суд у складі судді Казанчук Г.П, розглядаючи у порядку спрощеного позовного провадження без виклику сторін адміністративну справу за позовної заяви фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 до Головного управління ДПС у Кіровоградській області про визнання протиправним та скасування рішення, а також зобов`язання вчинити певні дії, -

ВИКЛАД ОБСТАВИН:

Фізична особа-підприємець ОСОБА_1 , через свого представника адвоката Панасюк Юлії Олександрівни, звернувся до суду з позовною заявою, у якій просить:

- визнати протиправним та скасувати рішення Головного управління ДПС у Кіровоградській області №59 «Про анулювання реєстрації платника єдиного податку ФОП ОСОБА_1 ;

- зобов`язати Головне управління ДПС у Кіровоградській області поновити реєстрацію ФОП ОСОБА_1 в Реєстрі платників єдиного податку з 30.09.2024 року.

В обґрунтування позовних вимог представник позивача вказує, що ФОП ОСОБА_1 перебував на спрощеній системі оподаткування, як платник єдиного податку, проте рішенням ГУ ДПС у Кіровоградській області №59 платник єдиного податку виключений з реєстру з 20.09.2024 року, яке вважає протиправним, оскільки податковим органом не було винесено податкову вимогу, якою б було проінформовано позивача про наявність податкового боргу.

ГУ ДПС у Кіровоградській області (надалі відповідач) поданий відзив до позову, в якому зазначено, що згідно інформаційно-комунікаційної системи податкового органу ФОП ОСОБА_1 перебуває на обліку у Олександрійській ДПІ ГУ ДПС у Кіровоградській області як платник спрощеній системі оподаткування (платник єдиного податку 3 групи 5% з 12.09.2018 по 30.09.2024). Позивачем 01.05.2024 № подано податкову декларацію платника єдиного податку-фізичної особи-підприємця, та задекларовано загальну суму єдиного податку 56294,65 грн, яка станом на 20.05.2024 не сплачена, а відтак позивач мав податковий борг протягом двох календарних місяців до дня винесення спірного рішення.

Суддя ухвалою від 15.04.2025 року відкрила спрощене позовне провадження у справі за цим позовом, а сторонам встановила процесуальні строки для подання заяв по суті справи.

Ухвалами суду від 22.10.2025 року витребувані додаткові докази.

Розглянувши подані документи і матеріали, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд, -

УСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 зареєстрований як фізична особа-підприємець та з 12.09.2019 року перебував на спрощеній системі оподаткування.

30.09.2024 року Головним управлінням ДПС у Кіровоградській області проведено камеральну перевірку в результаті якої складений акт про результати перевірки сплати податків та зборів №59/1-28-24-10/ НОМЕР_1 , у якому зазначено, що сума заборгованості по сплаті єдиного податку за 2024 рік (більш двох послідовних кварталів), станом на 30.09.2024 складає 56294,65 грн. Передбачена відповідальність: відповідно до абз3 п.299.0 ст.299, абз.8 пп.298.2.3 п.298.2 ст.298 ПК України реєстрація платника єдиного податку анулюється за рішенням органу державної податкової служби у разі наявності податкового боргу на кожне перше число місяця протягом двох послідовних кварталів (надалі акт перевірки, а.с.9).

На підставі акту перевірки ГУ ДПС у Кіровоградській області прийнято рішення №59 про анулювання реєстрації платника єдиного податку ОСОБА_1 (надалі спірне рішення, а.с.10).

Отже, наявність та законність спірного рішення є предметом спору, переданого на вирішення адміністративного суду.

Відносини, які виникають у сфері справляння податків і зборів, зокрема, вичерпний перелік податків та зборів, що справляються в Україні, та порядок їх адміністрування, платників податків та зборів, їх права та обов`язки, компетенцію контролюючих органів, повноваження і обов`язки їх посадових осіб під час здійснення податкового контролю, а також відповідальність за порушення податкового законодавства регулюється Податковим кодексом України від 02.12.2010 №2755-VI (надалі ПК України).

Згідно підпункту 3 пункту 299.10 статті 299 ПКУ реєстрація платником єдиного податку є безстроковою та може бути анульована шляхом виключення з реєстру платників єдиного податку за рішенням контролюючого органу у разі:

у випадках, визначених підпунктом 298.2.3 пункту 298.2 та підпунктом 298.8.6 пункту 298.8 статті 298 цього Кодексу;

Відповідно до абзацу 8 підпункту 298.2.3 пункту 298.2 статті 298 ПК України платники єдиного податку зобов`язані перейти на сплату інших податків і зборів, визначених цим Кодексом, у таких випадках та в строки: у разі наявності податкового боргу у розмірі, що перевищує суму, визначену абзацом третім пункту 59.1 статті 59 цього Кодексу, на кожне перше число місяця протягом двох послідовних кварталів - в останній день другого із двох послідовних кварталів.

Пунктом 59.1 статті 59 ПК України визначено, що у разі коли у платника податків виник податковий борг, контролюючий орган надсилає (вручає) йому податкову вимогу в порядку, визначеному для надсилання (вручення) податкового повідомлення-рішення.

Податкова вимога може надсилатися (вручатися) контролюючим органом за місцем обліку платника податків, в якому обліковується податковий борг платника податків.

Представник позивача, як на підставу позову зазначив про не направлення позивачу податкової вимоги, щоб позивач був обізнаний із наявністю податкового боргу, з огляду на те, податковий борг виник на підставі самостійно визначених позивачем сум податкових зобов`язань за деклараціями платника єдиного податку за 2023 рік та за 1 квартал 2024 року.

У спірному рішенні вказано, що позивач має податковий борг по єдиному податку у розмірі, що перевищує суму, визначену абзацом третім пункту 59.1 статті 59 ПКУ, що підтверджено актом камеральної перевірки від 30.09.2024 року.

Згідно абзацу 8 підпункту 298.2.3 пункту 298.2 статті 298 ПКУ платник зобов`язаний перейти (не під примусом контролюючого органу, а по даним свого бухгалтерського обліку) на іншу систему оподаткування.

Доречним є вказати на висновок в рішенні Європейського суду з прав людини у справі «Щокін проти України», де суд констатував, що: вирішення колізій у законодавстві завжди має тлумачиться на користь особи (ст. 1 Першого протоколу до Конвенції, Заяви №№ 23759/03 та 37943/06, від 14 жовтня 2010 р.) та правові висновки викладені в п.п.47,48,49 постанови від 10.01.2024 року у справі № 240/4894/23 Верховного Суду у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду (в сумнівних ситуаціях суди повинні намагатися вибрати інтерпретацію, яка максимально захищає права та інтереси саме фізичної особи").

Згідно з пунктом 291.3 статті 291 ПК України юридична особа чи фізична особа - підприємець може самостійно обрати спрощену систему оподаткування, якщо така особа відповідає вимогам, встановленим цією главою, та реєструється платником єдиного податку в порядку, визначеному цією главою.

Не мають права обрати та перебувати на спрощеній системі оподаткування, а також не мають права підтвердити статус платника єдиного податку четвертої групи платники податку, щодо яких (та/або щодо засновників (учасників), кінцевих бенефіціарних власників яких) у порядку, встановленому Законом України «Про санкції», прийняті рішення про застосування спеціальних економічних та інших обмежувальних заходів (санкцій), протягом строку застосування таких санкцій.

Порядок реєстрації та анулювання реєстрації платників єдиного податку визначений статтею 299 ПК України, відповідно до пункту 299.1 якої реєстрація суб`єкта господарювання як платника єдиного податку здійснюється шляхом внесення відповідних записів до реєстру платників єдиного податку.

За положеннями пункту 299.2 цієї статті центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну податкову і митну політику, веде реєстр платників єдиного податку, в якому міститься інформація про осіб, зареєстрованих платниками єдиного податку.

Пунктом 299.10 статті 299 ПК України визначено, що реєстрація платником єдиного податку є безстроковою та може бути анульована шляхом виключення з реєстру платників єдиного податку за рішенням контролюючого органу у разі:

1) подання платником податку заяви щодо відмови від застосування спрощеної системи оподаткування у зв`язку з переходом на сплату інших податків і зборів, визначених цим Кодексом, - в останній день календарного кварталу, в якому подано таку заяву;

2) припинення юридичної особи (крім перетворення) або припинення підприємницької діяльності фізичною особою - підприємцем відповідно до закону - в день отримання відповідним контролюючим органом від державного реєстратора повідомлення про проведення державної реєстрації такого припинення;

3) у випадках, визначених підпунктом 298.2.3 пункту 298.2 та підпунктом 298.8.6 пункту 298.8 статті 298 цього Кодексу;

4) якщо у податковому (звітному) році частка сільськогосподарського товаровиробництва юридичної особи платника єдиного податку четвертої групи становить менш як 75 відсотків;

5) якщо платником єдиного податку четвертої групи не подано податкову звітність, передбачену підпунктом 295.9.1 пункту 295.9 статті 295 та підпунктом 298.8.1 пункту 298.8 статті 298 цього Кодексу;

6) набуття платником податку статусу резидента Дія Сіті - в останній день календарного кварталу, в якому платник податку набув статус резидента Дія Сіті;

7) втрати платником єдиного податку третьої групи статусу електронного резидента (е-резидента);

8) наявність щодо платника податку та/або його засновників (учасників), кінцевих бенефіціарних власників рішення про застосування спеціальних економічних та інших обмежувальних заходів (санкцій), прийнятого у порядку, встановленому Законом України «Про санкції»: щодо платників першої і другої груп - в останній день місяця, у якому прийнято таке рішення; щодо платників третьої і четвертої груп - в останній день кварталу, у якому прийнято таке рішення.

З огляду на викладене суд першої інстанції вважає, що реєстрація платником єдиного податку є безстроковою та може бути анульована шляхом виключення з реєстру платників єдиного податку за рішенням контролюючого органу у встановлених законом випадках. При цьому, прийняття контролюючим органом рішення про анулювання реєстрації платника єдиного податку шляхом виключення з реєстру платників єдиного податку можливе лише на підставі проведеної перевірки відповідного платника податку та встановлених в ході останньої порушень, відповідно до яких платник податків не може перебувати на спрощеній системі оподаткування, бути платником єдиного податку.

Так, оскаржуване рішення прийнято на підставі того, що позивач має податковий борг на кожне перше число місяця протягом двох послідовних кварталів, що підтверджується даними контролюючого органу, відомостями АІС «Податковий блок». При цьому, передумовою прийняття рішення про анулювання реєстрації платника єдиного податку є проведення перевірки, висновки якої повинні бути викладені у відповідному акті.

Як уже згадувалось вище, відповідачем проведено камеральну перевірку, за результатом якої виявлено наявність податкового боргу по єдиному податку у розмірі, що перевищує суму, визначену абзацом третім пункту 59.1 статті 59 Податкового кодексу України, що є порушення позивачем умов перебування на спрощеній системі оподаткування.

При цьому відповідачем вірно враховано, що відповідно до пункту 75.1 статті 75 ПК України контролюючі органи мають право проводити камеральні, документальні (планові або позапланові; виїзні або невиїзні) та фактичні перевірки.

Камеральні та документальні перевірки проводяться контролюючими органами в межах їх повноважень виключно у випадках та у порядку, встановлених цим Кодексом, а фактичні перевірки - цим Кодексом та іншими законами України, контроль за дотриманням яких покладено на контролюючі органи.

Згідно з підпунктом 75.1.1 пункту 75.1 статті 75 ПК України камеральною вважається перевірка, яка проводиться у приміщенні контролюючого органу виключно на підставі даних, зазначених у податкових деклараціях (розрахунках) платника податків та даних системи електронного адміністрування податку на додану вартість (даних центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері казначейського обслуговування бюджетних коштів, в якому відкриваються рахунки платників у системі електронного адміністрування податку на додану вартість, даних Єдиного реєстру податкових накладних та даних митних декларацій), а також даних Єдиного реєстру акцизних накладних та даних системи електронного адміністрування реалізації пального та спирту етилового, даних СОД РРО, даних Єдиного реєстру ліцензіатів та місць обігу пального та Єдиного реєстру ліцензіатів з виробництва та обігу спирту етилового, спиртових дистилятів, алкогольних напоїв, тютюнових виробів, тютюнової сировини та рідин, що використовуються в електронних сигаретах.

Предметом камеральної перевірки також можуть бути, зокрема, своєчасність сплати узгодженої суми податкового (грошового) зобов`язання виключно на підставі даних, що зберігаються (опрацьовуються) у відповідних інформаційних базах.

Статтею 76 ПК України визначено, що камеральна перевірка проводиться посадовими особами контролюючого органу без будь-якого спеціального рішення керівника такого органу або направлення на її проведення.

Камеральній перевірці підлягає вся податкова звітність суцільним порядком.

Згода платника податків на перевірку та його присутність під час проведення камеральної перевірки не обов`язкова.

Порядок оформлення результатів камеральної перевірки здійснюється, відповідно до вимог статті 86 цього Кодексу.

Згідно пункту 86.2 статті 86 ПК України за результатами камеральної перевірки у разі встановлення порушень складається акт у двох примірниках, який підписується посадовими особами такого органу, які проводили перевірку, і після реєстрації у контролюючому органі вручається або надсилається для підписання протягом трьох робочих днів платнику податків у порядку, визначеному статтею 42 цього Кодексу.

Згідно матеріалів справи, посадовими особами відповідача було проведено камеральну перевірку позивача щодо наявності податкового боргу, що у свою чергу є порушенням умов перебування на спрощеній системі оподаткування платника єдиного податку. У ході перевірки встановлено порушення умов перебування позивача на спрощеній системі оподаткування - не сплачено протягом двох послідовних кварталів податкових зобов`язань, вказаний висновок зроблено на підставі аналізу інтегрованої карти платника.

Отже, доводи представника позивача щодо протиправності спірного рішення відхилені судом за їх безпідставністю, тобто позовні вимоги з підстав обґрунтування та доводів позову не можуть бути задоволені.

Водночас, згідно приписів статті 2 КАС України, суд здійснює перевірку оскаржуваного рішення на предмет його законності, не зважаючи на доводи представника позивача. А тому, користуючись принципом офіційного з`ясування обставин справи, суд зазначає наступне.

Ухвалами суду від 22.10.2025 року копію податкової декларації платника єдиного податку - ФОП ОСОБА_1 від 01.05.2024 року (на яку йде посилання у відзиві на позов) та роздруківку інформаційно-комунікаційної системи платника єдиного податку ФОП ОСОБА_1 за період з 01.05.2024 по 30.09.2024 та письмові пояснення із конкретизацією місяців (двох кварталів) у яких станом на 1 число позивач мав податковий борг з відповідними доказами.

Вимоги ухвал суду виконані частково, надана роздруківка ІКС за період з 31.12.2023 по 31.05.2025 та з 31.12.2024 по 31.10.2025, при цьому останній період взагалі не стосується предмету спору, оскільки камеральна перевірка була охоплена періодом до 30.09.2024.

Позивачем подано податкову декларацію платника єдиного податку за 2023 рік № вiд 04.03.2024 термін сплати податкового зобов`язання 04.03.2024, в якій задекларовано суму єдиного податку 29601,87 грн, проте задекларовану суму податкового зобов`язання протягом десяти днів не було сплачено, у зв`язку з чим, 15.03.2024 року у зв`язку з чим виник податковий борг на 01.04.2024 року в сумі 29590,22 грн. При цьому, у заяві від 30.10.2025 року представник відповідача зазначає про наявність суми податкового боргу станом і на 01.05.2024 року в сумі 29590,22 грн (а.с.35).

Водночас, інформацію з ІКС свідчить про протилежне, так, 01.05.2024 року:

- за кодом операції ''101'' зараховано 29590,22 грн;

- за кодом операції '' 950'' 29590,22 погашення недоїмки.

Вказане свідчить, що станом на 01.05.2024 року платник податків не мав заборгованості зі сплати податкового органу.

20.05.2024 за № позивачем подано податкову декларацію, якою самостійно визначено податкове зобов`язання в сумі 56294,65 грн, та яку було сплачено лише 29.01.2025 року, що свідчить, що станом на 01.06.2024, 01.07.2024, 01.08.2024 та 01.09.2024 був несплачений податковий борг, і такий борг був протягом 5 місяців, а не 6, як того вимагає закон.

Відповідно до підпункту 14.1.156 пункту 14.1 статті 14 ПК України податкове зобов`язання - сума коштів, яку платник податків, у тому числі податковий агент, повинен сплатити до відповідного бюджету як податок або збір на підставі, в порядку та строки, визначені податковим законодавством (у тому числі сума коштів, визначена платником податків у податковому векселі та не сплачена в установлений законом строк).

Податкове зобов`язання є грошовим виразом існуючого для платника податків (в тому числі податкового агента) податкового обов`язку зі сплати певного податку, виникнення, а також порядок та строки сплати якого, обумовлені нормами податкового законодавства.

Для виключення платника податків із реєстру платників єдиного податку, такий платник податків має мати несплачений безперервно протягом шести місяців податковий борг до дати виключення його із реєстру платників податків.

Отже, у зв`язку із відсутністю відповідно до бази даних ІС Податковий блок податкового боргу у позивача, ГУ ДПС за результатом камеральної перевірки вказано про порушення правил сплати узгодженої суми податкового зобов`язання єдиного податку фізичних осіб протягом шести місяців 2024 року, що підтверджується аналізом інтегрованої картки платника (а.с.47-49).

Відтак суд дійшов висновку про відсутність підстав для позбавлення позивача статусу платника єдиного податку.

ГУ ДПС у Кіровоградській області не довело правомірність винесення рішення №59, а судом встановлено його прийняття з порушенням норм законодавства, а тому таке рішення слід скасувати як протиправне.

Стосовно другої позовної вимоги про зобов`язання вчинити дії щодо поновлення реєстрації позивача як платника єдиного податку з 30.09.2024 року, суд зазначає таке.

Перш за все, суд зауважує, що спірним рішенням позивача було виключено із реєстру платників податків єдиного податку, при цьому позов взагалі не містить обґрунтування щодо поновлення статусу платника єдиного податку з 30.09.2024 року.

З урахуванням висновків суду щодо протиправності рішення відповідача та з метою належного захисту порушених прав позивача, суд вважає вимогу позивача стосовно зобов`язання поновити в реєстрі платників єдиного податку запис про реєстрацію платником єдиного податку слід задовольнити як похідну від першої та з огляду на таке.

Стаття 299 ПК України регламентує порядок реєстрації та анулювання реєстрації платників єдиного податку.

Відповідно до пункту 299.4 статті 299 ПК України у випадках, передбачених підпунктом 298.1.2 пункту 298.1 та підпунктом 298.8.5 пункту 298.8 статті 298 цього Кодексу, контролюючий орган, у разі відсутності визначених цим Кодексом підстав для відмови, здійснює реєстрацію суб`єкта господарювання як платника єдиного податку з дати, визначеної відповідно до зазначеного підпункту, протягом двох робочих днів з дати отримання контролюючим органом заяви щодо обрання спрощеної системи оподаткування або отримання цим органом відповідної заяви або відомостей у порядку, встановленому Законом України "Про державну реєстрацію юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань".

Згідно пункту 299.7 статті 299 ПК України до реєстру платників єдиного податку вносяться такі відомості про платника єдиного податку:

1) найменування суб`єкта господарювання, код згідно з ЄДРПОУ (для юридичної особи) або прізвище, ім`я, по батькові фізичної особи - підприємця, реєстраційний номер облікової картки платника податків або серія (за наявності) та номер паспорта (для фізичних осіб, які через свої релігійні переконання в установленому порядку відмовилися від прийняття реєстраційного номера облікової картки платника податків і мають відповідну відмітку у паспорті);

2) податкова адреса суб`єкта господарювання;

3) місце провадження господарської діяльності (крім платників єдиного податку третьої групи - електронних резидентів (е-резидентів);

5) ставка єдиного податку та група платника податку;

6) дата (період) обрання або переходу на спрощену систему оподаткування;

7) дата реєстрації;

8) види господарської діяльності (крім платників єдиного податку третьої групи - електронних резидентів (е-резидентів);

9) дата анулювання реєстрації.

Пунктом 299.13 статті 299 ПК України визначено, що з метою постійного забезпечення органів державної влади, органів місцевого самоврядування, юридичних та фізичних осіб інформацією центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну податкову політику, щоденно оприлюднює для безоплатного та вільного доступу на єдиному державному реєстраційному веб-порталі юридичних осіб та фізичних осіб - підприємців та громадських формувань і власному офіційному веб-сайті такі дані з реєстру платників єдиного податку:

податковий номер (для юридичної особи);

найменування для юридичної особи або прізвище, ім`я, по батькові для фізичної особи;

дату (період) обрання або переходу на спрощену систему оподаткування;

ставку єдиного податку;

групу платника податку;

види господарської діяльності (за наявності відповідних даних);

дату виключення з реєстру платників єдиного податку.

Аналізуючи наведені норми статті 299 ПК України, суд зауважує, що вони не містить такої графи, як поновлення реєстрації у зв`язку із скасуванням рішення про анулювання реєстрації. Тобто, можуть виникнути перешкоди для здійснення господарської діяльності позивача на спрощеній системі оподаткування, що може нівелювати зміст цього рішення.

Відповідно до пункту 299.11 статті 299 ПК України у разі виявлення відповідним контролюючим органом під час проведення перевірок порушень платником єдиного податку першої - третьої груп вимог, встановлених цією главою, анулювання реєстрації платника єдиного податку першої - третьої груп проводиться за рішенням такого органу, прийнятим на підставі акту перевірки, з першого числа місяця, наступного за кварталом, в якому допущено порушення. У такому випадку суб`єкт господарювання має право обрати або перейти на спрощену систему оподаткування після закінчення чотирьох послідовних кварталів з моменту прийняття рішення контролюючим органом.

У зв`язку із наведеним, суд вважає, що належним способом відновлення порушеного права позивача буде зобов`язання ГУ ДПС у Кіровоградській області поновити в реєстрі платників єдиного податку запис про реєстрацію позивача платником єдиного податку з дати його виключення, з 30.10.2024 року. Отже, позов слід задовольнити.

Вирішуючи питання про розподіл судових витрат, суд зазначає таке.

Згідно частини 1 статті 139 КАС України при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.

Так, судом вже було зазначено, що позивач звернувся до суду з основною позовною вимогою та похідною, яка за своєю суттю є механізмом реалізації відновлення прав позивача, а тому при зверненні до суду позивачу слід було сплати 1211,20 грн, як за одну немайнову вимогу. Проте, позивач при зверненні до суду сплатив судовий збір в розмірі 2422,40 грн (а.с.17-18).

Оскільки витратами, які слід відшкодувати за результатом розгляду справи є саме 1211,20 грн, оскільки решта сума судового збору сплачена позивачем помилково, яка може бути повернута за його заявою. Станом на день розгляду справи в суді, такої заяви не було подано, а тому на користь позивача слід присудити 1211,20 грн за рахунок бюджетних асигнувань відповідача.

Керуючись статтями 9, 90, 139, 142, 242-246, 250, 251, 255, 295 КАС України, суд,

ВИРІШИВ :

Адміністративний позов фізичної особи підприємця ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 ; код ЄДРПОУ НОМЕР_1 ) до Головного управління ДПС у Кіровоградській області (вул. Велика Перспективна, 55, м. Кропивницький, 25006; ) задовольнити.

Визнати протиправним та скасувати рішення Головного управління ДПС в Кіровоградській області №59 про анулювання реєстрації платника єдиного податку.

Зобов`язати Головне управління ДПС в Кіровоградській області відновити реєстрацію фізичної особи - підприємця ОСОБА_1 платників єдиного податку з 30.09.2024 року.

Стягнути на користь ОСОБА_1 судовий збір у розмірі 1211,20 гривень за рахунок бюджетних асигнувань Головного управління ДПС у Кіровоградській області.

Копію рішення суду надіслати учасникам справи.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Рішення суду може бути оскаржене до Третього апеляційного адміністративного суду у 30-денний строк, установлений статтею 295 КАС України.

Суддя Кіровоградського

окружного адміністративного суду Г.П. КАЗАНЧУК