Справа № 640/18022/21
Суддя: Воробйова Інна Анатоліївна
Дата ухвалення: 2025-11-03 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

УХВАЛА

м. Вінниця

03 листопада 2025 р. Справа № 640/18022/21

Вінницький окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Воробйової Інни Анатоліївни, розглянувши у письмовому провадженні клопотання про перехід до загального провадження, та не залучення сторони у справі за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "Енерджі Сторедж" до Державної податкової служби України, Головного управління ДПС у м.Києві, комісії з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних про визнання протиправними та скасування рішення, зобов`язання вчинити дії

ВСТАНОВИВ:

У провадженні Вінницького окружного адміністративного суду перебуває адміністративна справа за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "Енерджі Сторедж" до Державної податкової служби України, Головного управління ДПС у м.Києві, комісії з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних про визнання протиправними та скасування рішення, зобов`язання вчинити дії.

20.03.2025 р. надійшов відзив представника ГУ ДПС у у м. Києві, у якому, серед іншого , просить не залучати комісію з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних в якості третього відповідача та розглянути справу у загальному проваджені.

В обгрунтування клопотання представник вказує, що комісія не є суб`єктом владних повноважень, не наділена адміністративною правоздатністю та дієздатністю та не може виступати відповідачем у справі.

Оцінюючи подане клопотання , суд вказує наступне.

Відповідно до статті 46 КАС України сторонами в адміністративному процесі є позивач та відповідач.

Позивачем в адміністративній справі можуть бути громадяни України, іноземці чи особи без громадянства, підприємства, установи, організації (юридичні особи), суб`єкти владних повноважень.

Відповідачем в адміністративній справі є суб`єкт владних повноважень, якщо інше не встановлено цим Кодексом.

В розумінні статті 4 КАС України, суб`єкт владних повноважень - суб`єкт владних повноважень - це орган державної влади (у тому числі без статусу юридичної особи), орган місцевого самоврядування, їх посадова чи службова особа, інший суб`єкт при здійсненні ними публічно-владних управлінських функцій на підставі законодавства, в тому числі на виконання делегованих повноважень, або наданні адміністративних послуг.

Отже, законодавець визначив, що відповідачем у справі є суб`єкт владних повноважень, яким може бути інший суб`єкт при здійсненні ними публічно-владних управлінських функцій на підставі законодавства, в тому числі на виконання делегованих повноважень.

Відповідно до п. 2, 3 Порядку прийняття рішень про реєстрацію/ відмову в реєстрації податкових накладних/ розрахунків коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, затвердженого наказом Міністерства фінансів України від 12 грудня 2019 року № 520, рішення про реєстрацію / відмову в реєстрації податкових накладних / розрахунків коригування в Реєстрі, реєстрацію яких зупинено приймають комісії з питань зупинення реєстрації податкової накладної / розрахунку коригування в Реєстрі територіальних органів ДПС (далі - комісія регіонального рівня).

Комісія регіонального рівня приймає рішення про реєстрацію або відмову в реєстрації податкової накладної / розрахунку коригування в Реєстрі у терміни, визначені пунктом 9 цього Порядку, та надсилає його платнику податку на додану вартість (далі - платник податку) засобами електронного зв`язку в електронній формі з дотриманням вимог Кодексу та Законів України «Про електронні документи та електронний документообіг» і «Про електронні довірчі послуги».

Пунктом 12 даного Порядку визначено, що рішення комісії регіонального рівня про відмову в реєстрації податкової накладної / розрахунку коригування в Реєстрі може бути оскаржено в адміністративному або судовому порядку.

Отже, як видно повновженнями щодо прийняття рішення про відмову / реєстрацію податкових накладних наділена саме комісія регіонального рівня.

При цьому, входження до складу даної комісії посадових осіб ГУ ДПС у м. Києві не свідчить про те, що спірне рішення прийнято саме ГУ ДПС у м. Києві.

Суд зауважує, що відповідно до статті 48 КАС України, якщо позов подано не до тієї особи, яка повинна відповідати за позовом, суд до ухвалення рішення у справі за згодою позивача замінює первісного відповідача належним відповідачем, не закриваючи провадження у справі, якщо це не потягне за собою зміни підсудності адміністративної справи.

Якщо позивач не згоден на заміну відповідача іншою особою, суд може залучити цю особу як другого відповідача.

Враховуючи , що згоди позивача на заміну відповідача не було, суд дійшов висновку про необхідність залучення в якості третього відповідача - комісію з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних Головного управління ДПС у м. Києві, адже оскаржувані у справі рішення приймались саме цим суб"єктом владних повноважень. Зазначене відображено у судовому рішенні від 02.06.2025 р.

Окремо суд вказує й на те, що норми КАС України взагалі не передбачено такої процесуальної дії, яку просить вчинити представник відповідачів , а саме, "не залучення відповідача", що є окремою підставою для відмови в задоволенні поданого клопотання.

Із урахуванням вищепроцитованого, суд доходить висновку, що в задоволенні клопотання представника відповідача, слід відмовити.

Надаючи оцінку клопотанню про розгляд справи в загальному позовному провадженню, суд зазначає наступне.

Обгрунтовуючи клопотання про необхідність розгляду справи в порядку загального провадження, представник вказує, що в порядку спрощеного позовного провадження не можуть бути розглянуті справи де предметом оскарження є рішення на підставі яких може бути стягнуто кошти у сумі, що перевищує 500 розмірів прожиткового мінімуму. Також не можуть бути розглянуті справи , у яких оскаржуються рішення, за якими може бути заявлено вимогу про відшкодування шкоди у сумі, що перевищує 500 розмірів прожиткового мінімуму.

Відповідно до частини першої статті 259 КАС України, клопотання позивача про розгляд справи за правилами спрощеного позовного провадження подається у письмовій формі одночасно з поданням позовної заяви або може міститися у ній.

Положеннями статті 260 КАС України визначено, що питання про розгляд справи за правилами спрощеного позовного провадження суд вирішує в ухвалі про відкриття провадження у справі.

У випадку, передбаченому частиною першою статті 259 цього Кодексу, за наслідками розгляду відповідного клопотання позивача суд з урахуванням конкретних обставин справи може:

1) задовольнити клопотання та визначити строк відповідачу для подання заяви із запереченнями щодо розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження; або

2) відмовити в задоволенні клопотання та розглянути справу за правилами загального позовного провадження.

Якщо суд за результатами розгляду клопотання позивача дійде висновку про розгляд справи за правилами спрощеного позовного провадження, він зазначає про це в ухвалі про відкриття провадження у справі.

Якщо відповідач в установлений судом строк подасть заяву із запереченнями проти розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження, суд залежно від обгрунтованості заперечень відповідача протягом двох днів із дня її надходження до суду постановляє ухвалу про:

1) залишення заяви відповідача без задоволення;

2) розгляд справи за правилами загального позовного провадження та заміну засідання для розгляду справи по суті підготовчим засіданням.

Частина четверта цієї статті не застосовуються до справ, визначених пунктами 1-9 частини шостої статті 12 цього Кодексу.

Із аналізу вищепроцитованих норм видно, що відповідач може подати заяву із запереченнями щодо розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження, якщо це стосується справ, які не належать до категорії справ незначної складності, а також за умови, що спрощене позовне провадження визначено ухвалою суду за клопотанням позивача.

Суд зазначає, що предметом оскарження у цій справі не є рішення суб' єкта владних повноважень, на підставі яких можуть бути заявлені вимоги про стягнення грошових коштів чи відшкодування шкоди у сумі що перевищує 500 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, адже оскаржуються рішення про відмову в реєстрації податкових накладних. Відтак, доводи відповідача наведені в клопотанні не знайшли свого підтвердження.

Окрім того, слід акцентувати увагу відповідача на тому, що саме судом і з власної ініціативи прийнято рішення про розгляд справи в порядку спрощеного провадження , не за наслідком розгляду клопотання позивача. А отже, норми частини четвертої статті 260 КАС України щодо можливості подання відповідачем заперечень проти розгляду справи за правилами спрощеного провадження не розповсюджуюються на цей випадок.

За таких обставин, суд доходить висновку, що клопотання представника відповідача не підлягає задоволенню.

Керуючись ст.ст. 46, 248, 256 КАС України, -

УХВАЛИВ:

в задоволенні клопотань представника ГУ ДПС у м. Києві про не залучення третього відповідача та розгляд справи в загальному провадженні - відмовити.

Ухвала оскарженню не підлягає та набирає законної сили в порядку, визначеному ст. 256 КАС України.

Суддя Воробйова Інна Анатоліївна