Справа № 400/8733/25
Суддя: Ярощук В.Г.
Дата ухвалення: 2025-10-31 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

МИКОЛАЇВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

31 жовтня 2025 р. № 400/8733/25
м. Миколаїв

Миколаївський окружний адміністративний суд, у складі головуючого судді Ярощука В.Г., розглянувши за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) учасників справи (у письмовому провадженні) адміністративну справу

за позовомОСОБА_1 , ,
до відповідачаДержавного агентства України з розвитку меліорації рибного господарства та продовольчих програм, ,
третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, на стороні відповідачаНаціональне агентство з питань запобігання корупції, ,
провизнання протиправним та скасування наказу від 07.07.2025 № 98-ТО,

ВСТАНОВИВ:

14 серпня 2025 року до Миколаївського окружного адміністративного суду надійшла позовна заява ОСОБА_1 (далі позивачка) до Державного агентства України з розвитку меліорації рибного господарства та продовольчих програм (далі відповідач) про визнання протиправним і скасувати наказ Голови Державного агентства України з розвитку меліорації рибного господарства та продовольчих програм від 07.07.2025 № 98-ТО «Про застосування дисциплінарного стягнення до ОСОБА_1 » (далі Наказ № 98-ТО) стосовно накладення на позивача дисциплінарного стягнення у вигляді догани відповідно до частини третьої статті 66 Закону України «Про державну службу».

СТИСЛИЙ ВИКЛАД ПОЗИЦІЙ СТОРІН

В обґрунтування позовних вимог позивач зазначив, що він з 06.10.2022 працює на посаді начальника Управління Державного агентства меліорації та рибного господарства у Кіровоградській області. На підставі припису Національного агентства з питань запобігання корупції (далі НАЗК) від 30.04.2025 № 36-02/11-25 відповідач провів службове розслідування, за результатами якого притягнув його відповідно до Наказа № 98-ТО до дисциплінарної відповідальності. На думку позивача, Наказ № 98-ТО є протиправним, оскільки:

в приписі НАЗК від 30.04.2025 № 36-02/11-25 зазначено лише про укладання Кіровоградським рибоохоронним патрулем договору на безоплатній основі з ТОВ РПА ««Андрусівська»; жодного посилання на наявність корупційного ризику у вигляді прихованої форми фінансування Управління, неправомірного впливу з боку представників ТОВ РПА «Андрусівська» на Управління, отримання будь-яких дозвільних документів на користь ТОВ РПА ««Андрусівська» та/або інших майнових переваг, вчинення дій на користь підприємства з боку Управління вказаний Припис не містить;

комісію з проведення службового розслідування визнано той факт, що територіальні управління Держрибагенства не мали фінансування ані на оплату послуг, пов`язаних зі зберіганням вилученого майна, ані фінансування на створення відповідних умов для самостійного збереження вилученого майна; тобто відповідальність за відсутність фінансування на оплату послуг «переклали» на керівників територіальних управлінь, які діяли в межах своїх професійних обов`язків;

позивач не був повідомлений про проведення стосовно нього службового розслідування та не надано йому можливість ознайомитися з матеріалами службового розслідування;

відповідач притягнув позивача до дисциплінарної відповідальності у вигляді догани після пропущення як шестимісячного строку, так і річного, що встановлені частиною третьою статті 65 Закону України «Про державну службу» (далі Закон № 889-VІІІ);

Наказ № 98-ТО не містить відомостей про конкретний дисциплінарний проступок, вчинений позивачем, та в чому він виразився;

висновки відповідача про «порушення» позивачем базуються виключно на обставинах, викладених у Приписі НАЗК від 30.04.2025 № 36-02/11-25, а тому не відповідають критерію обґрунтованості, повноти та всебічного вирішення і встановлення обставин, що підлягали дослідженню.

У відзиві на позовну заяву від 02.09.2025 відповідач заперечив проти позову і просив відмовити у його задоволені у повному обсязі. Відзив умотивовано тим, що керуючись Порядком проведення службового розслідування, затвердженим постановою Кабінету Міністрів України від 13.06.2000 № 950 (в редакції постанови Кабінету Міністрів України від 07.03.2023 № 246) (далі Порядок № 950), комісією з службового розслідування встановлено наявність дисциплінарного проступку, передбаченого пунктом 5 частини другої статті 65 Закону № 889-VІІІ, за що частиною третьою статті 66 Закону № 889-VІІІ передбачена дисциплінарна відповідальність у вигляді оголошення догани. Тому Наказом № 98-ТО позивачу, як начальнику Управління Державного агентства з розвитку меліорації, рибного господарства та продовольчих програм у Кіровоградській області, було оголошено догану. Крім цього, протягом зазначеного у перевірці НАЗК періоду (16.12.2021-16.12.2024) позивач не звертався за додатковими роз`ясненнями до Сектору з питань запобігання корупції Держрибагентства щодо правомірності одержувати безоплатно грошових коштів або іншого майна, нематеріальних активів, майнових переваг, пільг чи послуг від фізичних, юридичних осіб.

Позивач правом на подання відповіді на відзив у встановлений судом строк не скористався.

У поясненнях від 01.09.2025 НАЗК повідомило, що в межах реалізації повноважень визначених Законом, НАЗК проводило планову перевірку організації роботи із запобігання та виявлення корупції в діяльності Держрибагентства. Під час проведення вказаної перевірки НАЗК встановлено недотримання вимог статті 54 Закону України «Про запобігання копруції», що полягає у порушенні службовими особами Держрибагентства встановлених обмежень, що могло впливати на об`єктивність та безсторонність під час прийняття щодо означених суб`єктів рішень, у тому числі при укладенні договорів на право спеціального використання водних біоресурсів у рибогосподарських водних об`єктах (їх частинах) у період 2022-2024 роки, а також створювати ризик впливу як на прийняття рішень при укладенні таких договорів, так і під час проведення заходів контролю щодо дотримання їх умов у майбутньому. 30.04.2025 НАЗК вніс припис Голові Держрибагентства (вих.№ 36-02/11-25) з вимогою усунути порушення вимог статті 54 Закону України «Про запобігання корупції» шляхом вжиття заходів, передбачених статтею 67 Закону України «Про запобігання корупції», щодо цивільно-правових договорів, укладених з порушенням встановлених статтею 54 Закону України «Про запобігання корупції» обмежень та проведення службового розслідування з метою виявлення причин та умов, що сприяли порушенню посадовими особами Держрибагентства вимог законодавства. НАЗК наголосило на тому, що воно не залучалось до проведення службового розслідування за наслідками якого позивача притягнуто до дисциплінарної відповідальності за вчинення правопорушення. З огляду на зазначене НАЗК не може надавати даним обставинам свою оцінку та відповідно надати свої аргументи з даного приводу. Окремо зауважило, що будь-яких висновків про наявність чи відсутність порушень саме в діях позивача у вищевказаному акті та Приписі не зазначалось, оскільки вказане є предметом службового розслідування, метою якого, зокрема, і було встановлення усіх причетних осіб до виявлених НАЗК порушень антикорупційного законодавства.

ПРОЦЕСУАЛЬНІ ДІЇ У СПРАВІ ТА КЛОПОТАННЯ, ЗАЯВИ УЧАСНИКІВ СПРАВИ

19.08.2025 Миколаївський окружний адміністративний суд постановив ухвалу про відкриття провадження у справі, про її розгляд за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи (у письмовому провадженні) за матеріалами в електронній формі, про залучення до участі у справі як третю особу, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, на стороні відповідача НАЗК, а також про витребування у відповідача і НАЗК доказів.

Відповідач подав витребуваний в нього доказ разом із відзивом на позовну заяву від 02.09.2025.

Натомість НАЗК не надала витребуваний в нього протокол про адміністративне правопорушення стосовно позивача, складеного за фактом вчинення ним дій, щодо яких винесено Припис від 30.04.2025 № 36-02/11-25 про усунення порушень вимог Закону України «Про запобігання корупції» та проведення службового розслідування, зазначивши у поясненнях від 01.09.2025, що вказаний протокол ним не складався.

У зв`язку з розглядом справи в порядку письмового провадження, керуючись частиною четвертою статті 229 КАС України, суд не здійснював фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу.

ОБСТАВИНИ СПРАВИ, ВСТАНОВЛЕНІ СУДОМ

Розглянувши матеріали справи, повно і всебічно з`ясувавши всі обставини адміністративної справи в їх сукупності, перевіривши їх дослідженими доказами, суд встановив наступне.

Згідно із записами №№ 32-33 трудової книжки позивача НОМЕР_1 , заповненої 05.12.2018, він з проходить державну службу на посаді начальника Управління Державного агентства меліорації та рибного господарства у Кіровоградській області (Управління Державного агентства України з розвитку меліорації, рибного господарства та продовольчих програм у Кіровоградській області) з 06.10.2022.

У період з 16.12.224 по 24.01.2025 (з продовженням до 07.03.2025) НАЗК провело перевірку Державного агентства України з розвитку меліорації, рибного господарства та продовольчих програм за період з 16.12.2021 по 16.12.2024, за результатами якої було складено Акт від 21.03.2025 планової перевірки організації роботи із запобігання і виявлення корупції у Державному агентстві України з розвитку меліорації, рибного господарства та продовольчих програм.

Цим актом встановлено, зокрема, факт передачі Кіровоградським рибоохоронним патрулем незаконно добутих біоресурсів неуповноваженому суб`єкту ТОВ РПА «Андрусівська» та отримання від вказаного суб`єкта господарювання безоплатних послуг зі зберігання цих біоресурсів. За цим фактом НАЗК рекомендувало забезпечити опис вищевказаного корупційного ризику щодо поводження з вилученим майном відповідно до вимог чинного законодавства, а також розглянути питання щодо залучення уповноваженого підрозділу до погодження проєктів договорів з метою упередження порушення вимог Закону при їх укладенні.

На підставі Акта від 21.03.2025 НАЗК винесло припис від 30.04.2025 № 36-02/11-25 про усунення порушень вимог Закону України «Про запобігання корупції» та проведення службового розслідування (далі Припис від 30.04.2025 № 36-02/11-25), який містить вимогу НАЗК до голови Державного агентства України з розвитку меліорації, рибного господарства та продовольчих програм усунути порушення вимог статті 54 Закону України «Про запобігання корупції» шляхом вжиття заходів, передбачених статтею 67 Закону України «Про запобігання корупції», стосовно цивільно-правових договорів, укладених з порушенням встановлених статтею 54 Закону України «Про запобігання корупції» обмежень, а також провести службове розслідування з метою виявлення причин та умов, що сприяли порушенню посадовими особами Держрибагентства вимог статті 54 Закону України «Про запобігання корупції».

В цьому приписі зазначено, що під час перевірки встановлено порушення встановлених Законом України «Про запобігання корупції» обмежень, а саме: отримання на безоплатній основі послуг із зберігання вилучених біоресурсів на підставі цивільно-правових договорів, зокрема, укладених між Кіровоградським рибоохоронним патрулем з ТОВ РПА «Андрусівська».

Відповідно до наказа Державного агентства України з розвитку меліорації, рибного господарства та продовольчих програм від 19.05.2025 № 331 «Про проведення службового розслідування, щодо виявлених причин та умов, що сприяли порушенню посадовими особами Держрибагентства вимог ст. 54 Закону України «Про запобігання корупції» (далі Наказ № 331) призначено службове розслідування щодо виявлених причин та умов, що сприяли порушенню посадовими особами Держрибагентсвта вимог ст. 54 Закону у період з 19.05.2025 по 18.06.2025, та утворено комісію з проведення службового розслідування (далі комісія).

В Акті службового розслідування від 16.06.2025 комісія запропонувала за невжиття усіх можливих заходів щодо припинення порушення вимог статті 54 Закону України «Про запобігання корупції» притягнути до дисциплінарної відповідальності та оголосити догану позивачу.

Наказом Державного агентства України з розвитку меліорації, рибного господарства та продовольчих програм від 07.07.2025 № 98-ТО «Про застосування дисциплінарного стягнення до ОСОБА_1 » застосовано до позивача дисциплінарне стягнення у вигляді догани відповідно до частини третьої статті 66 Закону України «Про державну службу».

Вважаючи Наказ № 98-ТО протиправним, позивач звернувся до суду з цим позовом.

ПРАВОВЕ РЕГУЛЮВАННЯ СПІРНИХ ПРАВОВІДНОСИН ТА ВИСНОВКИ СУДУ

Надаючи правову оцінку спірним правовідносинам, що виникли між сторонами, суд виходив з такого.

Відповідно до частини другої статті 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Відповідно до пункту 4 частини першої статті 2 Закону №889-VІІІ посада державної служби є визначена структурою і штатним розписом первинна структурна одиниця державного органу з установленими відповідно до законодавства посадовими обов`язками у межах повноважень, визначених частиною першою статті 1 цього Закону.

Згідно з пунктами 6, 7, 8 частини першої статті 8 Закону №889-VІІІ державний службовець зобов`язаний:

забезпечувати в межах наданих повноважень ефективне виконання завдань і функцій державних органів;

сумлінно і професійно виконувати свої посадові обов`язки та умови контракту про проходження державної служби (у разі укладення);

виконувати рішення державних органів, накази (розпорядження), доручення керівників, надані на підставі та у межах повноважень, передбачених Конституцією та законами України.

Відповідно до частини першої статті 63 Закону керівник державної служби несе відповідальність за неналежний рівень службової дисципліни і здійснює повноваження щодо притягнення державних службовців до дисциплінарної відповідальності.

Пунктом другим частини другої статті 63 Закону № 889-VІІІ передбачено, що з метою забезпечення належного рівня службової дисципліни керівник державної служби зобов`язаний, серед іншого, здійснювати контроль за виконанням державними службовцями посадових обов`язків.

Згідно з частиною першою статті 64 Закону №889-VІІІ за невиконання або неналежне виконання посадових обов`язків, визначених цим Законом та іншими нормативно-правовими актами у сфері державної служби, посадовою інструкцією, а також порушення правил етичної поведінки та інше порушення службової дисципліни державний службовець притягається до дисциплінарної відповідальності у порядку, встановленому цим Законом.

Відповідно до частини першої статті 65 Закону № 889-VІІІ підставою для притягнення державного службовця до дисциплінарної відповідальності є вчинення ним дисциплінарного проступку, тобто протиправної винної дії або бездіяльності чи прийняття рішення, що полягає у невиконанні або неналежному виконанні державним службовцем своїх посадових обов`язків та інших вимог, установлених цим Законом та іншими нормативно-правовими актами, за яке до нього може бути застосоване дисциплінарне стягнення.

Дисциплінарними проступками є невиконання або неналежне виконання посадових обов`язків, актів органів державної влади, наказів (розпоряджень) та доручень керівників, прийнятих у межах їхніх повноважень (пункт 5 частини другої статті 65 Закону № 889-VІІІ).

Відповідно до частини третьої статті 66 Закону № 889-VІІІ у разі допущення державним службовцем дисциплінарних проступків передбачених пунктами 4, 5, 12 та 15 частини другої статті 65 цього Закону, суб`єктом призначення або керівником державної служби такому державному службовцю може бути оголошено догану.

Таким чином, за невиконання або неналежне виконання посадових обов`язків, актів органів державної влади, наказів (розпоряджень) та доручень керівників, прийнятих у межах їхніх повноважень державному службовцю може бути оголошено догану.

Пунктом 1 Порядку № 950 встановлено, що він визначає процедуру проведення службового розслідування стосовно осіб, на яких поширюється дія Закону України «Про запобігання корупції».

Згідно з абзацом другим пункту 3 Порядку № 950 дія цього Порядку не поширюється на державних службовців, крім випадків, визначених абзацами третім і четвертим пункту 2 цього Порядку.

Абзацом третім пункту 2 Порядку № 950 встановлено, що відповідно до цього Порядку може бути проведено службове розслідування в разі внесення подання спеціально уповноваженого суб`єкта у сфері протидії корупції або припису Національного агентства з питань запобігання корупції (далі Національне агентство) з метою виявлення причин та умов, що сприяли вчиненню корупційного або пов`язаного з корупцією правопорушення чи невиконанню вимог Закону в інший спосіб.

Відтак дія Порядку № 950 поширюється на державних службовців, зокрема, у випадку проведення службового розслідування на підставі припису НАЗК з метою виявлення причин та умов, що сприяли вчиненню корупційного або пов`язаного з корупцією правопорушення чи невиконанню вимог Закону в інший спосіб.

Суд встановив, що у період з 16.12.224 по 24.01.2025 (з продовженням до 07.03.2025) НАЗК провело перевірку Державного агентства України з розвитку меліорації, рибного господарства та продовольчих програм за період з 16.12.2021 по 16.12.2024, за результатами якої було складено Акт від 21.03.2025 планової перевірки організації роботи із запобігання і виявлення корупції у Державному агентстві України з розвитку меліорації, рибного господарства та продовольчих програм.

На підставі Акта від 21.03.2025 НАЗК винесло припис від 30.04.2025 № 36-02/11-25, який містить вимогу НАЗК до голови Державного агентства України з розвитку меліорації, рибного господарства та продовольчих програм провести службове розслідування з метою виявлення причин та умов, що сприяли порушенню посадовими особами Держрибагентства вимог статті 54 Закону України «Про запобігання корупції».

Наказом № 331 призначено службове розслідування щодо виявлених причин та умов, що сприяли порушенню посадовими особами Держрибагентсвта вимог статті 54 Закону України «Про запобігання корупції» у період з 19.05.2025 по 18.06.2025.

Таким чином, відповідач правомірно прийняв Наказ № 331 та провів службове розслідування щодо відповідних фактів у порядку, що встановлений Порядком № 960.

Однак, як слідує зі змісту Наказа № 331, службове розслідування було призначено не стосовно конкретних посадових осіб, а за фактом виявлених НАЗК порушень статті 54 Закону України «Про запобігання корупції».

Вказане також підтверджується поясненнями НАЗК від 01.09.2025, в яких воно зауважило, що висновків про наявність чи відсутність порушень саме в діях позивача у відповідних акті та Приписі не зазначалось, оскільки вказане є предметом службового розслідування, метою якого у тому числі було встановлення усіх причетних осіб до виявлених НАЗК порушень антикорупційного законодавства.

Відповідно до абзаців першого-сьомого пункту 12 Порядку № 950 за результатами службового розслідування комісія з проведення службового розслідування складає акт, у якому зазначаються:

факти, які стали підставою для проведення службового розслідування, прізвище, власне ім`я та по батькові (за наявності), найменування посади, строк перебування на займаній посаді особи, стосовно якої проведено службове розслідування (якщо службове розслідування проводилося стосовно особи);

заяви, клопотання, пояснення щодо предмета службового розслідування;

висновки службового розслідування, обставини, що пом`якшують або обтяжують відповідальність, причини та умови, що призвели до порушення, заходи, вжиті або запропоновані до його усунення, чи обставини, що знімають з особи, стосовно якої проведено службове розслідування, безпідставні звинувачення або підозру;

обґрунтовані пропозиції про усунення виявлених порушень та притягнення (за наявності підстав) винних осіб до відповідальності згідно із законом.

У разі наявності обґрунтованих пропозицій про притягнення особи, стосовно якої проведено службове розслідування, до відповідальності комісія з проведення службового розслідування пропонує вид дисциплінарного стягнення, передбаченого законом.

Під час визначення виду дисциплінарного стягнення комісія з проведення службового розслідування повинна враховувати ступінь тяжкості вчиненого проступку та заподіяну шкоду, обставини, за яких вчинено проступок, і попередню роботу особи, стосовно якої проведено службове розслідування.

За результатами службового розслідування, проведеного на підставі Наказа № 331, комісія склала Акт службового розслідування від 16.06.2025.

В Акті службового розслідування від 16.06.2025 комісія зазначила стосовно позивача лише його пояснення щодо укладених договорів Управління Державного агентства меліорації та рибного господарства у Кіровоградській області (Управління Державного агентства України з розвитку меліорації, рибного господарства та продовольчих програм у Кіровоградській області) з ТОВ РПА «Андрусівська», в яких він вказав на вжиті заходи щодо розірвання та переукладення.

Натомість в Акті службового розслідування від 16.06.2025 не зазначено стосовно позивача:

обставини, що пом`якшують або обтяжують відповідальність, причини та умови, що призвели до порушення, конкретні заходи, вжиті або запропоновані до його усунення;

пропозиції про усунення виявлених порушень;

ступінь тяжкості вчиненого ним проступку та розмір заподіяної шкоди (або її відсутність), обставини, за яких вчинено проступок, і попередню роботу позивача.

Відтак наведений Акт не відповідає вимогам пункту 12 Порядку № 950.

Відповідно до абзаців першого, другого і восьмого пункту 13 Порядку № 950 акт службового розслідування підписує голова, інші члени комісії з проведення службового розслідування, і він подається на розгляд суб`єкту призначення або керівнику органу в одному примірнику.

Перед поданням на розгляд суб`єкту призначення або керівнику органу з актом службового розслідування ознайомлюється особа, стосовно якої проведено службове розслідування.

У разі коли службове розслідування проведено за фактом виявленого порушення, то акт за його результатами невідкладно після підписання подається суб`єкту призначення або керівникові органу.

Оскільки службове розслідування проведено за фактом виявлених НАЗК порушень, комісія не зобов`язана була ознайомлювати з Актом службового розслідування від 16.06.2025 інших осіб, зокрема тих, які давали відповідні пояснення.

Згідно з пунктом 14 Порядку № 950 акт службового розслідування на вимогу особи, стосовно якої проведено службове розслідування, повинен розглядатися в її присутності.

За результатами розгляду акта службового розслідування суб`єкт призначення або керівник органу приймає в десятиденний строк з дати його надходження відповідне рішення.

У разі коли службове розслідування проведено стосовно особи, то вона ознайомлюється з рішенням суб`єкта призначення або керівника органу, прийнятим за результатами розгляду акта службового розслідування.

У разі коли рішення про проведення службового розслідування було прийнято на виконання подання спеціально уповноваженого суб`єкта у сфері протидії корупції або припису Національного агентства, суб`єкт призначення, якому його адресовано, інформує відповідно спеціально уповноваженого суб`єкта у сфері протидії корупції або Національне агентство щодо висновків комісії з проведення службового розслідування про причини та умови, що призвели до вчинення корупційного або пов`язаного з корупцією правопорушення чи невиконання вимог Закону в інший спосіб, пропозицій про усунення зазначених причин та умов, а також стосовно вжитих заходів за результатами службового розслідування.

За результатами службового розслідування особа, стосовно якої проведено службове розслідування, може бути притягнута до відповідальності згідно із законом.

З наведеного слідує, що за результатами службового розслідування особа може бути притягнута до відповідальності лише у тому випадку, якщо воно проводилось стосовно неї.

Проте, як вище суд встановив, службове розслідування, призначене Наказом № 331, проводилось не стосовно конкретних осіб, зокрема, позивача, а за фактом виявлених під час проведення НАЗК порушень статті 54 Закону України «Про запобігання корупції».

Тому за результатами вказаного службового розслідування відповідач позбавлений був права притягати будь-яких осіб до відповідальності. У цьому випадку, прийшовши до висновку за результатами такого службового розслідування про наявність у діях державних службовців складу дисциплінарного проступку, відповідач мав право на підставі Акта службового розслідування порушити дисциплінарне провадження згідно з Порядком здійснення дисциплінарного провадження, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 04.12.2019 № 1039.

Таким чином, службове розслідування було проведено з порушенням пунктів 12 і 14 Порядку № 950, що має своїм наслідком протиправність прийнятого за його результатами Наказа № 98-ТО.

Оцінивши докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх всебічному, повному та об`єктивному дослідженні, та враховуючи всі наведені обставини, суд дійшов до висновку про те, що позовні вимоги підлягають задоволенню повністю.

РОЗПОДІЛ СУДОВИХ ВИТРАТ

Згідно з абзацом першим частини першої статті 139 КАС України при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.

Квитанцією від 05.08.2025 № 6165-0321-4639-8216 підтверджується понесення позивачем судових витрат у розмірі 1211,20 грн на сплату судового збору за подачу адміністративного позову. Тому ця сума підлягає відшкодуванню шляхом стягнення на користь позивача за рахунок бюджетних асигнувань відповідача.

Керуючись статтями 9, 22, 139, 241-246, 255, 295, 297 КАС України, суд

ВИРІШИВ:

1. Позов ОСОБА_1 до Державного агентства України з розвитку меліорації рибного господарства та продовольчих програм, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, на стороні відповідача Національне агентство з питань запобігання корупції задовольнити повністю.

2. Визнати протиправним і скасувати наказ Державного агентства України з розвитку меліорації, рибного господарства та продовольчих програм від 07.07.2025 № 98-ТО «Про застосування дисциплінарного стягнення до ОСОБА_1 »

3. Стягнути на користь ОСОБА_1 за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень Державного агентства України з розвитку меліорації рибного господарства та продовольчих програм судовий збір у розмірі 1211 (Одна тисяча двісті одинадцять) гривень 20 копійок.

4. Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

5. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

6. Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення безпосередньо до П`ятого апеляційного адміністративного суду.

7. Учасники справи:

позивач ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 ; РНОКПП НОМЕР_2 );

відповідач Державне агентство України з розвитку меліорації рибного господарства та продовольчих програм (вул. Січових Стрільців, 45А, м. Київ, 04053; );

третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, на стороні відповідача Національне агентство з питань запобігання корупції (б-р Миколи Міхновського, 28, м. Київ, 01103; ).

8. Повний текст рішення суду складений 31.10.2025.

Суддя В.Г.Ярощук