Справа № 520/8350/25
Суддя: Катунов В.В.
Дата ухвалення: 2025-10-31 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

Головуючий І інстанції: Супрун Ю.О.
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

31 жовтня 2025 р. Справа № 520/8350/25
Другий апеляційний адміністративний суд у складі колегії:

Головуючого судді Катунова В.В.,

Суддів: Чалого І.С. , Подобайло З.Г. ,

розглянувши в порядку письмового провадження у приміщенні Другого апеляційного адміністративного суду адміністративну справу за апеляційною скаргою Київської митниці на рішення Харківського окружного адміністративного суду від 31.07.2025, майдан Свободи, 6, м. Харків, 61022 по справі № 520/8350/25

за позовом Приватного підприємства "ГЛАЗГО-08"

до Київської митниці Державної митної служби України

про скасування рішення, картки відмови,

ВСТАНОВИВ:

Приватне підприємство "ГЛАЗГО-08" (надалі - позивач, ПП "ГЛАЗГО-08") звернулось до суду з позовом до Київської митниці Державної митної служби України (надалі також відповідач, митний орган), у якому позивач просив:

- скасувати Рішення щодо класифікації товарів № 25UA4-КТ від 03.01.2025;

- скасувати Картку відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення № UA100320/2025/000007;

- стягнути за рахунок бюджетних асигнувань Київської митниці як відокремленого підрозділу Державної митної служби України (03124, м. Київ, б-р. Вацлава Гавела, буд. 8-А, ) на користь Приватного підприємства «ГЛАЗГО-08» (61002, м. Харків, вул. Дарвіна, буд. 12, кв. 49, ідентифікаційний код 35974177) судові витрати, а саме: витрати на оплату судової товарознавчої експертизи 18000,00 грн., витрати на оплату професійної правничої допомоги 16000,00 грн., витрати зі сплати судового збору - 4 844,80 грн.

Рішенням Харківського окружного адміністративного суду від 31.07.2025 позов задоволено.

Скасовано Рішення щодо класифікації товарів № 25UA4-КТ від 03.01.2025.

Скасовано Картку відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення № UA100320/2025/000007.

Стягнуто за рахунок бюджетних асигнувань Київської митниці як відокремленого підрозділу Державної митної служби України (03124, м. Київ, б-р. Вацлава Гавела, буд. 8-А, ) на користь Приватного підприємства «ГЛАЗГО-08» (61002, м. Харків, вул. Дарвіна, буд. 12, кв. 49, ідентифікаційний код 35974177) судові витрати, а саме: витрати на оплату судової товарознавчої експертизи у розмірі 18000 (вісімнадцять тисяч) гривень 00 копійок та витрати зі сплати судового збору у розмірі 4844 (чотири тисячі вісімсот сорок чотири) гривні 80 копійок.

Відповідачем на вказане рішення суду подана апеляційна скарга, в якій посилаючись на порушення судом першої інстанції норм матеріального та процесуального права, неповне з`ясування обставин, які мають значення для справи, просить суд апеляційної інстанції скасувати рішення суду та прийняти нове, яким у задоволенні позову відмовити повністю.

В апеляційній скарзі Київська митниця зазначає, що суд першої інстанції дійшов помилкового висновку щодо віднесення спірного товару «автоматична штанцювальна машина TYM790» до коду УКТ ЗЕД , не врахувавши обов`язкові для застосування правила класифікації товарів, зокрема Основні правила інтерпретації (ОПІ) УКТ ЗЕД. Наголошує, що машина моделі TYM 790 має елементи для друку та здатна здійснювати друкування на папері, тому вона класифікується згідно з УКТ ЗЕД у товарній підкатегорії , як інше друкарське обладнання. Також апелянт наполягає на відсутності правових підстав для врахування висновку експерта, поданого позивачем, оскільки експерт не має правових підстав щодо визначення коду товару відповідно до УКТЗЕТ.

У надісланому до суду апеляційної інстанції відзиві на апеляційну скаргу позивач заперечував проти доводів, викладених в апеляційній скарзі, просив рішення суду першої інстанції залишити без змін, як законне та обґрунтоване.

У відповідності до п. 3 ч. 1 ст. 311 КАС України суд апеляційної інстанції може розглянути справу без повідомлення учасників справи (в порядку письмового провадження) за наявними у справі матеріалами, якщо справу може бути вирішено на підставі наявних у ній доказів, у разі подання апеляційної скарги на рішення суду першої інстанції, які ухвалені в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін (у порядку письмового провадження).

Предметом апеляційного оскарження є судове рішення, яке прийняте судом першої інстанції в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін, у зв`язку з чим колегія суддів вважає за можливе розглянути справу в порядку письмового провадження.

Колегія суддів, заслухавши суддю-доповідача, перевіривши, в межах апеляційної скарги, рішення суду першої інстанції та доводи апеляційної скарги, дослідивши матеріали справи, вважає, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню з наступних підстав.

Судом першої інстанції встановлено, що 21.08.2024 між ПП «ГЛАЗГО-08» (Покупець) та фірмою FORMICA Solution a.s. (Чехія) (Продавець) було укладено контракт № 2108-F.

Відповідно до пункту 1.1. контракту № 2108-F від 21.08.2024 Продавець приймає на себе зобов`язання поставити на умовах EXW Zasova (Чехія), а Покупець прийняти та оплатити Товар, виробником якого є Shanghai Yawa Printing Machinery Co., Ltd., Китай, а саме: Бувша у використанні автоматична штанцювальна машина TYM 790 виробника Shanghai Yawa Printing Machinery Co., Ltd., рік виробництва 2014, серійний номер 1320237.

Для митного оформлення товару уповноваженим представником ПП «ГЛАЗГО-08» було подано до Київської митниці електронну митну декларацію № 24UA50U5 (далі ЕМД № 24UA50U5) із зазначенням таких відомостей: «Бувша у використанні автоматична штанцювальна машина/Used automatic foil stamping & die cutting machine, модель TYM 790 1 шт., сер.ном.1320237, рік виробництва 2014. Призначена для високоефективного тиснення фольгою, пресувальних робіт, використовується для видавлювання, створення неглибоких об`ємних випуклостей (гаряче конгревне тиснення), включаючи шрифт Брайля, формовки: паперу, картону, гофрованого картону у виробництві пакувального матеріалу (коробок, упаковок тощо) шляхом затиснення паперової заготовки між двома платинами одна з яких має (прес) форму (матрицю), машина не комплектується ножами або ріжучими пристроями, без функції друку, макс. формат аркуша 790х560мм, макс. швидкість 5000 аркушів/год, споживна потужність 26 кВт. Комплектація згідно технічного опису. У частково розібраному стані на час транспортування. Торговельна марка: Yawa. Країна виробництва: CN. Виробник: Shanghai Yawa Printing Machinery Co., Ltd.»

В графі 33 «Код товару» ЕМД № 24UA50U5 вказано .

За результатами розгляду поданої позивачем ЕМД № 24UA50U5 та доданих до неї документів відповідачем було прийнято Рішення щодо класифікації товарів № 25UA4-КТ від 03.01.2025 (далі Рішення № 25UA4-КТ), відповідно до якого правильним є зазначення коду УКТ ЗЕД .

Також відповідачем було прийнято Картку відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення № UA100320/2025/000007 (далі Картка відмови № UA100320/2025/000007).

У зв`язку з неможливістю перебування товару під митним контролем, позивач був вимушений здійснити митне оформлення товару відповідно до вимог, визначених рішенням та карткою відмови та подав нову електронну митну декларацію № 25UA23U0 із зазначенням у графі 33 коду УКТЗЕД і сплатив відповідні платежі.

Не погоджуючись з Рішенням № 25UA4-КТ та Карткою відмови № UA100320/2025/000007 ПП «ГЛАЗГО-08» звернулось до суду з цим позовом.

Задовольняючи позовні вимоги, суд першої інстанції дійшов висновку про те, що позивач здійснив декларування імпортованого товару відповідно до вимог чинного законодавства, у тому числі, щодо визначення коду УКТ ЗЕД. Водночас митний орган не підтвердив належними та допустити доказами наявність підстав для зміни вказаного позивачем коду товару УКТ ЗЕД, що свідчить про протиправність Рішення № 25UA4-КТ та Картки відмови № UA100320/2025/000007.

Перевіряючи законність та обґрунтованість оскаржуваного рішення суду першої інстанції, суд апеляційної інстанції зазначає наступне.

Відносини з приводу митного контролю та митного оформлення товарів, що переміщуються через митний кордон України, справляння митних платежів регулюються положеннями Митного кодексу України від 13.03.2012 № 4495-VI (надалі за текстом - МК України).

Згідно з пунктами 20, 23 та 24 частини 1 статті 4 МК України:

митна декларація це заява встановленої форми, в якій особою зазначено митний режим, у який вона бажає помістити товари, та до якої внесено відомості залежно від митних формальностей, встановлених цим Кодексом для митних режимів;

митне оформлення це виконання митних формальностей, необхідних для випуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення;

митний контроль це сукупність заходів, що здійснюються з метою забезпечення додержання норм цього Кодексу, законів та інших нормативно-правових актів з питань митної справи, міжнародних договорів України, укладених у встановленому законом порядку.

За змістом частини 1 статті 246 МК України метою митного оформлення є забезпечення дотримання встановленого законодавством України порядку переміщення товарів, транспортних засобів комерційного призначення через митний кордон України, а також забезпечення статистичного обліку ввезення на митну територію України, вивезення за її межі і транзиту через її територію товарів.

Згідно з частиною 1 статті 248 МК України митне оформлення розпочинається з моменту подання митному органу декларантом або уповноваженою ним особою митної декларації або документа, який відповідно до законодавства її замінює, та документів, необхідних для митного оформлення, а в разі електронного декларування - з моменту отримання митним органом від декларанта або уповноваженої ним особи електронної митної декларації або електронного документа, який відповідно до законодавства замінює митну декларацію.

Відповідно до частини 1 статті 257 МК України декларування здійснюється шляхом заявлення за встановленою формою (письмовою, усною, шляхом вчинення дій) точних відомостей про товари, мету їх переміщення через митний кордон України, а також відомостей, необхідних для здійснення їх митного контролю та митного оформлення. При застосуванні письмової форми декларування можуть використовуватися як електронні документи, так і документи на паперовому носії або їх електронні (скановані) копії, на які накладено електронний підпис декларанта або уповноваженої ним особи.

Положеннями частини 7 статті 257 МК України встановлено, що перелік відомостей, що підлягають внесенню до митних декларацій, обмежується лише тими відомостями, які є необхідними для цілей справляння митних платежів, формування митної статистики, а також для забезпечення додержання вимог цього Кодексу та інших законодавчих актів.

Згідно з частиною 8 статті 257 МК України митне оформлення товарів, транспортних засобів комерційного призначення здійснюється митними органами на підставі митної декларації, до якої декларантом залежно від митних формальностей, установлених МК України для митних режимів, та заявленої мети переміщення вносяться такі відомості, у тому числі у вигляді кодів, зокрема код товару згідно з УКТ ЗЕД.

За змістом частини 1 статті 318 МК України митному контролю підлягають усі товари, транспортні засоби комерційного призначення, які переміщуються через митний кордон України.

Як вбачається з Картки відмови № UA100320/2025/000007 підставою відмови у прийнятті ЕМД № 24UA50U5 зазначено: «У відповідності до частини 2 ст. 256, частини 2 та 4 статті 69 Митного кодексу України, вимог ПКМУ № 450 від 21.05.2012р, наказу Міністерства Фінансів України від 30.05.2012 №651 «Про затвердження Порядку заповнення митних декларацій за формою єдиного адміністративного документа», в редакції Наказу Міністерства Фінансів України від 23.09.2022 № 296 "Про внесення змін до Порядку заповнення митних декларацій за формою єдиного адміністративного документа", прийнято рішення щодо класифікації товару від 03.01.2025 № 25UA4-КТ (код товару змінено)».

Відповідно до статті 67 МК України Українська класифікація товарів зовнішньоекономічної діяльності (УКТ ЗЕД) складається на основі Гармонізованої системи опису та кодування товарів та затверджується законом про Митний тариф України. В УКТ ЗЕД товари систематизовано за розділами, групами, товарними позиціями, товарними підпозиціями, найменування і цифрові коди яких уніфіковано з Гармонізованою системою опису та кодування товарів. Для докладнішої товарної класифікації використовується сьомий, восьмий, дев`ятий та десятий знаки цифрового коду. Структура десятизнакового цифрового кодового позначення товарів в УКТ ЗЕД включає код групи (перші два знаки), товарної позиції (перші чотири знаки), товарної підпозиції (перші шість знаків), товарної категорії (перші вісім знаків), товарної підкатегорії (десять знаків).

За змістом частин 1-4 статті 69 МК України товари при їх декларуванні підлягають класифікації, тобто у відношенні товарів визначаються коди відповідно до класифікаційних групувань, зазначених в УКТ ЗЕД. Митні органи здійснюють контроль правильності класифікації товарів, поданих до митного оформлення, згідно з УКТ ЗЕД. На вимогу посадової особи митного органу декларант зобов`язаний надати усі наявні відомості, необхідні для підтвердження заявлених кодів товарів, поданих до митного оформлення, а також зразки таких товарів та/або техніко-технологічну документацію на них. У разі виявлення під час митного оформлення товарів або після нього порушення правил класифікації товарів митний орган має право самостійно класифікувати такі товари.

Положеннями частини 7 статті 69 МК України передбачено, що рішення митних органів щодо класифікації товарів для митних цілей є обов`язковими. Такі рішення оприлюднюються у встановленому законодавством порядку. У разі незгоди з рішенням митного органу щодо класифікації товару декларант має право оскаржити це рішення відповідно до глави 4 МК України.

Відповідно до Основних правил інтерпретації УКТ ЗЕД Митного тарифу України, встановленого Законом України «Про Митний тариф України» від 19.10.2022 № 2697-IX, класифікація товарів в УКТ ЗЕД здійснюється за такими правилами:

1. Назви розділів, груп і підгруп наводяться лише для зручності користування УКТ ЗЕД; для юридичних цілей класифікація товарів в УКТ ЗЕД здійснюється виходячи з назв товарних позицій і відповідних приміток до розділів чи груп і, якщо цими назвами не передбачено іншого, відповідно до таких правил:

2. (a) будь-яке посилання в назві товарної позиції на будь-який виріб стосується також некомплектного чи незавершеного виробу за умови, що він має основну властивість комплектного чи завершеного виробу. Це правило стосується також комплектного чи завершеного виробу (або такого, що класифікується як комплектний чи завершений згідно з цим правилом), незібраного чи розібраного;

(b) будь-яке посилання в назві товарної позиції на будь-який матеріал чи речовину стосується також сумішей або сполук цього матеріалу чи речовини з іншими матеріалами чи речовинами. Будь-яке посилання на товар з певного матеріалу чи речовини розглядається як посилання на товар, що повністю або частково складається з цього матеріалу чи речовини. Класифікація товару, що складається більше ніж з одного матеріалу чи речовини, здійснюється відповідно до вимог правила 3.

3. У разі якщо згідно з правилом 2 (b) або з будь-яких інших причин товар на перший погляд (prіma facіe) можна віднести до двох чи більше товарних позицій, його класифікація здійснюється таким чином:

(a) перевага надається тій товарній позиції, в якій товар описується конкретніше порівняно з товарними позиціями, де подається більш загальний його опис. Проте в разі коли кожна з двох або більше товарних позицій стосується лише частини матеріалів чи речовин, що входять до складу суміші чи багатокомпонентного товару, або лише частини товарів, що надходять у продаж у наборі для роздрібної торгівлі, такі товарні позиції вважаються рівнозначними щодо цього товару, навіть якщо в одній з них подається повніший або точніший опис цього товару;

(b) суміші, багатокомпонентні товари, які складаються з різних матеріалів або вироблені з різних компонентів, товари, що надходять у продаж у наборах для роздрібної торгівлі, класифікація яких не може здійснюватися згідно з правилом 3 (a), повинні класифікуватися за тим матеріалом чи компонентом, який визначає основні властивості цих товарів, за умови що цей критерій можна застосувати;

(c) товар, класифікацію якого не можна здійснити відповідно до правила 3 (a) або 3 (b), повинен класифікуватися в товарній позиції з найбільшим порядковим номером серед номерів товарних позицій, що розглядаються.

4. Товар, який не може бути класифікований згідно з вищезазначеними правилами, класифікується в товарній позиції, яка відповідає товарам, що найбільше подібні до тих, що розглядаються.

З вищезазначеного вбачається, що при віднесенні товару до тієї чи іншої позиції необхідно виходити з більш конкретного опису товару, тобто саме характеристики товару є визначальними для класифікації товару відповідно до УКТ ЗЕД.

Відповідно до статті 256 МК України відмова у митному оформленні - це письмове вмотивоване рішення митного органу про неможливість здійснення митного оформлення товарів, транспортних засобів комерційного призначення через невиконання декларантом або уповноваженою ним особою умов, визначених цим Кодексом. У рішенні про відмову у митному оформленні повинні бути зазначені причини відмови та наведені вичерпні роз`яснення вимог, виконання яких забезпечує можливість митного оформлення товарів, транспортних засобів комерційного призначення. Зазначене рішення повинно також містити інформацію про порядок його оскарження. Рішення про відмову у митному оформленні приймається в межах строку, відведеного статтею 255 МК України для завершення митного оформлення. Неприйняття такого рішення протягом зазначеного строку є бездіяльністю, яка може бути оскаржена в порядку, встановленому главою 4 МК України.

Порядок роботи митних органів при вирішенні питань класифікації товарів, що переміщуються через митний кордон України, затверджено наказом Міністерства фінансів України 30 травня 2012 року № 650 (у редакції наказу Міністерства фінансів України від 23 грудня 2022 року № 455).

Згідно термінології наведеної у п. 2 розділу 1 Порядку №650 класифікація товару - визначення коду товару відповідно до вимог Основних правил інтерпретації УКТ ЗЕД, передбачених Законом України Про Митний тариф України (далі - Основні правила інтерпретації УКТ ЗЕД), з урахуванням Пояснень до УКТ ЗЕД, рішень Комітету з Гармонізованої системи опису та кодування товарів Всесвітньої митної організації, методичних рекомендацій щодо класифікації окремих товарів згідно з вимогами УКТ ЗЕД, розроблених центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну митну політику відповідно до вимог Митного кодексу України (далі - Кодекс), до початку переміщення товару через митний кордон України, під час митного оформлення та після завершення митного оформлення;

контроль правильності класифікації товарів - перевірка відповідності опису товару та відповідного йому коду в митній декларації вимогам Основних правил інтерпретації УКТ ЗЕД під час проведення процедур його митного контролю та митного оформлення або після них

За пунктами 1, 2 розділу ІІ Порядку №650 посадові особи Підрозділу, ПМО здійснюють контроль правильності класифікації товарів під час виконання митних формальностей. Обсяг митного контролю, достатнього для забезпечення додержання правил класифікації товарів, визначається на підставі результатів застосування системи управління ризиками.

Контроль правильності класифікації товарів здійснюється шляхом перевірки відповідності:

опису товару в митній декларації процедурі декларування відповідно до вимог Кодексу;

відомостей про товар та код товару згідно з УКТ ЗЕД, заявлених у митній декларації, відомостям про товар (найменування, опис, визначальні характеристики для класифікації товарів тощо), зазначеним у наданих для митного контролю документах, шляхом перевірки дотримання вимог Основних правил інтерпретації УКТ ЗЕД, із врахуванням Пояснень до УКТ ЗЕД, рекомендацій, розроблених центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну митну політику, відповідно до вимог Кодексу.

Пунктом 9 розділу ІІ Порядку №650 передбачено, що посадова особа Підрозділу або підрозділу митних компетенцій у строк не більше 10 календарних днів з дня отримання Запиту здійснює класифікацію товарів, за результатами якої: підтверджує задекларований код товару згідно з УКТЗЕД; або приймає Рішення.

Рішення приймається у разі необхідності зміни задекларованого коду товару згідно з УКТ ЗЕД на підставі встановлених характеристик товару, які є визначальними для його класифікації.

Для прийняття Рішення використовуються відомості, які містяться у митній декларації, інших документах, поданих для митного оформлення, а також документи та відомості, надані разом із Запитом та/або у порядку, передбаченому пунктом 12 цього розділу (п. 11 розділу ІІ Порядку №650).

Відповідно до пунктів 15- 18 розділу ІІ Порядку №650, якщо для вирішення питання класифікації товару виникає потреба у спеціальних знаннях з різних галузей науки, техніки, мистецтвознавства тощо або у використанні спеціального обладнання і техніки, митний орган може звернутися до спеціалізованого органу з питань експертизи та досліджень центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну митну політику, чи до його відокремленого підрозділу або іншої експертної установи (організації).

Залучення спеціалізованого органу з питань експертизи та досліджень центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну митну політику, або іншої експертної установи (організації) здійснюється у разі виникнення: необхідності ідентифікації або лабораторної перевірки характеристик товарів, визначальних для їх класифікації; складних випадків класифікації товарів, вирішення яких потребує проведення досліджень.

У такому разі Підрозділ або підрозділ митних компетенцій готує та надсилає запит про проведення дослідження (аналізу, експертизи) проб (зразків) товарів до спеціалізованого органу з питань експертизи та досліджень центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну митну політику, або іншої експертної установи (організації) із зазначенням переліку завдань та питань, що мають бути з`ясовані для встановлення характеристик, визначальних для класифікації товарів згідно з УКТ ЗЕД.

Взяття проб (зразків) товарів та операції із ними здійснюються відповідно до статей 356 та 357 Кодексу.

Результати проведеного дослідження (аналізу, експертизи) проб (зразків) товарів доводяться до Підрозділу, який надіслав запит, передбачений пунктом 15 цього розділу.

У разі проведення дослідження (аналізу, експертизи) проб (зразків) товарів строк прийняття Рішення не має перевищувати 40 календарних днів з дня отримання Запиту.

У разі складного випадку класифікації товару Підрозділ має право в електронній формі звернутися до центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну митну політику, для отримання методологічної допомоги щодо класифікації товару згідно з УКТ ЗЕД. До такого звернення додаються копії:

митної декларації, згідно з якою заявлено товар до митного контролю та митного оформлення;

документів, наданих разом із митною декларацією;

акта про проведення митного огляду (переогляду) товарів, транспортних засобів, ручної поклажі та багажу (у разі його проведення);

акта про взяття проб (зразків) товарів (у разі їх взяття);

результатів дослідження (аналізу, експертизи) проб (зразків) товарів (у разі їх проведення);

інших документів та/або відомостей, наданих декларантом або уповноваженою ним особою.

Виходячи з наведених норм визначальним для класифікації товару відповідно до УКТЗЕД є його характеристика.

Митні органи здійснюють контроль правильності класифікації товарів, поданих до митного оформлення, згідно з УКТЗЕД.

З матеріалів справи вбачається, що позивачем було задекларовано вживану автоматичну штанцювальну машину/Used automatic foil stamping & die cutting machine, модель TYM 790 1 шт., сер.ном.1320237, рік виробництва 2014, яка призначена для високоефективного тиснення фольгою, пресувальних робіт, використовується для видавлювання, створення неглибоких об`ємних випуклостей (гаряче конгревне тиснення), включаючи шрифт Брайля, формовки: паперу, картону, гофрованого картону у виробництві пакувального матеріалу (коробок, упаковок тощо) шляхом затиснення паперової заготовки між двома платинами одна з яких має (прес) форму (матрицю), машина не комплектується ножами або ріжучими пристроями, без функції друку, макс. формат аркуша 790х560мм, макс. швидкість 5000 аркушів/год, споживна потужність 26 кВт, країна виробництва: Китай. виробник: Shanghai Yawa Printing Machinery Co., Ltd.

В графі 33 «Код товару» ЕМД № 24UA50U5 позивач зазначив код УКТ ЗЕД (інше обладнання для виробництва товарів з паперової маси, паперу або картону, включаючи різальні машини будь-якого типу: інше обладнання).

Згідно з товаро-супровідними документами, технічною документацією, фотокартками та актом про проведення огляду товарів, товар являє собою обладнання з маркуванням «TYM 790» у частково розібраному стані на час транспортування та запасні частини.

З Рішення № 25UA4-КТ вбачається, що відповідач виходячи з положень статті 69 МК України визначив код товар УКТ ЗЕД (обладнання друкарське, в якому використовуються для друку пластини, циліндри та інші друкарські елементи товарної позиції 8442; інші принтери, копіювальні апарати, факсимільні апарати, об`єднані або ні; частини та аксесуари до них: інші).

В поясненнях до Основних правил інтерпретації УКТ ЗЕД вказано, що до товарної позиції 8443 включаються (1) всі друкарські машини, які друкують за допомогою шрифту, друкарських блоків, пластин або циліндрів попередньої товарної позиції, і (2) інші принтери, копіювальні апарати та факсимільні апарати, об`єднані чи ні. До цієї товарної позиції включаються машини для друкування повторюваних зображень, формулювань або для багатоколірного друку на текстильному матеріалі, шпалерному папері, обгортковому папері, ґумі, пластмасових листах, лінолеуму, шкірі та ін.

Натомість до товарної позиції 8441 включається все обладнання, використовуване для різання (не вважаючи палітурного обладнання), усі машини для обробки продукції, зробленої на устаткуванні для підготовлення паперової маси, виготовлення паперу або картону, починаючи від машин для різання на потрібну ширину або на аркуші промислового розміру і закінчуючи машинами, які використовуються для виробництва різних виробів.

При цьому з листа продавця № 1112-24 від 11.12.2024 вбачається, що автоматична штанцювальна машина TYM790 призначена для високоефективного тиснення фольгою, пресувальних робіт, використовується для видавлювання, створення неглибоких об`ємних випуклостей (гаряче конгревне тиснення), формовки: паперу, картону, гофрованого картону у виробництві пакувального матеріалу (коробок, упаковок тощо) шляхом затиснення паперової заготовки між двома пластинами одна з яких має (прес) форму (матрицю). Форма (матриця) може бути виконана в різних конфігураціях, які допускають забезпечення широкого спектру малюнків. Машина працює за принципом «плоскої» роботи (отримання плоских виробів) і дозволяє за один цикл отримати на виході з прямокутної заготовки (аркуша) заготовку (аркуш) з тисненням, включаючи шрифт Брайля. Машина не комплектується ножами або ріжучими пристроями. Без функції друку. У частково розібраному стані на час транспортування. Заготовки (з друком, попередньо виконаним на іншої друкарської машині) завантажуються в каскадний подавач машини у вигляді стосу. Далі вакуумна головка за допомогою присосок піднімає і відокремлює один верхній аркуш від стопки і переміщує його до вирівнювального столу. Вирівнювальний стіл за допомогою двох бокових позначок (упорів) (витягування і проштовхування) дозволяє точно розташувати заготовку у двох напрямках з одного боку і на передньому упорі. Потім за допомогою захватних штанг вона переміщується переднім краєм до захватів ланцюгового транспортера, що переміщує аркуш у робочу зону (тиснення), а потім через всю машину до приймального стосу. Аркуші складаються у стосу в приймальному пристрої машини. Аркуші, що поступають на вихід, залишаються у початковому форматі після тиснення. Ця машина виконує проміжні роботи. Після цієї машини заготовки обробляються вручну та надсилаються для кінцевих робіт до іншого обладнання. Машина не призначена для різання та розділення аркушів, вихідний формат залишається незмінним, оскільки, якщо будь-яка частина аркушів відокремлена, захватні пристрої не зможуть переміщувати частину заготовки до приймального пристрою, a відокремлені частини можуть застрягти і заважати нормальній роботі машини.

Вказана вище інформація корелюється з керівництвом з експлуатації автоматичної штанцювальної машини TYM790, копія якого міститься в матеріалах справи і яке було надане позивачем відповідачу разом з митною декларацією.

Колегія суддів також враховує, що до матеріалів справи позивачем, на підтвердження правильності визначення коду УКТЗЕД Товару надав висновок експерта № 14/02/2025 за результатами проведення судової товарознавчої експертизи, з якого вбачається, що на вирішення експертизи було поставлене таке питання: «Яким характеристикам відповідає товар - Автоматична штанцювальна машина, модель TYM790 1 шт., серійний номер 1320237, бувша у використанні (рік виробництва - 2014), торговельна марка: Yawa, країна виробництва: CN, виробник: Shanghai Yawa Printing Machinery Co., Ltd. згідно з Українським класифікатором товарів зовнішньоекономічної діяльності?»

Висновок експерта № 14/02/2025 складений судовим експертом Гавриловою К.В., яка має відповідне свідоцтво № 1917 та відомості про яку містяться в Реєстрі атестованих судових експертів, а також він відповідає вимогам статей 101, 104 КАС України, а саме зазначено, що висновок підготовлений для подання до суду, а експерт попереджений про кримінальну відповідальність за завідомо неправдивий висновок.

З вищезазначеного вбачається, що висновок експерта № 14/02/2025 за результатами проведення судової товарознавчої експертизи є належним та допустимим доказом у справі та береться судом до уваги.

Посилання відповідача у відзиві на позов на експерта Бугрову Н.К. є безпідставним, оскільки остання до проведення відповідної експертизи не залучалась.

Так, з висновку експерта № 14/02/2025 вбачається, що Автоматична штанцювальна машина, модель TYM790 1 шт., серійний номер 1320237, бувша у використанні (рік виробництва - 2014), торговельна марка: Yawa, країна виробництва: CN, виробник: Shanghai Yawa Printing Machinery Co., Ltd. згідно з Українським класифікатором товарів зовнішньоекономічної діяльності відповідає вимогам товарної позиції 8441, зокрема підпозиції 8441 80 00 00. Це підтверджується як відповідністю технічних та функціональних характеристик обладнання вимогам цієї товарної позиції, так і неможливістю його класифікації в інших товарних позиціях, зокрема 8443.

Неможливість класифікації за кодом 8443 19 70 00 обґрунтована відсутністю в досліджуваній штанцювальній машині друкарських механізмів, систем подачі фарби та неможливістю виконання друкарських операцій. Крім того, технічні параметри машини, такі як робочий тиск та діапазон товщини оброблюваних матеріалів, значно перевищують можливості друкарського обладнання.

Доказів того, що відповідач скористався своїм правом, передбаченим пунктом 15 розділу ІІ Порядку №650, та звернувся до спеціалізованого органу з питань експертизи та досліджень центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну митну політику, або іншої експертної установи (організації) з запитом про проведення дослідження (аналізу, експертизи) проб (зразків) товарів із зазначенням переліку завдань та питань, що мають бути з`ясовані для встановлення характеристик, визначальних для класифікації товарів згідно з УКТ ЗЕД, матеріали справи не містять.

При цьому, колегія суддів враховує практику Верховного Суду від 19.01.2021 у справі №808/1432/16, згідно з якою, з огляду на правову рівність учасників процедур митного контролю експертні установи, призначені декларантом не можуть мати інші права та завдання, ніж експертні установи, призначені митним органом.

Водночас, відповідно до правової позиції викладеної у постанові Верховного Суду від 24.12.2020 у справі № 806/4585/15 «колегія суддів погоджується з позицією судів попередніх інстанцій щодо визнання безпідставним твердження відповідача, що при проведенні товарознавчої експертизи, експерт вийшов за межі своїх повноважень визначивши код товару згідно з УКТЗЕД.

Відповідно до пункту 1 pозділу IV Науково-методичних рекомендацій з питань підготовки та призначення судових експертиз та експертних досліджень затверджених Наказом Міністерства юстиції України від 08.10.1998 року № 53/5 до основних завдань товарознавчої експертизи відноситься визначення характеристик об`єктів дослідження відповідно до вимог Українського класифікатора товарів зовнішньої економічної діяльності».

Також колегія суддів вважає за необхідне зазначити, що висновок експерта підготовлений та наданий позивачем до суду з метою забезпечити достатність, в розумінні статті 76 КАС України, доказів, на які він посилався.

Таким чином, колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції, що відповідачем прийнято неправомірне рішення щодо класифікації товару та як наслідок протиправно було прийнято картку відмову в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення № UA100320/2025/000007.

Щодо стягнення з відповідача витрат на оплату судової товарознавчої експертизи суд зазначає таке.

Разом із позовною заявою позивачем надано суду висновок експерта №14/02/2025 судової товарознавчої експертизи від 25.02.2025, складеного судовим експертом ТОВ "Офісу незалежних експертиз"Гавриловою К.В., обізнаною про кримінальну відповідальність застаттею 384 Кримінального кодексу Україниза завідомо неправдивий висновок, про що міститься відповідна розписка у цьому висновку. Вказаним експертним висновком підтверджено код задекларованого позивачем товару МД №24UA50U5

На підтвердження понесених витрат на проведення судової товарознавчої експертизи позивач надав копії наступних документів: договір №250213-01 на надання послуг з виконання висновку експерта від 13.02.2025; рахунок на оплату №3 від 05.02.2025; акт надання послуг №2 від 05.03.2025; платіжну інструкцію №2624 від 13.02.2025, з яких слідує вартість послуг у сумі 18000,00 грн, які оплачені позивачем.

Варто зазначити, що експертиза була проведена з метою подання позову, що зумовлено змістом спірних правовідносин та необхідністю підтвердження доводів позову про помилковість висновків відповідача щодо визначення коду товару оскаржуваним рішенням.

Ба більше, що зазначений висновок експерта враховано судом при вирішенні справи по суті як доказ відповідно достатті 72 КАС України.

Відповідно до пункту 3 частини третьої статті 132 КАС до витрат, пов`язаних з розглядом справи, належать витрати пов`язані із залученням свідків, спеціалістів, перекладачів, експертів та проведенням експертиз.

Згідно із частиною п`ятою статті 137 КАС розмір витрат на підготовку експертного висновку на замовлення сторони, проведення експертизи, залучення спеціаліста, перекладача чи експерта встановлюється судом на підставі договорів, рахунків та інших доказів.

Розмір витрат на підготовку експертного висновку на замовлення сторони, проведення експертизи, залучення спеціаліста, перекладача чи експерта встановлюється судом на підставі договорів, рахунків та інших доказів.

Розмір витрат на оплату робіт (послуг) залученого стороною спеціаліста, перекладача чи експерта має бути співмірним із складністю відповідної роботи (послуг), її обсягом та часом, витраченим ним на виконання робіт (надання послуг).

У разі недотримання вимог щодо співмірності витрат суд може, за клопотанням іншої сторони, зменшити розмір витрат на оплату робіт (послуг) спеціаліста, перекладача чи експерта, які підлягають розподілу між сторонами.

Обов`язок доведення неспівмірності витрат покладається на сторону, яка заявляє клопотання про зменшення витрат, які підлягають розподілу між сторонами.

Згідно висновків, викладених Великою палатою Верховного Суду в постанові від 22.11.2023 у справі № 712/4126/22 системний аналіз положень процесуального законодавства дозволяє констатувати таке:

(1) витрати, пов`язані із залученням експертів та проведенням експертизи, належать до судових витрат;

(2) висновок експерта може бути підготовлений як на підставі ухвали суду про призначення експертизи, так і на замовлення учасника справи;

(3) у разі подання учасником справи до суду висновку експерта, складеного на його замовлення, у такому висновку має бути зазначено, що його підготовлено для подання до суду та що експерт обізнаний про кримінальну відповідальність за завідомо неправдивий висновок. При цьому інша сторона може подати до суду заяву про наявність підстав для відводу експерта, який підготував висновок на замовлення іншої особи, і в разі, якщо суд визнає наявність таких підстав, зазначений висновок не приймається судом до розгляду;

(4) при вирішенні питання про розподіл судових витрат суд враховує не те, коли замовлено експертизу та отримано висновок експерта - до чи після звернення позивача до суду із позовом, а те, чи пов`язані безпосередньо ці витрати з розглядом справи.

Відшкодування витрат за проведення експертизи не обмежується випадком її призначення та проведення після відкриття провадження у справі. Відтак сторона, на користь якої ухвалено рішення, має право на відшкодування витрат за експертизу, проведену до подання позову, якщо такі витрати пов`язані з розглядом справи, зокрема якщо судом враховано відповідний висновок експерта як доказ.

Відмова у відшкодуванні судових витрат за проведення експертизи стороні, на користь якої ухвалене судове рішення (особливо, якщо суд врахував відповідний висновок експерта як доказ), не відповідає вимогам розумності та правової визначеності, «підриває» конструкцію забезпечення передбачуваності застосування процесуальних норм, а тому не є такою, що відповідає верховенству права.

З врахуванням наведеного, суд апеляційної інстанції погоджується із висновком суду пеошої інстанції про наявність правових підстав для відшкодування судових витрат на підготовку експертного висновку на замовлення сторони в сумі 18000,00 грн, які підлягають стягненню за рахунок бюджетних асигнувань відповідача на користь позивача.

Відповідно до ч.2 ст.6 КАС України та ст.17 Закону України Про виконання рішень і застосування практики Європейського Суду з прав людини, суди застосовують Конвенцію про захист прав людини і основоположних свобод (далі - Конвенція) та практику Європейського Суду з прав людини (далі ЄСПЛ) як джерела права.

Аналізуючи питання обсягу дослідження доводів скаржника та їх відображення у судових рішеннях, питання вичерпності висновків суду, судом апеляційної інстанції ґрунтується на висновках, що їх зробив ЄСПЛ у справі Проніна проти України (рішення від 18.07.2006).

Зокрема, у пункті 23 рішення ЄСПЛ зазначив, що пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди давати обґрунтування своїх рішень, але це не може сприйматись як вимога надавати детальну відповідь на кожен аргумент. Межі цього обов`язку можуть бути різними в залежності від характеру рішення. Крім того, необхідно брати до уваги різноманітність аргументів, які сторона може представити в суд, та відмінності, які існують у державах-учасницях, з огляду на положення законодавства, традиції, юридичні висновки, викладення та формулювання рішень. Таким чином, питання, чи виконав суд свій обов`язок щодо подання обґрунтування, що випливає зі статті 6 Конвенції, може бути визначено тільки у світлі конкретних обставин справи, що і зроблено апеляційним судом переглядаючи рішення суду першої інстанції, аналізуючи відповідні доводи скаржника.

Так, у рішенні від 10.02.2010 у справі Серявін та інші проти України ЄСПЛ наголосив на тому, що згідно з його усталеною практикою, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (рішення у справі Руїс Торіха проти Іспанії (RuizTorija v. Spain) від 09.12.1994). Хоча національний суд має певну свободу розсуду щодо вибору аргументів у тій чи іншій справі та прийняття доказів на підтвердження позицій сторін, орган влади зобов`язаний виправдати свої дії, навівши обґрунтування своїх рішень (рішення у справі Суомінен проти Фінляндії (Suominen v. Finland) від 01.07.2003). Ще одне призначення обґрунтованого рішення полягає в тому, щоб продемонструвати сторонам, що вони були почуті. Крім того, вмотивоване рішення дає стороні можливість оскаржити його та отримати його перегляд вищестоящою інстанцією. Лише за умови винесення обґрунтованого рішення може забезпечуватись публічний контроль здійснення правосуддя (рішення у справі Гірвісаарі проти Фінляндії (Hirvisaari v. Finland) від 27.09.2001).

Інші зазначені в апеляційній скарзі обставини, окрім вищеописаних, ґрунтуються на довільному трактуванні фактичних обставин і норм матеріального права, а тому такі не вимагають детальної відповіді або спростування.

Згідно ст.316 КАС України, суд апеляційної інстанції залишає скаргу без задоволення, а рішення суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Таким чином, колегія суддів приходить до висновку, що оскаржуване рішення ухвалене відповідно до норм матеріального та процесуального права, а висновки суду першої інстанції ґрунтується на всебічному, повному та об`єктивному з`ясуванні всіх обставин, що мають значення для справи, які не спростовані доводами апеляційної скарги, у зв`язку з чим відсутні підстави для її задоволення.

Керуючись ст. ст. 243, 250, 311, 315, 316, 321 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу Київської митниці - залишити без задоволення.

Рішення Харківського окружного адміністративного суду від 31.07.2025 по справі № 520/8350/25 залишити без змін .

Постанова набирає законної сили з дати її ухвалення та не підлягає касаційному оскарженню, крім випадків, передбачених п. 2 ч. 5 ст. 328 Кодексу адміністративного судочинства України.

Суддя-доповідач В.В. Катунов
Судді І.С. Чалий З.Г. Подобайло