Справа № 521/19023/25
Суддя: Шевчук Н. О.
Дата ухвалення: 2025-11-03 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

Номер провадження № 2-а/521/233/25
про залишення адміністративного позову без руху
03 листопада 2025 року м. Одеса
Суддя Хаджибейськго районного суду міста Одеси Шевчук Н.О., розглянувши матеріали адміністративного позову ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , РНОКПП: НОМЕР_1 ) до ІНФОРМАЦІЯ_1 ( АДРЕСА_2 , ЄДРПОУ: НОМЕР_2 ) про визнання протиправною та скасування постанови по справі про адміністративне правопорушення
У жовтні 2025 року ОСОБА_1 звернувся до Хаджибейського районного суду міста Одеси з адміністративним позовом до ІНФОРМАЦІЯ_1 , в якому просить суд: визнати протиправною та скасувати постанову про адміністративне правопорушення №6205 від 11.04.2025 року про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 за ч.3 ст. 210-1 КУпАП, закрити справу про адміністративне правопорушення.
31.10.2025 року відповідно до протоколу автоматизованого розподілу справи між суддями Хаджибейського районного суду м. Одеси, справу розподіллено судді Хаджибейського районного суду міста Одеси Шевчук Н.О.
Ознайомившись із матеріалами адміністративного позову, суд прийшов до такого.
Положеннями ч. 1 ст. 169 КАС України зазначено, що суддя встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, передбачених ст. 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.
Ознайомившись зі змістом позовної заяви та доданими до неї письмовими матеріалами, суд виснує, що вказаний позов поданий з порушенням вимог ст. 160-161 чинного КАС України, враховуючи таке.
Згідно ст. 2 КАС України передбачено, що завданням адміністративного судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.
Відповідно до п. 6 ч.5 ст. 44 КАС України учасники справи зобов`язані виконувати процесуальні дії у встановлені Законом або судом строки.
Отже, встановлення процесуальних строків законом передбачено з метою дисциплінування учасників адміністративного судочинства та своєчасного виконання ними передбачених КАС України певних процесуальних дій.
Інститут строків в адміністративному процесі сприяє досягненню юридичної визначеності у публічно-правових відносинах, а також стимулює учасників адміністративного процесу добросовісно ставитися до виконання своїх обов`язків. Ці строки обмежують час, протягом якого такі правовідносини можуть вважатися спірними; після їх завершення, якщо ніхто не звернувся до суду за вирішенням спору, відносини стають стабільними.
Підстави пропуску строку на звернення до суду можуть бути визнані поважними, строк поновлено лише у разі, якщо вони пов`язані з непереборними та об`єктивними перешкодами, труднощами, які не залежать від волі особи та унеможливили своєчасне, тобто у встановлений законом процесуальний строк подання позовної заяви.
Тільки наявність об`єктивних перешкод для своєчасної реалізації права звернення із позовом у строк, встановлений процесуальним законом, може бути підставою для висновку про пропуск такого строку з поважних причин.
Таким чином питання про поновлення строку є оціночним і повинно вирішуватися в кожному конкретному випадку на підставі належних і допустимих доказів.
Як зазначив позивач у позовній заяві, 11.04.2025 року відносно нього відповідачем була винесена оскаржувана постанова про адміністративне правопорушення №6205 за ч.3 ст. 210-1 КУпАП, відповідно до якої ОСОБА_1 було притягнуто до адміністративної відповідальності за порушення вимог ч.3 ст. 22 Закону України «Про мобілізаційну підготовку та мобілізацію».
З 14.04.2025 року по 25.04.2025 року ОСОБА_1 перебував у відрядженні.
Ухвалою Хаджибейського районного суду міста Одеси від 06.05.2025 року (справа 521/7144/25) позов ОСОБА_1 залишено без руху, надано строк для усунення недоліків, зазначених в ухвалі суду.
Ухвалою Хаджибейського районного суду міста Одеси від 20.05.2025 року (справа 521/7144/25) позовна заява ОСОБА_1 повернута позивачу, оскільки останній не усунув недоліки, які були зазначені в ухвалі суду від 06.05.2025 року.
Позивач зазначив, що про існування ухвал Хаджибейського районного суду міста Одеси від 06.05.2025 року та 20.05.2025 року йому не було відомо, оскільки належним чином їх не отримував.
У зв`язку із викладеними обставинами, з метою забезпечення доступу до правосуддя, позивач просить суд поновити строк звернення до суду з даним позовом.
Згідно ч.1 ст.122 КАС України позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.
За змістом ч. 2 ст. 122 КАС України для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.
Для захисту прав, свобод та інтересів особи цим Кодексом та іншими законами можуть встановлюватися інші строки для звернення до адміністративного суду, які, якщо не встановлено інше, обчислюються з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів. ч. 3 ст. 122 КАС України.
Разом із тим, згідно положень ч. 2 ст. 286 КАС України, позовну заяву щодо оскарження рішень суб`єктів владних повноважень у справах про притягнення до адміністративної відповідальності може бути подано протягом десяти днів з дня ухвалення відповідного рішення (постанови), а щодо рішень (постанов) по справі про адміністративні правопорушення у сфері забезпечення безпеки дорожнього руху, у тому числі зафіксовані в автоматичному режимі, - протягом десяти днів з дня вручення такого рішення (постанови).
Положеннями ст. 289 КУпАП також визначено, що скаргу на постанову по справі про адміністративне правопорушення може бути подано протягом десяти днів з дня винесення постанови, а щодо постанов по справі про адміністративні правопорушення у сфері забезпечення безпеки дорожнього руху, зафіксовані в автоматичному режимі, безпеки на автомобільному транспорті, зафіксовані за допомогою засобів фото- і кінозйомки, відеозапису, у тому числі в автоматичному режимі, постанов у справі про адміністративні правопорушення, передбачені статтею 132-2 цього Кодексу, та/або про порушення правил зупинки, стоянки, паркування транспортних засобів, зафіксовані в режимі фотозйомки (відеозапису), - протягом десяти днів з дня набрання постановою законної сили. В разі пропуску зазначеного строку з поважних причин цей строк за заявою особи, щодо якої винесено постанову, може бути поновлено органом (посадовою особою), правомочним розглядати скаргу.
Згідно ч. 6 ст. 161 КАС України визначено, що у разі пропуску строку звернення до адміністративного суду позивач зобов`язаний додати до позову заяву про поновлення цього строку та докази поважності причин його пропуску.
Відповідно до п.5 ч.5 ст. 160 КАС України, визначено, що в позовній заяві зазначаються: виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини.
Так, звертаючись до суду із відповідним позовом, позивач не зазначає коли саме отримав копію вищевказаної постанови від 11.04.2025 року.
Водночас, судом встановлено, що позивач вже звертався до суду з аналогічним позовом, який ухвалою Хаджибейського районного суду міста Одеси від 20.05.2025 року позивачу був повернутий, оскільки останнім не було зазначено причини пропуску із зверненням до суду з вищевказаним позовом. Відтак, у даному разі суд вважає, що станом на 20.05.2025 року позивачу вже було відомо про ухвалення відносно нього оскаржуваної постанови відповідача.
Статтею 123 цього Кодексу встановлені наслідки пропущення строків звернення до адміністративного суду, а саме, якщо факт пропуску позивачем строку звернення до адміністративного суду буде виявлено судом після відкриття провадження в адміністративній справі і позивач не заявить про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані ним у заяві, будуть визнані судом неповажними, суд залишає позовну заяву без розгляду.
Тобто, чинне законодавство обмежує звернення до суду за захистом прав, свобод та інтересів. Це, насамперед, обумовлено специфікою спорів, які розглядаються в порядку адміністративного судочинства, а запровадження таких строків обумовлене досягненням юридичної визначеності у публічно-правових відносинах. Ці строки обмежують час, протягом якого такі правовідносини можуть вважатися спірними.
У рішенні від 03.04.2008 року у справі «Пономарьов проти України» ЄСПЛ указав, що вирішення питання щодо поновлення строку на оскарження перебуває в межах дискреційних повноважень національних судів, однак такі повноваження не є необмеженими. Однією з підстав для поновлення строку може бути, наприклад, неповідомлення сторін органами влади про прийняті рішення у їхній справі. Проте, навіть тоді можливість поновлення не буде необмеженою, оскільки сторони в розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження. Від судів вимагається вказувати підстави. У кожній справі національні суди мають перевіряти, чи підстави для поновлення строків для оскарження виправдовують втручання у принцип res judicata (принцип остаточності судового рішення), особливо коли національне законодавство не обмежує дискреційні повноваження судів ні в часі, ні в підставах для поновлення строків.
Суд вважає за необхідне вказати, що питання поновлення пропущених процесуальних строків вирішується судом в кожному конкретному випадку з урахуванням доводів, наведених у заяві про поновлення такого строку. Найпоширенішими підставами, за яких може бути поновлений пропущений строк звернення до суду, є, зокрема, форс-мажорні обставини або такі, що перебували поза контролем особи (аварії, катастрофи, природні явища) та інші об`єктивні причини, що не залежали від її волі (тяжка хвороба, неправомірні дії інших осіб тощо).
Водночас, у випадку, коли позивачем не наведено обґрунтованих аргументів та переконливих доказів, які могли б свідчити про об`єктивну неможливість вчинення ним всіх необхідних і можливих дій щодо реалізації процесуальних прав у передбачені процесуальним законом строки, застосування судами передбачених законом наслідків пропущення строків звернення до суду, не є порушенням права особи на доступ до суду.
Враховуючи наведене, суд виснує про необхідність запропонувати позивачу надати інші належним чином обґрунтовані причини пропуску ним процесуального строку для звернення до суду із адміністративним позовом про скасування постанови відповідача, оскільки наведені заявником причини пропуску такого строку, суд вважає непереконливими та такими, яким судом вже було надано правову оцінку в рамках іншої справи №521/7144/25, спростування висновків якого можливе лише в порядку апеляційного провадження.
Згідно ч. 1 та 2 ст. 123 КАС України у разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду з заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду або вказати інші підстави для поновлення строку.
Якщо заяву не буде подано особою в зазначений строк або вказані нею підстави для поновлення строку звернення до адміністративного суду будуть визнані неповажними, суд повертає позовну заяву.
Також суд зазначає, що відповідно до ч. 1 ст. 161 КАС України до позовної заяви додаються її копії, а також копії доданих до позовної заяви документів відповідно до кількості учасників справи, крім випадків, визначених частиною другою цієї статті.
Судом встановлено, що позивачем не виконані вимоги ч.1 ст. 161 КАС України, а саме відсутні додатки до позовної заяви для інших учасників справи.
Враховуючи, що під час вирішення питання судом про відкриття провадження у справі суд дійшов висновку про те, що позивачем не обґрунтовано поважних та непереборних причин щодо пропуску ним процесуального строку для звернення до суду з адміністративним позовом, тобто не зазначено обґрунтовані підстави пропуску такого строку на оскарження вказаної постанови, не додані додатки до позовної заяви для інших учасників справи, суд залишає позовну заяву позивача без руху, з мотивів, викладених за текстом даної ухвали.
У зв`язку з тим, що при вирішенні питання про відкриття провадження було встановлено, що позовну заяву подано без додержання вимог ст. 160, 161 КАС України, згідно із ч. 1 ст. 169 КАС України, наявні підстави для залишення позовної заяви без руху, з наданням позивачу строку для усунення вказаних недоліків.
Керуючись ст. 160, 161, 169, 171 КАС України, Хаджибейський районний суд міста Одеси
Адміністративний позов ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , РНОКПП: НОМЕР_1 ) до ІНФОРМАЦІЯ_1 ( АДРЕСА_2 , ЄДРПОУ: НОМЕР_2 ) про визнання протиправною та скасування постанови по справі про адміністративне правопорушення - залишити без руху.
ОСОБА_1 усунути встановлені при поданні адміністративного позову недоліки зазначені в даній ухвалі протягом 10 (десяти) календарних днів, з дня отримання ухвали суду в підсистемі «Електронний суд».
Роз`яснити позивачу, що, у разі виконання вимог суду, позовна заява вважається поданою в день первісного її подання до суду. Якщо позивач не усуне недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, позовна заява вважається неподаною і повертається позивачу.
Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Н.О. Шевчук