Справа № 640/27118/20
Суддя: Скрипка І.М.
Дата ухвалення: 2025-10-30 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

КИЇВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

30 жовтня 2025 року справа №640/27118/20

Київський окружний адміністративний суд у складі судді Скрипки І.М., розглянувши у порядку письмового провадження за правилами спрощеного позовного провадження адміністративну справу за позовом Акціонерного товариства «Національна атомна енергогенеруюча компанія «Енергоатом» в особі філії «Відокремлений підрозділ «Рівненська атомна електрична станція» до Північного офісу Держаудитслужби, про визнання протиправним та скасування висновку,

в с т а н о в и в:

у листопаді 2020 року Державне підприємство «Національна атомна енергогенеруюча компанія «Енергоатом» (ДП «Національна атомна енергогенеруюча компанія «Енергоатом», ДП «НАЕК «Енергоатом», підприємство) в особі відокремленого підрозділу «Рівненська атомна електрична станція» звернулося до Окружного адміністративного суду міста Києва із позовом до Північного офісу Держаудитслужби (відповідач 1).

Просили визнати протиправним та скасувати висновок Північного офісу Держаудитслужби від 19.10.2020 про результати моніторингу закупівлі №UА-2020-07-15-000241-b (Прилади для вимірювання величин), оголошеної відокремленим підрозділом «Рівненська АЕС».

Позовні вимоги обґрунтовані тим, що у пункті 1 оскаржуваного висновку відсутній ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань, вказано лише код відокремленого підрозділу «Рівненська атомна електрична станція». Підкреслювали, що висновок про результати моніторингу повинен бути опублікований не пізніше 13.10.2020, а дата публікації оскаржуваного висновку 19.10.2020. Наголосили, що позивачем вчинено усі можливі дії для виконання положень пунктів 8 та 9 частини другої статті 21 Закону України «Про публічні закупівлі» з метою дотримання виконання вимоги про зазначення мови і умов надання забезпечення тендерних пропозицій, однак виключно через форму оголошення в елктронній системі закупівель не відображені відповідні дані, при цьому їх вказано у тендерній документації.

Ухвалою Окружного адміністративного суду міста Києва від 06.11.2020 відкрито спрощене позовне провадження у справі без повідомлення учасників справи.

Північним офісом Держаудитслужби подано відзив на позовну заяву, у якому висловлено прохання відмовити у задоволенні позову. Вказали на встановлені за результатом моніторингу порушення: незазначення в оголошенні про проведення відкритих торгів мови, якою повинні готуватися тендерні пропозиції, а також відсутність зазначення в цьому ж оголошенні умов надання забезпечення тендерних пропозицій. Підкреслили, що нормами Закону «Про публічні закупівлі» передбачений імперативний обов`язок замовника по зазначенню відповідної інформації, тому твердження про відсутність полів для внесення інформації про мову, якою повинні готуватися тендерні пропозиції, та умови надання забезпечення тендерних пропозицій в електронній формі оголошення не спростовує наявність порушення, оскільки зазначення відповідних відомостей вимагається Законом. Також звернули увагу, що інформація у пункті 1 вступної частини висновку формується електронною системою закупівель автоматично, на підставі даних про замовника, зазначених останнім у електронній системі закупівель. Пояснили, що у інформаційно-телекомунікаційній системі Prozorro вказується саме дата публікації висновку; а у спірному випадку висновок складено 13.10.2020 і через те, що 14.10.2020 було святковим днем його оприлюднено на третій робочий день з дня складання 19.10.2020 (а.с.43-48).

На виконання положень пункту 2 розділу ІІ «Прикінцеві та перехідні положення» Закону України № 2825-ІХ, Окружним адміністративним судом міста Києва скеровано за належністю матеріали цієї справи до Київського окружного адміністративного суду.

За результатом автоматизованого розподілу справу передано на розгляд судді Київського окружного адміністративного суду Скрипці І.М.

Ухвалою суду від 25.09.2024 справу прийнято до провадження судді Скрипки І.М., вирішено проводити розгляд справи одноособово за правилами спрощеного позовного провадження без проведення судового засідання.

Ухвалою суду від 14.08.2025 замінено позивача Державне підприємство Національна атомна енергогенеруюча компанія «Енергоатом» () в особі відокремленого підрозділу «Рівненська атомна електрична станція» його правонаступником - Акціонерним товариством «Національна атомна енергогенеруюча компанія «Енергоатом» () в особі філії «Відокремлений підрозділ «Рівненська атомна електрична станція».

Крім того, ухвалою від 14.08.2025 судом залучено до участі у справі як другого відповідача Управління Північного офісу Держаудитслужби в Черкаській області (; місцезнаходження: 18000, м. Черкаси, вул. Смілянська, буд. 120/1) (відповідач 2).

Такий відповідач надіслав відзив на позовну заяву, просив відмовити у задоволенні позовних вимог. У змісті відзиву продублювали аргументи, викладені відповідачем 1. Також зазначили, що невідповідність функціоналу електронної системи нормам Закону «Про публічні закупівлі» не може слугувати підставою для визнання висновку про результати моніторингу закупівлі протиправними. Зазначили, що спосіб, у який замовник повинен усунути виявлені порушення, не визначені ні названим Законом, ні Порядком заповнення форми про результати моніторингу закупівлі. Вказали і те, що орган державного фінансового контролю має певну свободу розсуду щодо визначення способу усунення виявлених порушень.

У відповіді на відзив представник позивача зазначає, що відокремлений підрозділ «Рівненська атомна електрична станція», виступаючи замовником закупівлі, не повинен нести відповідальність за те, що підзаконний нормативно-правовий акт, який прийнятий на виконання Закону України «Про публічні закупівлі», не забезпечує замовнику можливість виконання вимог цього Закону через відсутність відповідних полів у електронній системі закупівель при формуванні оголошення про відкриті торги. а припис щодо недопущення в подальшому виявлених порушень законодавства у сфері публічних закупівель фактично носить превентивний характер з метою попередження позивача про необхідність дотримуватися законодавства про публічні закупівлі. Наголосили, що застосували найбільш м`яку міру покарання, а жодних санкцій застосовано не було.

У запереченні на відповідь відповідач 1 ще раз звертає увагу на те, що в системі Prozorro зазначається саме дата публікації висновку, а не дата закінчення моніторингу закупівлі. Зазначили, що твердження позивача про те, що підприємство не мало технічної можливості вказати усю необхідну інформацію в оголошенні про проведення відкритих торгів не спростовує наявність порушення, оскільки необхідність відображення такої інформації вимагається Законом. Також зауважили, що складений висновок не порушує прав позивача і не впливає на спірні відносини у сфері публічних закупівель, оскільки правові наслідки у вигляді притягнення до адміністративної відповідальності не настають, а припис щодо недопущення в подальшому виявлених порушень законодавства у сфері публічних закупівель фактично носить превентивний характер з метою попередження позивача про необхідність дотримуватися законодавства про публічні закупівлі. Наголосили, що застосували найбільш м`яку міру покарання, а жодних санкцій застосовано не було.

Позивач також надіслав письмові пояснення, у яких наголосив на порушенні прав та інтересів підприємства, оскільки оскаржуваний висновок містить спрямовані до позивача вимоги зобов`язального характеру.

Розглянувши подані документи та матеріали, з`ясувавши усі фактичні обставини справи, на яких ґрунтується позов, оцінивши докази, які мають значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд встановив таке.

На підставі наказу Управління Північного офісу Держаудитслужби в Черкаській області від 22.09.2020 №65 відповідачем проведено моніторинг закупівлі №UА-2020-07-15-000241-b (вид предмета закупівлі «Товари», назва «Прилади для вимірювання величин») (а.с.49-50).

Така закупівля проводилась відокремленим підрозділом «Рівненська АЕС» ДП «НАЕК «Енергоатом» з метою придбання приладів для вимірювання величин у кількості 9 шт.

За результатом моніторингу, 19.10.2020 в електронній системі закупівель Prozorro оприлюднено висновок про результати моніторингу процедури закупівлі №UА-2020-07-15-000241-b (а.с.29-31).

Висновок у паперовій формі складено 13.10.2020 за №31-34/254 (а.с.51-53).

У такому висновку зазначено наступне: за результатами аналізу питання щодо повноти відображення інформації в оголошенні про проведення відкритих торгів встановлені порушення пунктів 8 та 9 частини другої статті 21 Закону України «Про публічні закупівлі». За результатами аналізу питань: визначення предмету закупівлі; відображення закупівлі в річному плані; оприлюднення інформації про закупівлю; відповідності умов тендерної документації вимогам Закону України «Про публічні закупівлі»; надання роз`яснень щодо тендерної документації та внесення змін до неї; розгляду тендерних пропозицій; своєчасності укладення договору про закупівлю та його оприлюднення; відповідності умов договору умовам тендерної пропозиції переможця порушень не встановлено.

З огляду на встановлені порушення законодавства у сфері закупівель, керуючись статтями 2 та 5 Закону України «Про основні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні» та підпунктом 14 пункту 6 Положення про Управління Північного офісу Держаудитслужби в Черкаській області, затвердженого наказом Північного офісу Держаудитслужби від 23.10.2016 №18, Управління Північного офісу Держаудитслужби в Черкаській області зобов`язало позивача здійснити заходи щодо усунення виявлених порушень у встановленому законодавством порядку, зокрема шляхом вжиття заходів з недопущення вказаних порушень у подальшому, та відповідно до частини восьмої статті 8 Закону України «Про публічні закупівлі» протягом п`яти робочих днів з дня оприлюднення висновку оприлюднити через електронну систему закупівель інформацію та/або документи, що свідчать про усунення порушень законодавства у сфері публічних закупівель, викладених у висновку, або аргументовані заперечення до висновку, або інформацію про причини неможливості усунення виявлених порушень.

Позивач як у позовній заяві, так і в відповіді на відзив наголошував на технічній неможливості зазначення в оголошенні інформації про мову, якою повинні готуватися тендерні пропозиції, а також умови надання забезпечення тендерних пропозицій. Пояснили, що оголошення про проведення відкритих торгів формується не на особистому інформаційному ресурсі та не у довільній формі, а розміщується в електронній системі закупівель через авторизоване робоче місце. Зазначали, що замовник обмежений у своїх діях алгоритмами функціонування такої системи, а формою оголошення не передбачено полів для заповнення інформації про мову та умови надання забезпечення тендерних пропозицій.

Так, у матеріалах справи наявні скріншоти з екрану електронної системи закупівель станом на 03.12.2020 та 04.12.2020, з яких видно, що з 04.12.2020 під час формування оголошення про проведення процедури закупівлі у замовника з`явилася можливість зазначати мову, якою повинні готуватися тендерні пропозиції, оскільки з`явилася нова вкладка «Мова та гарантія» замість попередньої вкладки «Гарантія» (а.с.62). Тобто до цього така можливість була відсутня.

Так само, не вбачається станом на час формумавання оголошення графи для заповнення відомостей про умови надання забезпечення тендерних пропозицій; при цьому наявні поля для заповнення даних про розмір та вид забезпечення тендерних пропозицій.

Відповідачі такі обставини не заперечують, лише зазначають, що вони не відміняють необхідності виконання вимог Закону «Про публічні закупівлі» у частині необхідності наявності в оголошенні відповідних відомостей.

Також судом з`ясовано, що позивач у пункті 7 Розділу І тендерної документації відобразив інформацію про мову, якою повинні готуватися тендерні пропозиції; а у пункті 2 Розділу ІІІ тендерної документації умови надання забезпечення тендерних пропозицій (а.с.15-20).

Надаючи правову оцінку спірним відносинам, суд виходить з наступного.

За правилами статті 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Згідно зі статтею 5 Закону України «Про основні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні» контроль за дотриманням законодавства у сфері закупівель здійснюється шляхом проведення моніторингу закупівлі у порядку, встановленому Законом України «Про публічні закупівлі», проведення перевірки закупівель, а також під час державного фінансового аудиту та інспектування.

Перевірка закупівель у замовників проводиться за місцезнаходженням юридичної особи, що перевіряється, чи за місцем розташування об`єкта права власності, щодо якого проводиться перевірка, і полягає у документальному та фактичному аналізі дотримання замовником законодавства про закупівлі. Результати перевірки закупівель викладаються в акті перевірки закупівель.

Моніторинг закупівлі здійснюється за місцезнаходженням органу державного фінансового контролю.

За змістом статті 8 Закону України №922-VIII «Про публічні закупівлі» (Закон №922-VIII) моніторинг процедури закупівлі здійснюють центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері державного фінансового контролю, та його міжрегіональні територіальні органи (далі - органи державного фінансового контролю).

Моніторинг процедури закупівлі здійснюється протягом проведення процедури закупівлі, укладення договору про закупівлю та його дії.

Моніторинг процедури закупівлі не проводиться на відповідність тендерної документації вимогам частини четвертої статті 22 цього Закону.

Моніторинг процедур закупівель здійснюється також щодо процедур закупівель, особливості яких передбачені у законах, що визначені у частинах восьмій та дев`ятій статті 3 цього Закону.

Рішення про початок моніторингу процедури закупівлі приймає керівник органу державного фінансового контролю або його заступник (або уповноважена керівником особа) за наявності однієї або декількох із таких підстав:

1) дані автоматичних індикаторів ризиків;

2) інформація, отримана від органів державної влади, народних депутатів України, органів місцевого самоврядування, про наявність ознак порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель;

3) повідомлення в засобах масової інформації, що містять відомості про наявність ознаки порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель;

4) виявлені органом державного фінансового контролю ознаки порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель в інформації, оприлюдненій в електронній системі закупівель;

5) інформація, отримана від громадських об`єднань, про наявність ознак порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель, виявлених за результатами громадського контролю у сфері публічних закупівель відповідно до статті 7 цього Закону.

Для аналізу даних, що свідчать про ознаки порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель, може використовуватися:

інформація, оприлюднена в електронній системі закупівель;

інформація, що міститься в єдиних державних реєстрах;

інформація в базах даних, відкритих для доступу центральному органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері державного фінансового контролю.

Повідомлення про прийняття рішення про початок моніторингу процедури закупівлі орган державного фінансового контролю оприлюднює в електронній системі закупівель протягом двох робочих днів з дня прийняття такого рішення із зазначенням унікального номера оголошення про проведення конкурентної процедури закупівлі, присвоєного електронною системою закупівель, та/або унікального номера повідомлення про намір укласти договір про закупівлю у разі застосування переговорної процедури закупівлі, а також опису підстав для здійснення моніторингу процедури закупівлі.

Повідомлення про початок моніторингу процедури закупівлі не зупиняє проведення процедур закупівель, визначених цим Законом.

Строк здійснення моніторингу процедури закупівлі не може перевищувати 15 робочих днів з наступного робочого дня від дати оприлюднення повідомлення про початок моніторингу процедури закупівлі в електронній системі закупівель.

Протягом строку проведення моніторингу процедури закупівлі посадова особа органу державного фінансового контролю, відповідальна за проведення моніторингу процедури закупівель, має право через електронну систему закупівель запитувати у замовника пояснення (інформацію, документи) щодо прийнятих рішень та/або вчинених дій чи бездіяльності, які є предметом дослідження в рамках моніторингу процедури закупівлі. Усі такі запити про надання пояснень автоматично оприлюднюються електронною системою закупівель. Замовник протягом трьох робочих днів з дня оприлюднення запиту про надання пояснень щодо прийнятих рішень та/або вчинених дій чи бездіяльності, які є предметом дослідження в рамках моніторингу процедури закупівлі, повинен надати відповідні пояснення (інформацію, документи) через електронну систему закупівель.

Замовник у межах строку здійснення моніторингу процедури закупівлі має право з власної ініціативи надавати пояснення щодо прийнятих рішень та/або вчинених дій чи бездіяльності, які є предметом дослідження в рамках моніторингу процедури закупівлі.

За результатами моніторингу процедури закупівлі посадова особа органу державного фінансового контролю складає та підписує висновок про результати моніторингу процедури закупівлі (далі - висновок), що затверджується керівником органу державного фінансового контролю або його заступником. Такий висновок підлягає оприлюдненню в електронній системі закупівель протягом трьох робочих днів з дня його складання.

У висновку обов`язково зазначаються:

1) найменування, місцезнаходження та ідентифікаційний код замовника в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань, щодо якого здійснювався моніторинг процедури закупівлі;

2) назва предмета закупівлі із зазначенням коду за Єдиним закупівельним словником (у разі поділу на лоти такі відомості повинні зазначатися щодо кожного лота) та назви відповідних класифікаторів предмета закупівлі і частин предмета закупівлі (лотів) (за наявності) та його очікувана вартість;

3) унікальний номер оголошення про проведення конкурентної процедури закупівлі, присвоєний електронною системою закупівель, та/або унікальний номер повідомлення про намір укласти договір про закупівлю у разі застосування переговорної процедури закупівлі;

4) опис порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель, виявленого за результатами моніторингу процедури закупівлі;

5) зобов`язання щодо усунення порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель.

У висновку може зазначатися додаткова інформація, визначена органом державного фінансового контролю.

Якщо за результатами моніторингу процедури закупівлі не виявлено порушень законодавства у сфері публічних закупівель, у висновку зазначається інформація про відсутність порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель.

Якщо під час моніторингу, за результатами якого виявлено ознаки порушення законодавства у сфері публічних закупівель, було відмінено тендер чи визнано його таким, що не відбувся, орган державного фінансового контролю зазначає опис порушення без зобов`язання щодо усунення такого порушення.

Якщо за результатами моніторингу процедури закупівлі виявлено ознаки порушення законодавства, вжиття заходів щодо яких не належить до компетенції органу державного фінансового контролю, про це письмово повідомляються відповідні державні органи.

Замовник має право протягом трьох робочих днів з дня оприлюднення висновку одноразово звернутися до органу державного фінансового контролю за роз`ясненням змісту висновку та його зобов`язань, визначених у висновку.

Протягом п`яти робочих днів з дня оприлюднення органом державного фінансового контролю висновку замовник оприлюднює через електронну систему закупівель інформацію та/або документи, що свідчать про усунення порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель, викладених у висновку, або аргументовані заперечення до висновку, або інформацію про причини неможливості усунення виявлених порушень.

У разі підтвердження органом державного фінансового контролю факту усунення замовником порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель, викладених у висновку, про що цей орган зазначає в електронній системі закупівель протягом п`яти робочих днів з дня оприлюднення замовником відповідної інформації в електронній системі закупівель, службова (посадова) особа замовника та/або уповноважена особа замовника не притягається до адміністративної відповідальності за порушення законодавства у сфері закупівель з порушень, що були усунуті замовником відповідно до висновку.

У разі незгоди замовника з інформацією, викладеною у висновку, він має право оскаржити висновок до суду протягом 10 робочих днів з дня його оприлюднення, про що зазначається в електронній системі закупівель протягом наступного робочого дня з дня оскарження висновку до суду. Замовник зазначає в електронній системі закупівель про відкриття провадження у справі протягом наступного робочого дня з дня отримання інформації про відкриття такого провадження та номер такого провадження.

Якщо замовник не усунув визначене у висновку порушення, що призвело до невиконання ним вимог, передбачених цим Законом, а також висновок не оскаржено до суду, орган державного фінансового контролю після закінчення строку на оскарження до суду, визначеного у частині десятій цієї статті, за результатами моніторингу вчиняє дії щодо притягнення до адміністративної відповідальності за порушення законодавства у сфері публічних закупівель. Номер протоколу зазначається в електронній системі закупівель наступного робочого дня з дня складання протоколу, а також зазначаються дата та номер відкриття провадження у справі протягом наступного робочого дня з дня отримання інформації про відкриття такого провадження.

Якщо органом оскарження прийнято до розгляду скаргу від суб`єкта оскарження у порядку, встановленому цим Законом, орган державного фінансового контролю не приймає рішення про початок моніторингу процедури закупівлі щодо тих порушень, обставин, підстав, що були або є предметом розгляду органом оскарження незалежно від прийнятого органом оскарження рішення щодо таких порушень, обставин, підстав.

Якщо органом оскарження прийнято до розгляду скаргу від суб`єкта оскарження у порядку, встановленому цим Законом, після прийняття рішення про початок моніторингу процедури закупівлі чи після опублікування висновку, протягом наступного робочого дня з дня розміщення скарги суб`єктом оскарження в електронній системі закупівель керівник органу державного фінансового контролю або його заступник до моменту опублікування рішення органу оскарження зупиняє рішення органу державного фінансового контролю, а замовник до моменту опублікування рішення органу оскарження зупиняє виконання зобов`язань щодо усунення порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель, викладених у висновку, щодо тих порушень, обставин, підстав, що стали предметом розгляду органом оскарження, з відповідним повідомленням в електронній системі закупівель.

Після оприлюднення рішення органу оскарження замовником у порядку, встановленому цією статтею, усунення порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель, зазначених у висновку, здійснюється в частині, що не була предметом розгляду органом оскарження.

У разі оскарження в судовому порядку рішення органу оскарження рішення про початок моніторингу процедури закупівлі не приймається щодо тих порушень, обставин, підстав, які були або є предметом судового розгляду.

У разі наявності підстав, визначених частиною другою цієї статті, що містять ознаки порушень та які не були предметом розгляду органом оскарження та/або оскарження у судовому порядку рішення органу оскарження, рішення про початок моніторингу процедури закупівлі щодо інших ознак порушень приймається після оприлюднення рішення органу оскарження в електронній системі закупівель у порядку, встановленому статтею 18 цього Закону, або після набрання рішенням суду законної сили.

Обмін інформацією між органом державного фінансового контролю та замовником, встановлений цією статтею, здійснюється в електронному вигляді через електронну систему закупівель.

Узагальнена інформація, зазначена у пункті 3 частини першої статті 9 цього Закону, подається центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері державного фінансового контролю, Уповноваженому органу до 1 березня року, наступного за звітним бюджетним роком.

Форма висновку та порядок його заповнення визначаються центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері державного фінансового контролю.

Методика визначення автоматичних індикаторів ризиків, їх перелік та порядок застосування затверджується центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері державного фінансового контролю, за погодженням з Уповноваженим органом.

Згідно положень статті 21 Закону України «Про публічні закупівлі» оголошення про проведення відкритих торгів безоплатно оприлюднюється в електронній системі закупівель відповідно до статті 10 цього Закону.

Оголошення про проведення відкритих торгів повинно містити наступну інформацію:

1) найменування, місцезнаходження та ідентифікаційний код замовника в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань, його категорія;

2) назва предмета закупівлі із зазначенням коду за Єдиним закупівельним словником (у разі поділу на лоти такі відомості повинні зазначатися стосовно кожного лота) та назви відповідних класифікаторів предмета закупівлі і частин предмета закупівлі (лотів) (за наявності);

3) кількість та місце поставки товарів, обсяг і місце виконання робіт чи надання послуг;

4) очікувана вартість предмета закупівлі;

5) строк поставки товарів, виконання робіт, надання послуг;

6) кінцевий строк подання тендерних пропозицій;

7) умови оплати;

8) мова (мови), якою (якими) повинні готуватися тендерні пропозиції;

9) розмір, вид та умови надання забезпечення тендерних пропозицій (якщо замовник вимагає його надати);

10) дата та час розкриття тендерних пропозицій, якщо оголошення про проведення відкритих торгів оприлюднюється відповідно до частини третьої статті 10 цього Закону;

11) розмір мінімального кроку пониження ціни під час електронного аукціону у межах від 0,5 відсотка до 3 відсотків очікуваної вартості закупівлі або в грошових одиницях;

12) математична формула для розрахунку приведеної ціни (у разі її застосування).

В оголошенні про проведення відкритих торгів може зазначатися інша інформація.

Дата і час розкриття тендерних пропозицій, крім випадку, встановленого пунктом 10 частини першої цієї статті, та дата і час проведення електронного аукціону визначаються електронною системою закупівель автоматично в день оприлюднення замовником оголошення про проведення відкритих торгів в електронній системі закупівель.

За результатами аналізу наведених правових норм і з`ясованих у справі обставин, суд приходить до наступних висновків.

Так, щодо констатованого порушення у частині незазначення мови та умов забезпечення тендерних пропозицій.

Пункт 8 частини другої статті 21 Закону № 922-VIII, який містить вимогу щодо необхідності наведення в оголошенні про проведення відкритих торгів інформації, зокрема, щодо мови (мов), якою (якими) повинні готуватися тендерні пропозиції, набув чинності з 19.04.2020 на підставі Закону України «Про внесення змін до Закону України «Про публічні закупівлі» та деяких інших законодавчих актів України щодо вдосконалення публічних закупівель» від 19.09.2019 № 114-IX (Закон № 114-IX).

Пунктом 1 розділу Х Прикінцеві та перехідні положення Закону №114-IX визначено, що цей Закон набирає чинності з дня, наступного за днем його опублікування, та вводиться в дію через шість місяців з дня його опублікування, крім розділу VI, який вводиться в дію через 12 місяців з дня його опублікування.

Згідно з пунктом 8 розділу Х Прикінцеві та перехідні положення на Кабінет Міністрів України покладено обов`язок у шестимісячний строк із дня набрання чинності цим Законом: привести свої нормативно-правові акти у відповідність із цим Законом; забезпечити приведення міністерствами, іншими центральними органами виконавчої влади їх нормативно-правових актів у відповідність із цим Законом; забезпечити прийняття нормативно-правових актів, необхідних для реалізації положень цього Закону.

Разом із тим, на час розміщення оголошення у випадку, який розглядається, Кабінетом Міністрів України не приведено його нормативно-правові акти у відповідність до Закону «Про публічні закупівлі» з урахуванням змін.

Отже позивач на момент оприлюднення оголошення про проведення відкритих торгів з об`єктивних причин був позбавлений технічної можливості виконати приписи пунктів 8 та 9 частини другої статті 21 Закону № 922-VIII.

При цьому, доводи відповідачів про те, що відсутність полів для внесення інформації про мову, якою повинні готуватися тендерні пропозиції, та умови надання забезпечення тендерних пропозицій в електронній формі оголошенння не спростовують наявність порушення через вимоги їх зазначення Законом № 922-VIII, а також про те, що невідповідність функціоналу електронної системи нормам цього Закону не може слугувати підставою визнання висновку про результати моніторингу закупівлі, суд відхиляє, оскільки суб`єкт господарювання не може зазнавати негативних наслідків за недоліки у роботі органів державної влади, зокрема, і за неприведення нормативних актів у відповідність вимогам закону України і незатвердження відповідних форм із можливістю відображення інформації, яку вимагає відповідний Закон.

Щодо твердження позивача про відсутність у висновку ідентифікаційного коду юридичної особи в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань.

Наказом Міністерства фінансів України від 08.09.2020 №552 затверджено Порядок заповнення форми висновку про результати моніторингу процедури закупівлі (Порядок №552).

За нормами пункту 1 розділу II «Порядок заповнення вступної частини форми висновку» у пункті 1 висновку зазначаються: повне найменування замовника, щодо якого здійснювався моніторинг процедури закупівлі; ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань; місцезнаходження.

Так, відповідачі вказали, що вступна частина висновку формується електронною системою закупівель автоматично, на підставі даних замовника, тому і не мали можливості вказати відповідний ідентифікаційний код юридичної особи.

У той же час, суд звертає увагу, що неможливість відображення позивачем у оголошенні інформації про мови та умови забезпечення тендерних пропозицій відповідачі не розглядають як підставу непритягнення до відповідальності, у той час як стосовно себе уже іншу технічну неможливість зазначають як обставину, що звільняє від відповідного обов`язку, що не відповідає принципам безсторонності, розсудливості, рівності тощо.

Щодо дати винесення та оприлюднення висновку про результати моніторингу процедури закупівлі.

Так, 13.10.2020 було останнім днем здійснення моніторингу закупівлі.

До суду надано складений у паперовій формі висновок про результати моніторингу процедури закупівлі від 13.10.2020 №31-34/254 із підписом начальника Управління Північного офісу Держаудитслужби в Черкаській області Тетяни Велько і датою 13.10.2020 (а.с.51-53).

Також суд встановив, що 14.10.2020 було святковим (неробочим) днем, 17.10.2020 та 18.10.2020 вихідні дні, тому 19.10.2020 є третім робочим після 13.10.2020.

У зв`язку із цим у даті оприлюднення названого висновку за результатами судового розгляду порушень не встановлено.

Стосовно доводів відповідачів про відсутність порушеного права позивача, суд не погоджується із таким твердженням, оскільки оскаржуваний висновок містить положення про порушення позивачем Закону України «Про публічні закупівлі» та зобов`язання здійснення заходи на усунення виявлених порушень

За наведеного у сукупності, зважаючи на перевірку висновку відповідності критеріям, перерахованим у частині другій статті 2 Кодексу адміністративного судочинства України (прийняття на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); безсторонньо (неупереджено); добросовісно; розсудливо; з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; своєчасно, тобто протягом розумного строку), суд констатує, що висновок про результати моніторингу у досліджуваному випадку не відповідає таким критеріям. Так, суб`єкт владних повноважень не може вимагати виконання вимог, які є невиконуваними з вини органів державної влади, тому притягнення до відповідальності за таке невиконання є несправедливим.

За змістом частини першої статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

За правилами частини другої цієї ж статті 77 в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

За викладеного, суд доходить висновку про необхідність задоволення позовних вимог.

Щодо розподілу судових витрат, суд зазначає таке.

За змістом частини першої статті 139 Кодексу адміністративного судочинства України при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.

Як видно із платіжного доручення від 26.10.2020 №9615, позивачем сплачено судовий збір у розмірі 2102 грн.

Зважаючи на задоволення позовних вимог, понесені позивачем судові витрати у вигляді сплаченого судового збору на суму 2102 грн підлягають стягненню на його користь за рахунок бюджетних асигнувань відповідача 2 Управління Північного офісу Держаудитслужби в Черкаській області як суб`єкта владних повноважень, який безпосередньо прийняв оскаржуване рішення.

Керуючись статтями 9, 14, 73-78, 90, 139, 143, 242-246, 250, 255, 295 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

в и р і ш и в:

адміністративний позов - задовольнити повністю.

Визнати протиправним та скасувати висновок Управління Північного офісу Держаудитслужби в Черкаській області від 13.10.2020 №31-34/254 про результати моніторингу закупівлі №UА-2020-07-15-000241-b.

Стягнути на користь Акціонерного товариства «Національна атомна енергогенеруюча компанія «Енергоатом» в особі філії «Відокремлений підрозділ «Рівненська атомна електрична станція» (код ЄДРПОУ ВП: 05425046; місце знаходження: 34400, Рівненська область, м. Вараш) понесені витрати по сплаті судового збору в розмірі 2102 (дві тисячі сто дві) гривень за рахунок бюджетних асигнувань Управління Північного офісу Держаудитслужби в Черкаській області (; місцезнаходження: 18000, м. Черкаси, вул. Смілянська, буд. 120/1).

Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті апеляційного провадження чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається до Шостого апеляційного адміністративного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

У разі оголошення судом лише вступної та резолютивної частини рішення, або розгляду справи в порядку письмового провадження, апеляційна скарга подається протягом тридцяти днів з дня складення повного тексту рішення.

Суддя Скрипка І.М.