Справа № 420/28255/24
Суддя: Градовський Ю.М.
Дата ухвалення: 2025-10-30 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

П`ЯТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

30 жовтня 2025 р.м. ОдесаСправа № 420/28255/24
Перша інстанція: суддя Юхтенко Л.Р.

Судова колегія П`ятого апеляційного адміністративного суду у складі:

Головуючого: Градовського Ю.М.

суддів: Єщенка О.В.,

Скрипченка В.О.,

розглянувши в порядку письмового провадження в м.Одесі апеляційну скаргу Тернопільської митниці на рішення Одеського окружного адміністративного суду від 8 квітня 2025р. по справі за адміністративним позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «ДНІПРОРЕСУРС» до Тернопільської митниці про визнання протиправним та скасування рішення щодо визначення (коригування) митної вартості товару,

В С Т А Н О В И Л А:

У вересні 2024р. ТОВ «ДНІПРОРЕСУРС» звернулося до суду із позовом до Тернопільської митниці, у якому просило:

- визнати протиправним та скасувати рішення відповідача про коригування митної вартості №UA403060/2024/000010/2 від 29.08.2024р..

В обґрунтування позовних вимог позивач зазначив, що між ним та Компанією GUANGLU ELECTRICAL CO., LTD. (Китай) було укладено Контракт поставки за №8-10/01/18 від 10.01.2018р..

Після прибуття товару в порт розвантаження з метою здійснення митного оформлення представником позивача (ФОП ОСОБА_1 , договір надання брокерських послуг №19072024 від 19.07.2024р.) було подано митну декларацію №24UA68U2 від 29.08.2024р. з усіма необхідними документами.

Проте, незважаючи на надання декларантом всіх документів та пояснень, митним органом було відмовлено у митному оформленні, надано Картку відмови №UA403060/2024/000064 від 29.08.2024р. та прийнято Рішення про коригування митної вартості №UA403060/2024/000010/2 від 29.08.2024р..

Позивач вважає прийняте рішення про коригування митної вартості таким, що порушує його права і законні інтереси, у зв`язку з чим воно має бути скасовано з таких підстав.

Посилаючись на вказане просив позов задовольнити.

Рішенням Одеського окружного адміністративного суду від 8 квітня 2025р. адміністративний позов задоволено.

Визнано протиправним та скасовано рішення Тернопільської митниці про коригування митної вартості №UA403060/2024/000010/2 від 29.08.2024р..

Стягнуто за рахунок бюджетних асигнувань з Тернопільської митниці на користь ТОВ «ДНІПРОРЕСУРС» судовий збір в розмірі 13 492грн..

Не погодившись із даним судовим рішенням, Тернопільська митниця подала апеляційну скаргу, у якій просить рішення суду скасувати та прийняти нову постанову, якою відмовити у задоволенні адміністративного позову.

Судова колегія вважає, що у відповідності до п.1 ч.1 ст.311 КАС України, апеляційну скаргу можливо розглянути в порядку письмового провадження, оскільки в матеріалах справи достатньо доказів для вирішення справи по суті.

Розглянувши матеріали справи, заслухавши доповідь судді-доповідача, доводи апеляційної скарги, перевіривши законність та обґрунтованість рішення суду в межах доводів апеляційної скарги, колегія суддів дійшла до висновку про залишення скарги без задоволення, а рішення суду без змін, з наступних підстав.

Відповідно до ст.316 КАС України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Задовольняючи адміністративний позов, суд першої інстанції виходив з того, що оскільки позивачем були надані для митного оформлення товару всі документи, необхідні для визначення його митної вартості, документи містять повну інформацію про митну вартість товару та її складові частини, не містять розбіжностей, то відмова відповідача у розмитненні товару за митною декларацією є неправомірною, а оскаржуване рішення про коригування митної вартості товарів та картка відмови в прийнятті митної декларації є протиправними та підлягають скасуванню.

Вирішуючи спір судова колегія вважає, що суд першої інстанції повно та об`єктивно дослідив обставини по справі, надані докази, правильно визначив юридичну природу спірних правовідносин і закон, який їх регулює.

Так, судом першої інстанції встановлено та підтверджено під час апеляційного розгляду, що 10.01.2018р. між ТОВ «ДНІПРОРЕСУРС» (покупець) та Компанією GUANGLU ELECTRICAL CO., LTD. (Китай) (продавець) було укладено Контракт поставки за №8-10/01/18.

Відповідно до умов вказаного контракту, Продавець зобов`язується виготовити та передати у власність Покупця, а Покупець зобов`язується прийняти та оплатити товар в асортименті, кількості та за цінами, вказаними в додатках, що є невід`ємною частиною Контракту. (п.1.1 контракту)

Поставка здійснюється на умовах або FOB порт Ningbo (Нинбо), або FOB порт Shanghai (Шанхай), або FOB Zhangjiagang(Китай), або CFR порт Одеса (Україна) у відповідності до Інкотермс 2010 та узгоджуються інвойсі на кожну партію товару, що відвантажується (п.4.1 контракту).

Так, в ході виконання Контракту складено Проформу-інвойс №RTGLDNP2404 від 26.03.2024р. на загальну суму 135 358,42дол.США, загальна кількість одиниць товару 1196 одиниць та Специфікацію №95 від 26.03.2024р..

Також, Продавцем було сформовано Комерційний інвойс №RTGL-DNP2404 від 20.06.2024р., дійсність якого підтверджено сертифікатом Китайської палати міжнародної торгівлі №243326В0/002677 від 3.07.2024р., Пакувальний лист б/н від 20.06.2024р., в якому зазначена загальна кількість товару 1196од., 185 ящиків, вага нетто 65 365кг, вага брутто 69 396кг та ті самі характеристики електричних моторів (номенклатура, модель, потужність, кількість обертів); Контейнер-лист б/н від 20.06.2024р. з тими самими даними про товар.

На підтвердження походження товарів виробником, Компанією GUANGLU ELECTRICAL CO., LTD. (Китай), було надано Сертифікат походження №24С3326А0256/00099 від 27.06.2024р., в якому зазначено номер комерційного інвойсу - №RTGL-DNP2404 та ту саму кількість товару 1196 одиниць.

Оплата за поставлений товар підтверджується відповідними платіжними інструкціями: №203 від 5.04.2024р., №204 від 8.04.2024р., №206 від 10.04.2024р., №219 від 21.05.2024р. та №229 від 10.07.2024р..

Так, судом першої інстанції встановлено та підтверджено матеріалами справи під час апеляційного розгляду, що з метою здійснення митного оформлення представником позивача (ФОП ОСОБА_1 , договір надання брокерських послуг №19072024 від 19.07.2024р.) було подано митну декларацію №24UA68U2 від 29.08.2024р. та поставлено товар:

Товар 1. «Електродвигуни асинхронні змінного струму 3-х фазні, потужністю понад 750 Вт, але не більш як 7,5 кВт:, 50Hz,IP55, 220/380/660V:-АИМ 90L-4 (2,2 кВт B35 2081)-10 шт -АИМ 100L-4 (4 кВт B35 2081)- 7шт -АИМ 160S-8 (7,5 кВт B3 1081)- 4штАИР 100L-2 (5,5 кВт B3 1081)-80шт -АИР 100S-4 (3 кВт B3 1081)-80 шт-АИР 100S-4 (3 кВт B35 2081)- 100 шт -АИР 80B-6 (1,1 кВт B35 2081) - 100 шт -АИР 90L-6 (1,5 кВт B3 1081)- 80 шт-АИР 100L-6 (2,2 кВт B35 2081)-100шт -АИМ 100S-4 (3 кВт B35 2081) - 10 шт-АИР 71B-2 (1,1кВт B35 2081) - 80 шт-АИР 80B-2 (2,2кВт B3 1081) - 80 шт-АИР 90L2 (3кВт B35 2081) - 100 шт-АИР 112MA-8 (2,2кВт B35 2081)- 15шт-АИМ 132M-6 (7,5 B3 1081)-10 шт-АИР 100L-6 (2,2 B3 1081)- 70 шт. Загально-промислового призначення, нові. Не використовується в цілях утворення звичайних видів озброєнь, військової або спеціальної техніки та не внесений до списку товарів подвійного використання. Виробник GUANGLU ELECTRICAL CO.,LTD. Торговельна марка ELMO Країна походження Китай.»;

Товар 2. «Електродвигуни асинхронні змінного струму 3-х фазні, потужністю не більше як 750 Вт:, 50Hz,IP55, 220/380/660V:- АИР 63A-2 (0,37 кВт B3 1081)- 80 шт, АИР 71A-6 (0,37кВт В3 1081)-50 шт. Загально-промислового призначення, нові. Не використовується в цілях утворення звичайних видів озброєнь, військової або спеціальної техніки та не внесений до списку товарів подвійного використання. Виробник GUANGLU ELECTRICAL CO.,LTD. Торговельна марка: ELMO. Країна походження Китай.»;

Товар 3. «Електродвигуни асинхронні змінного струму 3-х фазні, потужністю понад 7,5 кВт, але не більш як 37 кВт, 50Hz,IP55, 380/660V:- АИМ 160S-4 (15 кВт B3 1081)-10 шт - АИМ 160M-4 (18,5 кВт B3 1081)-4 шт- АИМ 132M-2 (11 B3 1081)- 5 шт АИР 160S-2 (15 кВт B35 2081)- 10 шт- АИР 180S-2(22кВт B35 2081) 10 шт- АИР 160M6 (15 кВт B3 1081) - 15 шт- АИР 160M-6 (15 кВт B35 2081)-38 шт - АИР 225M-8 (30 кВт B3 1081)-4шт Загально-промислового призначення, нові. Не використовується в цілях утворення звичайних видів озброєнь, військової або спеціальної техніки та не внесений до списку товарів подвійного використання. Виробник GUANGLU ELECTRICAL CO.,LTD. Торговельна марка ELMO. Країна походження Китай.»;

Товар 4. «Електродвигуни асинхронні змінного струму 3-х фазні, потужністю понад 75 кВт, але не більш як 375 кВт, 50Hz,IP55, 380/660V:- АИР 280S-4 ( 110 кВт B3 1081)4 шт - АИР 250M-2 (90 кВт B3 1081)- 2 шт- АИР 315M-8 (110 кВт B3 1081)- 1 шт Загально-промислового призначення, нові. Не використовується в цілях утворення звичайних видів озброєнь, військової або спеціальної техніки та не внесений до списку товарів подвійного використання. Виробник GUANGLU ELECTRICAL CO.,LTD. Торговельна марка ELMO. Країна походження Китай.»;

Товар 5. «Електродвигуни асинхронні змінного струму 3-х фазні, потужністю понад 37 кВт, але не більш як 75 кВт, інші 50Hz,IP55:- АИР 280S-6 (75 кВт B3 1001)- 4 шт АИМ 225M-4 (55 кВт B35 2081)- 4шт - АИР 250S-4 (75 кВт B3 1081)- 6шт - АИР 250S-4 (75 кВт B35 2081)-4 шт- АИР 250S-6 (45 кВт B3 1081)- 10шт - АИР 250M-8 (45 B3 1081)-5 шт- АИМ 200L-2 (45 кВт B3 1081)-4 шт. Загально-промислового призначення, нові. Не використовується в цілях утворення звичайних видів озброєнь, військової або спеціальної техніки та не внесений до списку товарів подвійного використання. Виробник GUANGLU ELECTRICAL CO.,LTD. Торговельна марка ELMO. Країна походження Китай.».

До митного оформлення декларантом було надано такі документи: - митна декларація №24UA68U2 від 29.08.2024р.; - проформа-інвойс №RTGL-DNP2404 від 26.03.2024р.;- специфікація №95 від 26.03.2024р. + сертифікат Китайської палати міжнародної торгівлі №243326В0/002676 від 3.07.2024р.; - прайс-лист виробника від 26.03.2024р.; - комерційний інвойс №RTGL-DNP2404 від 20.06.2024р. + сертифікат Китайської палати міжнародної торгівлі №243326В0/002677 від 3.07.2024р.; - пакувальний лист б/н від 20.06.2024р.; - контейнер-лист б/н від 20.06.2024р.; - сертифікат походження №24С3326А0256/00099 від 27.06.2024; - експортна декларація №023905444 + сертифікат Китайської палати міжнародної торгівлі № 243326В0/002678 від 3.07.2024; - платіжна інструкція № 203 від 5.04.2024; - платіжна інструкція №204 від 8.04.2024; - платіжна інструкція №206 від 10.04.2024; - платіжна інструкція №219 від 21.05.2024; - платіжна інструкція №229 від 10.07.2024; - коносамент № ZH240600272 від 30.06.2024; - автотранспортна накладна б/н від 27.08.2024; - автотранспортна накладна б/н від 27.08.2024; - автотранспортна накладна б/н від 27.08.2024; - комерційний інвойс № RTGL-DNP2404/1 від 20.06.2024; - комерційний інвойс № RTGL-DNP2404/2 від 20.06.2024; - комерційний інвойс № RTGL-DNP2404/3 від 20.06.2024; - договір транспортно-експедиторського обслуговування № 1792-Т/24 від 15.04.2024; - рахунки від експедитора № 043917 від 23.08.2024, № 043919 від 23.08.2024; - довідка про транспортні витрати № 5297 від 23.08.2024; - зовнішньоекономічний договір (контракт) поставки №8-10/01/18 від 10.01.2018; - додаткова угода №12 від 29.12.2023; - додаткова угода №13 від 4.01.2024; - договір про надання послуг митного брокера №19072024 від 19.07.2024; - транзитні декларації: №24PL322080NS6XCRZ0 від 23.08.2024, №24PL322080NS6XCS59 від 23.08.2024, №24PL322080NS6XCS91 від 23.08.2024;- судові рішення (практика Позивача): справа №420/5630/24 від 26.04.2024; №420/6241/24 від 18.04.2024; - лист-пояснення щодо експортного контролю №2808/1 від 28.08.2024; - лист-пояснення щодо ліцензування №2808 від 28.08.2024; - лист-пояснення щодо страхування № 2808 від 28.08.2024; - лист-відповідь декларанта №2908-1М від 29.08.2024.

На пропозицію митного органу надати додаткові пояснення, декларантом було надано лист за вих. №2908-1М від 29.08.2024р., яким повідомлено, що всі наявні документи вже надано, будь-які інші папера і в 10-денний термін надати немає можливості.

На виконання вимог ст.54 МК України, під час здійснення Тернопільською митницею митного контролю правильності визначення митної вартості товарів, які надійшли на адресу позивача та перевірки документів, поданих до митниці для підтвердження митної вартості товарів декларантом разом з митною декларацією (МД) №24UA68U2 від 29.08.2024р. встановлено, що в поданих документах містяться розбіжності та не містяться всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари, які підтверджують митну вартість товарів, та обґрунтовано у графі 33 Рішення про коригування митної вартості товарів №UA403060/2024/000010/2 від 29.08.2024р., а саме:

1. Наданий прайс-лист від 26.03.2024р. №б/н адресовано виключно ТОВ "Дніпроресурс" і містить інформацію щодо цін товарів виключно на умовах поставки FOB Shanghai та не містить терміну дії, що обмежує конкурентність та обмежує коло покупців товару, тобто даний документ не є прайс-листом для необмеженого кола покупців;

2. У комерційному інвойсі від 20.06.2024р. №RTGL-DNP2404, який подано декларантом до митного оформлення, не чітко видно відтиск червоної печатки (проставлена лише її частина) компетентного органу Китаю, що може свідчити що інвойс не завірявся компетентним органом Китаю, та на зазначеному інвойсі відсутні печатки митного органу України, який здійснював пропуск зазначеної партії товару;

3. Також, у проформі інвойс від 26.03.2024р. №RTGL-DNP2404, у комерційному інвойсі від 20.06.2024р. №RTGL-DNP2404 та інвойсах на кожний окремо контейнер від 20.06.2024р. №RTGL-DNP2404/1, RTGL-DNP2404/2, RTGL-DNP2404/3 вказаний порт призначення Одеса, а згідно коносаменту та товаросупровідним документам, вантаж надійшов у порт Гданська (Польща);

4. У додатковій угоді №13 від 4.01.2024р., яка визначає порядок внесення оплати за товар та яка подана декларантом до оформлення та зазначена у графі 44 МД, відсутній підпис керівника підприємства ТОВ «Дніпроресурс» Микитенка, в наявності лише печатка імпортера, зазначене може свідчити про недійсність зазначеної додаткової угоди, так як вона підписана лише китайською стороною;

5. У копії митної декларації країни відправлення від 26.06.2024р. за №02390544 не чітко видно відтиск червоної печатки (проставлена лише її частина) компетентного органу Китаю, що може свідчити що митна декларація країни відправлення не завірялася компетентним органом Китаю.

На підставі вказаного, 12.08.2024р. митним органом було винесено картку відмови №UA403060/2024/000064 у прийнятті митної декларації.

Не погоджуючись із прийнятими відповідачем рішеннями коригування митної вартості та карткою відмови, вважаючи їх протиправними та такими, що порушують його права і законні інтереси, позивач звернувся до суду із даним позовом.

Перевіряючи правомірність прийняття оскаржуваних рішень митного органу, з урахуванням підстав, за якими позивач пов`язує їх протиправність та скасування, судова колегія виходить з наступного.

Приписами ч.2 ст.19 Конституції України визначено, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Положеннями ст.49 МК України встановлено, що митною вартістю товарів, які переміщуються через митний кордон України, є вартість товарів, що використовується для митних цілей, яка базується на ціні, що фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари.

За правилами ч.1 ст.54 МК України, контроль правильності визначення митної вартості товарів здійснюється митним органом під час проведення митного контролю і митного оформлення шляхом перевірки числового значення заявленої митної вартості.

Відповідно до п.23,24 ст.4 МК України, митне оформлення - виконання митних формальностей, необхідних для випуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення; митний контроль - сукупність заходів, що здійснюються з метою забезпечення додержання норм цього Кодексу, законів та інших нормативно-правових актів з питань митної справи, міжнародних договорів України, укладених у встановленому законом порядку.

Згідно положень Митного кодексу України митний орган здійснює контроль правильності визначення митної вартості товарів, якою є відповідно до ст.49 МК України, їх вартість, що використовується для митних цілей, яка базується на ціні, що фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари.

Відповідно до ст.50 МК України відомості про митну вартість товарів використовуються для нарахування митних платежів; застосування інших заходів державного регулювання зовнішньоекономічної діяльності України; ведення митної статистики; розрахунку податкового зобов`язання, визначеного за результатами документальної перевірки.

Згідно з ч.1 ст.51 МК України, митна вартість товарів, що переміщуються через митний кордон України, визначається декларантом відповідно до норм цього Кодексу.

Приписами ч.1,2,3 ст.52 МК України визначено, що заявлення митної вартості товарів здійснюється декларантом або уповноваженою ним особою під час декларування товарів у порядку, встановленому розділом VIII цього Кодексу та цією главою.

Декларант або уповноважена ним особа, які заявляють митну вартість товару, зобов`язані: 1) заявляти митну вартість, визначену ними самостійно, у тому числі за результатами консультацій з митним органом; 2) подавати митному органу достовірні відомості про визначення митної вартості, які повинні базуватися на об`єктивних, документально підтверджених даних, що піддаються обчисленню; 3) нести всі додаткові витрати, пов`язані з коригуванням митної вартості або наданням митному органу додаткової інформації.

Декларант або уповноважена ним особа, які заявляють митну вартість товару, мають право: 1) надавати митному органу (за наявності) додаткові відомості у разі потреби уточнення інформації; 2) на випуск у вільний обіг товарів, що декларуються: у разі визнання митним органом заявленої митної вартості товарів - за умови сплати митних платежів згідно із заявленою митною вартістю; у разі згоди декларанта або уповноваженої ним особи з рішенням митного органу про коригування митної вартості товарів - за умови сплати митних платежів згідно з митною вартістю, визначеною митним органом; у разі незгоди декларанта або уповноваженої ним особи з рішенням митного органу про коригування заявленої митної вартості товарів - за умови сплати митних платежів згідно із заявленою митною вартістю товарів та надання гарантій відповідно до розділу Х цього Кодексу в розмірі, визначеному митним органом відповідно до частини сьомої статті 55 цього Кодексу; 3) проводити цінову експертизу договору (контракту) шляхом залучення експертів за власні кошти; 4) оскаржувати у порядку, визначеному главою 4 цього Кодексу, рішення митного органу щодо коригування митної вартості оцінюваних товарів та бездіяльність митного органу щодо неприйняття протягом строків, встановлених статтею 255 цього Кодексу для завершення митного оформлення, рішення про визнання митної вартості оцінюваних товарів; 5) приймати самостійне рішення про необхідність коригування митної вартості після випуску товарів; 6) отримувати від митного органу інформацію щодо підстав, з яких митний орган вважає, що взаємозв`язок продавця і покупця вплинув на ціну, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за оцінювані товари; 7) у випадках та в порядку, визначених цим Кодексом, вимагати від митного органу надання письмової інформації про причини, за яких заявлена ними митна вартість не може бути визнана; 8) у випадках та в порядку, визначених цим Кодексом, вимагати від митного органу надання письмової інформації щодо порядку і методу визначення митної вартості, застосованих при коригуванні заявленої митної вартості, а також щодо підстав для здійснення такого коригування.

Відповідно до ч.1 ст. 53 МК України, у випадках, передбачених цим Кодексом, декларант подає митному органу документи, що підтверджують заявлену митну вартість товарів і обраний метод її визначення.

Згідно ч.2 ст.53 МК України документами, які підтверджують митну вартість товарів, є: 1) декларація митної вартості, що подається у випадках, визначених у частинах п`ятій і шостій статті 52 цього Кодексу, та документи, що підтверджують числові значення складових митної вартості, на підставі яких проводився розрахунок митної вартості; 2) зовнішньоекономічний договір (контракт) або документ, який його замінює, та додатки до нього у разі їх наявності; 3) рахунок-фактура (інвойс) або рахунок-проформа (якщо товар не є об`єктом купівлі-продажу); 4) якщо рахунок сплачено, - банківські платіжні документи, що стосуються оцінюваного товару; 5) за наявності - інші платіжні та/або бухгалтерські документи, що підтверджують вартість товару та містять реквізити, необхідні для ідентифікації ввезеного товару; 6) транспортні (перевізні) документи, якщо за умовами поставки витрати на транспортування не включені у вартість товару, а також документи, що містять відомості про вартість перевезення оцінюваних товарів; 7) ліцензія на імпорт товару, якщо імпорт товару підлягає ліцензуванню; 8) якщо здійснювалося страхування, - страхові документи, а також документи, що містять відомості про вартість страхування.

Положеннями ч.3 ст.53 МК України встановлено, що у разі якщо документи, зазначені у частині другій цієї статті, містять розбіжності, які мають вплив на правильність визначення митної вартості, наявні ознаки підробки або не містять всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари, декларант або уповноважена ним особа на письмову вимогу митного органу зобов`язані протягом 10 календарних днів надати (за наявності) такі додаткові документи:

1) договір (угоду, контракт) із третіми особами, пов`язаний з договором (угодою, контрактом) про поставку товарів, митна вартість яких визначається;

2) рахунки про здійснення платежів третім особам на користь продавця, якщо такі платежі здійснюються за умовами, визначеними договором (угодою, контрактом);

3) рахунки про сплату комісійних, посередницьких послуг, пов`язаних із виконанням умов договору (угоди, контракту);

4) виписку з бухгалтерської документації;

5) ліцензійний чи авторський договір покупця, що стосується оцінюваних товарів та є умовою продажу оцінюваних товарів;

6) каталоги, специфікації, прейскуранти (прайс-листи) виробника товару;

7) копію митної декларації країни відправлення;

8) висновки про якісні та вартісні характеристики товарів, підготовлені спеціалізованими експертними організаціями, та/або інформація біржових організацій про вартість товару або сировини.

Тобто, вимоги вказаних норм дають змогу відокремити такі обставини, за наявності яких митний орган має право зобов`язати декларанта подати додаткові документи для підтвердження митної вартості:

1) наявність розбіжностей між окремими документами;

2) наявність ознак підробки певних документів;

3) відсутність достатніх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари.

Отже, висновок митного органу щодо наявності даних обставин повинен бути обґрунтованим та підтверджений відповідними доказами. Так, встановивши розбіжність між документами чи відсутність достатніх відомостей, що підтверджують задекларовану митну вартість товарів, митний орган повинен вказати, які саме складові митної вартості товарів є непідтвердженими, чому з поданих декларантом документів неможливо встановити дані складові та які документи необхідні для підтвердження того чи іншого показника.

Відповідно до ч.3 ст.54 МК України за результатами здійснення контролю правильності визначення митної вартості товарів митний орган визнає заявлену декларантом або уповноваженою ним особою митну вартість чи приймає письмове рішення про її коригування відповідно до положень статті 55 цього Кодексу.

Згідно ч.1,2 ст.55 МК України, рішення про коригування заявленої митної вартості товарів, які ввозяться на митну територію України з поміщенням у митний режим імпорту, приймається митним органом у письмовій формі під час здійснення контролю правильності визначення митної вартості цих товарів як до, так і після їх випуску, якщо митним органом у випадках, передбачених частиною шостою статті 54 цього Кодексу, виявлено, що заявлено неповні та/або недостовірні відомості про митну вартість товарів, у тому числі невірно визначено митну вартість товарів.

Прийняте митним органом письмове рішення про коригування заявленої митної вартості товарів має містити: 1) обґрунтування причин, через які заявлену декларантом митну вартість не може бути визнано; 2) наявну в митного органу інформацію (у тому числі щодо числових значень складових митної вартості, митної вартості ідентичних або подібних (аналогічних) товарів, інших умов, що могли вплинути на ціну товарів), яка призвела до виникнення сумнівів у правильності визначення митної вартості та до прийняття рішення про коригування митної вартості, заявленої декларантом; 3) вичерпний перелік вимог щодо надання додаткових документів, передбачених частиною третьою статті 53 цього Кодексу, за умови надання яких митна вартість може бути визнана митним органом; 4) обґрунтування числового значення митної вартості товарів, скоригованої митним органом, та фактів, які вплинули на таке коригування; 5) інформацію про:

а) право декларанта або уповноваженої ним особи на випуск у вільний обіг товарів, що декларуються:

у разі згоди декларанта або уповноваженої ним особи з рішенням митного органу про коригування митної вартості товарів - за умови сплати митних платежів згідно з митною вартістю, визначеною митним органом;

у разі незгоди декларанта або уповноваженої ним особи з рішенням митного органу про коригування заявленої митної вартості товарів - за умови сплати митних платежів згідно із заявленою митною вартістю товарів та надання гарантій відповідно до розділу Х цього Кодексу в розмірі, визначеному митним органом відповідно до частини сьомої цієї статті;

б) право декларанта або уповноваженої ним особи оскаржити рішення про коригування заявленої митної вартості до органу вищого рівня відповідно до глави 4 цього Кодексу або до суду.

Приписами ч.1 ст.57 МК України встановлено, що визначення митної вартості товарів, які ввозяться в Україну відповідно до митного режиму імпорту, здійснюється за такими методами: 1) основний - за ціною договору (контракту) щодо товарів, які імпортуються (вартість операції); 2) другорядні: а) за ціною договору щодо ідентичних товарів; б) за ціною договору щодо подібних (аналогічних) товарів; в) на основі віднімання вартості; г) на основі додавання вартості (обчислена вартість); ґ) резервний.

У відповідності до ч.2,3 ст.57 МК України, основним методом визначення митної вартості товарів, які ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту, є перший метод - за ціною договору (вартість операції).

Кожний наступний метод застосовується лише у разі, якщо митна вартість товарів не може бути визначена шляхом застосування попереднього методу відповідно до норм цього Кодексу.

Положеннями ч.9 ст.58 МК України передбачено, що розрахунки при застосуванні методу визначення митної вартості за ціною договору (контракту) щодо товарів, які імпортуються (вартість операції), робляться лише на основі об`єктивних даних, що підтверджуються документально та піддаються обчисленню, а отже, враховуючи вищевикладені обставини не було можливим застосувати метод визначення митної вартості за ціною договору.

Приписами ч.8 ст.57 МК України визначено, що у разі якщо неможливо застосувати жоден із зазначених методів, митна вартість визначається за резервним методом відповідно до вимог, встановлених статтею 64 цього Кодексу.

Отже, митні органи мають виключну компетенцію в питаннях перевірки та контролю правильності обчислення декларантом та визначення митної вартості.

Як встановлено судом першої інстанції та перевірено під час апеляційного розгляду справи, що для митного оформлення товару, що надійшов від Компанії «GUANGLU ELECTRICAL CO.,LTD.» (Китай) на виконання контракту № 8-10/01/18 від 10.01.2018р. позивачем надано Тернопільській митниці митну декларацію типу ІМ40ДЕ №24UA68U2 від 29.08.2024р. та ряд документів, що підтверджують вид, кількість та ціну поставленого товару.

Як вбачається із матеріалів справи, що на виконання вимог ст.54 МК України при здійсненні контролю правильності визначення митної вартості товарів, які надійшли на адресу позивача митним органом було встановлено, що в поданих документах містяться розбіжності, також надані позивачем документи не містять всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів та всіх відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари, про що повідомлено декларанту та обґрунтовано у графі 33 рішення про корегування митної вартості товарів № 24UA403060/2024/000010/2 від 29.08.2024, а саме:

1. Наданий прайс-лист від 26.03.2024 №б/н адресовано виключно ТОВ "ДНІПРОРЕСУРС" і містить інформацію щодо цін товарів виключно на умовах поставки FOB Shanghai та не містить терміну дії, що обмежує конкурентність та обмежує коло покупців товару, тобто даний документ не є прайс-листом для необмеженого кола покупців;

2. У комерційному інвойсі від 20.06.2024р. за №RTGL-DNP2404, який подано декларантом до митного оформлення, не чітко видно відтиск червоної печатки (проставлена лише її частина) компетентного органу Китаю, що може свідчити що інвойс не завірявся компетентним органом Китаю, та на зазначеному інвойсі відсутні печатки митного органу України, який здійснював пропуск зазначеної партії товару;

3. Також, у проформі інвойс від 26.03.2024р. №RTGL-DNP2404, у комерційному інвойсі від 20.06.2024р. №RTGL-DNP2404 та інвойсах на кожний окремо контейнер від 20.06.2024р. №RTGL-DNP2404/1, RTGL-DNP2404/2, RTGL-DNP2404/3 вказаний порт призначення Одеса, а згідно коносаменту та товаросупровідним документам, вантаж надійшов у порт Гданська (Польща);

4. У додатковій угоді №13 від 4.01.2024р., яка визначає порядок внесення оплати за товар та яка подана декларантом до оформлення та зазначена у графі 44 МД, відсутній підпис керівника підприємства ТОВ «ДНІПРОРЕСУРС» Микитенка, в наявності лише печатка імпортера, зазначене може свідчити про недійсність зазначеної додаткової угоди, так як вона підписана лише китайською стороною;

5. У копії митної декларації країни відправлення від 26.06.2024р. №02390544 не чітко видно відтиск червоної печатки (проставлена лише її частина) компетентного органу Китаю, що може свідчити що митна декларація країни відправлення не завірялася компетентним органом Китаю.

Дослідивши матеріали справи та надані документи, проаналізувавши положення МК України, судова колегія зазначає наступне.

Що стосується тверджень митного органу, що «Наданий прайс-лист від 26.03.2024 №б/н адресовано виключно ТОВ "ДНІПРОРЕСУРС" і містить інформацію щодо цін товарів виключно на умовах поставки FOB Shanghai та не містить терміну дії, що обмежує конкурентність та обмежує коло покупців товару, тобто даний документ не є прайс-листом для необмеженого кола покупців», то судова колегія зазначає, що митним законодавством, зокрема МК України, вимоги щодо надання прайс-листа виробника, як обов`язкового документа під час митного оформлення, відсутні, так само як і не встановлює форми, якій він має відповідати. Це документ довільної форми, який складається стороною договору у тому вигляді, який прийнятий на її підприємстві.

На підставі вказаного, судова колегія вважає вказані твердження митного органу необґрунтованими.

Щодо доводів апелянта про те, що «у комерційному інвойсі від 20.06.2024 №RTGL-DNP2404, який подано декларантом до митного оформлення, не чітко видно відтиск червоної печатки (проставлена лише її частина) компетентного органу Китаю, що може свідчити що інвойс не завірявся компетентним органом Китаю, та на зазначеному інвойсі відсутні печатки митного органу України, який здійснював пропуск зазначеної партії товару» та «у копії митної декларації країни відправлення від 26.06.2024 №02390544 не чітко видно відтиск червоної печатки (проставлена лише її частина) компетентного органу Китаю, що може свідчити що митна декларація країни відправлення не завірялася компетентним органом Китаю», то суд зазначає, що комерційний інвойс та митна декларація країни відправлення є по своїй природі документами, що формуються продавцем, в даному випадку за правилами та формі визначеній на території КНР.

Як вбачається із наданих пояснень представника позивача, що печатка компетентного органу проставляється наступним чином: на два аркуші сертифікат та той документ, справжність якого посвідчується, ставиться одна печатка таким чином, щоб одна її частина була на сертифікаті, а інша на документі, який посвідчується. Таким чином можна перевірити дійсність, тому що при співставленні аркушів повинна виходити ціла печатка. Це порядок, прийнятий Китайською палатою міжнародної торгівлі для засвідчення.

Отже, враховуючи наведене, судова колегія погоджується із висновком суду першої інстанції про те, що проставлення лише частини печатки не свідчить, що документ не завірявся належним чином, як помилково вважає митний орган. А тому судова колегія вважає, що вищезазначені твердження митного органу є безпідставними.

Що стосується тверджень митного органу про те, що розбіжності «у проформі інвойс від 26.03.2024 № RTGL-DNP2404, у комерційному інвойсі від 20.06.2024 №RTGL-DNP2404 та інвойсах на кожний окремо контейнер від 20.06.2024 №№ RTGL-DNP2404/1, RTGL-DNP2404/2, RTGL-DNP2404/3 вказаний порт призначення Одеса, а згідно коносаменту та товаросупровідним документам, вантаж надійшов у порт Гданська (Польща)», то судова колегія зазначає, що представник позивача зазначив, що Одеса це кінцевий пункт призначення. А коносамент документ, яким оформлюється морське перевезення. Морським шляхом товар було доставлено у м.Гданськ в Польщу, а звідти товар було перевантажено на автомобільний транспорт та доставлено безпосередньо до м.Одеси в Україну.

Апеляційним судом встановлено та підтверджується матеріалами справи, що відповідно до рахунку на оплату №043917 від 23.08.2024р. здійснювалась доставка товару за маршрутом морського перевезення:

- Компенсація перевезення морським транспортом ShanghaiGdansk 624 152,22грн. з ПДВ;

- Плата експедитору за межами України 1 486,37грн;

- Вантажно-розвантажувальні роботи за межами країни без ПДВ 66 639грн;

Всього: 692 029,86грн.

Відповідно до рахунку на оплату №043919 від 23.08.2024р. здійснювалась доставка товару за маршрутом автоперевезення:

- Організація міжнародних перевезень Гданськ-Рава-Руська 228 855,39грн без ПДВ;

- Плата експедитору за межами України 1 655,39грн з ПДВ;

- Організація міжнародних перевезень Рава-Руська-Одеса 154 087,68грн. без ПДВ;

- Плата експедитору на території України 1 655,39грн. з ПДВ;

Всього: 385 702,05грн. з ПДВ.

Отже, враховуючи наведене, судова колегія вважає, що митний орган помилково дійшов вищевказаного висновку, а тому такі твердження митного органу є необґрунтованими.

Що стосується тверджень митного органу про те, що «у додатковій угоді №13 від 04.01.2024, яка визначає порядок внесення оплати за товар та яка подана декларантом до оформлення та зазначена у графі 44 МД, відсутній підпис керівника підприємства ТОВ «Дніпроресурс» Микитенка, в наявності лише печатка імпортера, зазначене може свідчити про недійсність зазначеної додаткової угоди, так як вона підписана лише китайською стороною», то представник позивача зазначив, що і підпис, і печатка ТОВ «ДНІПРОРЕСУРС» наявні у додатковій угоді №13 від 4.01.2024р..

Так, дослідивши надану копію додаткової угоди №13 від 4.01.2024р., то судова колегія погоджується з доводами митного органу про те, що дійсно підпис уповноваженої особи не вбачається, проте враховуючи приписи ст.53 МК України, такі обставини не є підставою для корегування митної вартості, оскільки відповідно до п.10.3. Контракту заява або інша поведінка адресата оферти, яка висловлює згоду з офертою є акцептом. Судова колегія враховує, що не надано докази невиконання сторонами умов цього договору чи відмови від їх виконання з наведених підстав, а тому наведені доводи відповідача судова колегія вважає необгрунтованими.

Отже, сумніви митного органу у достовірності відомостей про митну вартість товарів, які виникли у зв`язку з тим, що декларантом надані не всі документи є необґрунтованими. Крім того, будь-яких переконливих аргументів та доказів, які б викликали обґрунтовані сумніви у достовірності проведеного позивачем розрахунку митної вартості товару за ціною договору відповідачем не наведено та не надано, a інших обставин, які б впливали на ціну задекларованої ТОВ «ДНІПРОРЕСУРС» митної вартості товару судом не встановлено.

Зазначені відповідачем в оскаржуваному рішенні обставини жодним чином не можливо вважати як наявність розбіжностей чи відсутність всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, або наявність ознак не автентичності поданих до митного оформлення документів.

Поряд з цим, митний орган фактично залишив поза увагою документи, надані декларантом для митного оформлення товару. При цьому надані митному органу документи кореспондуються між собою та містять чітку і зрозумілу інформацію про товар та його ціну, а отже у сукупності є належними та в повній мірі відповідають вимогам МК України до документів, які підтверджують митну вартість товарів, однак останні не тільки не спростовані митним органом, але й взагалі залишені без уваги.

Разом з тим, судова колегія вважає, що формально нижчий рівень митної вартості імпортованого позивачем товару від рівня митної вартості іншого митного оформлення не може розцінюватися як заниження позивачем митної вартості, не є перешкодою для застосування основного методу визначення митної вартості товару і не може бути достатньою підставою для відмови у здійсненні митного оформлення товару за основним методом визначення його митної вартості.

Наявність у базі даних інформації про те, що подібний товар у попередні періоди розмитнювався за вартістю більшою, ніж задекларована декларантом, за відсутності інших визначених законом підстав, що обумовлюють межі і способи здійснення митним органом контролю митної вартості, не утворює підстав для відмови у визнанні заявленої декларантом митної вартості за основним методом та її визначення за другорядними методами, оскільки торгові відносини є різноманітними, здійснюються на принципах автономії волі та свободи договору, при цьому безліч обставин можуть впливати на їх ціну (характеристика товару, умови і обсяги поставок, сезонність, наявність знижок тощо), що само по собі не свідчить про наявність порушень з боку декларанта і не призводить до автоматичного збільшення митної вартості товарів.

Самостійне визначення контролюючим органом ціни товару не може впливати на права та обов`язки сторін Договору, за умови їх підтвердження належними документами.

Як було встановлено судом першої інстанції та вбачається з оскаржуваних рішень, з метою забезпечення повноти оподаткування було проведено аналіз баз даних АСМО «Інспектор» та ЄАІС та встановлено, що рівень митної вартості митного оформлення є більшим ніж заявлено декларантом.

Разом з тим, факт наявності у автоматизованій системі митного органу інформації, що товар, який задекларовано Позивачем, розмитнювався ним раніше чи іншими особами за значно вищою вартістю, за відсутності інших визначених законом підстав, не свідчить про наявність порушень з боку декларанта і не призводить до безумовного збільшення митної вартості товарів, адже законодавство таких підстав прямо не встановлює, тому не є перешкодою для застосування першого методу визначення митної вартості товару.

Посилання відповідача в рішеннях про коригування митної вартості товару на відомості з баз даних ЄАІС Держмитслужби України не є доказом заниження митної вартості товарів в разі наявності у декларанта всіх документів, які підтверджують обґрунтованість заявленої митної вартості товару за ціною договору та не мають розбіжностей, які б не давали можливість визначити вартість товару за ціною договору.

Верховний Суд сформував правову позицію, зазначивши, що формально нижчий рівень митної вартості імпортованого Позивачем товару від рівня митної вартості іншого митного оформлення не може розцінюватися як заниження позивачем митної вартості та не є перешкодою для застосування першого методу визначення митної вартості товару і не може бути достатньою та самостійною підставою для відмови у здійсненні митного оформлення товару за першим методом визначення його митної вартості. Рішення про коригування митної вартості товару не може базуватися лише на інформації ЄАІС ДФС України, оскільки порядок її формування, ведення, отримання інформації, а також порядок використання її даних суб`єктами господарських відносин під час здійснення ними зовнішньоекономічної діяльності МК України не встановлений. Також слід урахувати, що в ЄАІС ДПС України відсутня інформація про коригування заявленої митної вартості товарів, а також інформація щодо судових рішень із питань визначення митної вартості товарів та методів її визначення, у зв`язку з чим така інформаційна база не містить всіх об`єктивних даних щодо імпортованих в Україну товарів, які підтверджуються документально та підлягають обчисленню (постанови Верховного Суду від 21.02.2018р. у справі №820/17417/14, від 4.09.2018р. у справі № 818/1186/17).

За таких обставин, судова колегія приходить до висновку, що митним органом, як суб`єктом владних повноважень не доведено, що надані позивачем документи містять розбіжності, наявні ознаки підробки або не містять всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари.

У відповідності до ч.3 ст.318 МК України митний контроль має передбачати виконання органами доходів і зборів мінімуму митних формальностей, необхідних для забезпечення додержання законодавства України з питань державної митної справи.

Відповідно до ч.7 ст.54 МК України у разі якщо під час проведення митного контролю орган доходів і зборів не може аргументовано довести, що заявлено неповні та/або недостовірні відомості про митну вартість товарів, у тому числі невірно визначено митну вартість товарів, заявлена декларантом або уповноваженою ним особою митна вартість вважається визнаною автоматично.

Враховуючи, що позивачем були надані для митного оформлення товару документи, необхідні для визначення його митної вартості, яка була задекларована, документи містять повну інформацію про митну вартість товару та її складові частини, не містять суттєвих розбіжностей, тощо, судова колегія приходить до висновку, що відмова відповідача у розмитненні товару за митною декларацією є неправомірною, а оскаржувані рішення про коригування митної вартості товарів та картки відмови у митному оформленні (випуску) товарів - є протиправними та підлягають скасуванню.

З урахуванням викладеного, колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції про наявність підстав для задоволення позовних вимог ТОВ «ДНІПРОРЕСУРС», шляхом визнання протиправними та скасування оскаржуваних рішень митного органу про коригування митної вартості товарів та як наслідок визнання протиправними та скасування оскаржуваної картки відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення Тернопільської митниці.

В доводах апеляційної скарги апелянт посилався на неправильне застосування судом норм матеріального права чи порушення норм процесуального права. На думку судової колегії, викладені у скарзі доводи не дають підстав для висновку про неправильне застосування судом першої інстанції норм матеріального чи порушення норм процесуального права, яке призвело або могло призвести до неправильного вирішення справи по суті.

За таких обставин, судова колегія вважає, що рішення суду ухвалено з додержанням норм процесуального та матеріального права, а тому не вбачає підстав для його скасування.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст.246,315,316 КАС України, колегія суддів,-

П О С Т А Н О В И Л А:

Апеляційну скаргу Тернопільської митниці залишити без задоволення.

Рішення Одеського окружного адміністративного суду від 8 квітня 2025р. залишити без змін.

Постанова суду набирає законної сили з дати її прийняття та оскарженню не підлягає, крім випадків встановлених п.2 ч.5 ст.328 КАС України.

Головуючий: Ю.М. Градовський

Судді: О.В. Єщенко

В.О. Скрипченко