Справа № 400/6682/24
Суддя: Берназюк Я.О.
Дата ухвалення: 2025-10-28 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

УХВАЛА

про залишення касаційної скарги без руху

28 жовтня 2025 року

м. Київ

справа №400/6682/24

адміністративне провадження №К/990/40763/25

Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду: судді-доповідача Берназюка Я.О., суддів Чиркіна С.М. та Шарапи В.М., перевіривши касаційну скаргу ІНФОРМАЦІЯ_1

на рішення Миколаївського окружного адміністративного суду від 10 лютого 2025 року та постанову П`ятого апеляційного адміністративного суду від 13 серпня 2025 року

у справі №400/6682/24

за позовом ОСОБА_1

до ІНФОРМАЦІЯ_1

про визнання бездіяльності протиправною, зобов`язання вчинити певні дії,

УСТАНОВИВ:

У липні 2024 року ОСОБА_1 звернувся до адміністративного суду з позовом до ІНФОРМАЦІЯ_1 , в якому просив:

- визнати протиправною бездіяльність ІНФОРМАЦІЯ_1 у зарахуванні пільгової вислуги ОСОБА_1 до його календарної вислуги років та до стажу служби в Державній прикордонній служби України;

- зобов`язати ІНФОРМАЦІЯ_1 здійснити перерахунок та зарахувати ОСОБА_1 відповідно до статті 12 Закону України «Про пенсійне забезпечення осіб, звільнених з військової служби, та деяких інших осіб» від 09 квітня 1992 року №2262-XII (далі - Закон №2262-XII), пункту 3 постанови Кабінету Міністрів України «Про порядок обчислення вислуги років, призначення та виплати пенсій і грошової допомоги особам офіцерського складу, прапорщикам, мічманам, військовослужбовцям надстрокової служби та військової служби за контрактом, особам начальницького і рядового складу органів внутрішніх справ, поліцейським та членам їхніх сімей» від 17 липня 1992 року №393, до календарної вислуги років, яка дає право на призначення пенсії, вислугу в пільговому обчисленні за коефіцієнтом 1,5, сформовану за періоди з 19 лютого 2009 року по 11 листопада 2009 року; з 26 лютого 2015 року по 13 серпня 2015 року; з 13 серпня 2015 року по 26 квітня 2016 року; з 26 квітня 2016 року по 26 травня 2016 року; з 26 травня 2016 року по 15 липня 2016 року; з 15 липня 2016 року по 09 вересня 2016 року.

Рішенням Миколаївського окружного адміністративного суду від 10 лютого 2025 року, залишеним без змін постановою П`ятого апеляційного адміністративного суду від 13 серпня 2025 року, позов задоволено частково.

Визнано протиправними дії ІНФОРМАЦІЯ_1 щодо відмови ОСОБА_1 у зарахуванні до його календарної вислуги років та до стажу служби в поліції пільгової вислуги років за періодів з 19 лютого 2009 року по 11 листопада 2009 року, з 26 лютого 2015 року по 13 серпня 2015 року, з 13 серпня 2015 року по 26 квітня 2016 року, з 26 квітня 2016 року по 26 травня 2016 року, з 15 липня 2016 року по 07 вересня 2016 року.

Зобов`язано ІНФОРМАЦІЯ_1 здійснити перерахунок та зарахувати ОСОБА_1 , відповідно до статті 12 Закону №2262-XII, та пункту 3 постанови КМУ №393, до календарної вислуги років, яка дає право на призначення пенсії, вислугу у пільговому обчисленні, сформовану за періоди: з 19 лютого 2009 року по 11 листопада 2009 року, з 26 лютого 2015 року по 13 серпня 2015 року, з 13 серпня 2015 року по 26 квітня 2016 року, з 26 квітня 2016 року по 26 травня 2016 року, з 15 липня 2016 року по 07 вересня 2016 року.

У задоволенні іншої частини позову відмовлено.

Не погодившись з рішеннями судів першої і апеляційної інстанцій, ІНФОРМАЦІЯ_1 06 жовтня 2025 року звернувся з касаційною скаргою до Верховного Суду.

Протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 06 жовтня 2025 року, визначено склад колегії суддів Судової палати з розгляду справ щодо виборчого процесу та референдуму, а також захисту політичних прав громадян: Мельник-Томенко Ж.М. (суддя-доповідач), Єресько Л.О., Жук А.В.

До початку розгляду справи суддею-доповідачем Мельник-Томенко Ж.М. та суддями Єресько Л.О. та Жуком А.В. заявлено самовідводи, які обґрунтовані порушенням порядку визначення суддів для розгляду справи, встановленого статтею 31 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України), а саме, без урахування спеціалізації.

Ухвалою Верховного Суду від 20 жовтня 2025 року заяви суддів Мельник-Томенко Ж.М., Єресько Л.О. та Жука А.В. задоволено.

Відведено суддів Мельник-Томенко Ж.М., Єресько Л.О. та Жука А.В. від участі у розгляді справи №400/6682/24.

Матеріали адміністративної справи №400/6682/24 (провадження №К/990/40763/25) передано до Секретаріату Касаційного адміністративного суду у складі Верховного Суду для визначення складу суду в установленому порядку.

Протоколом повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 21 жовтня 2025 року визначено склад колегії суддів Судової палати з розгляду справ щодо захисту соціальних прав: Берназюк Я.О. (суддя-доповідач), Чиркін С.М. та Шарапа В.М.

При вирішенні питання про відповідність касаційної скарги вимогам Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України) Судом встановлено наступне.

Скаржник у касаційній скарзі ставить питання про поновлення строку на касаційне оскарження судового рішення з обґрунтуванням поважності причин пропуску такого строку.

Керуючись частиною п`ятою статті 4 Закону України «Про доступ до судових рішень» від 22 грудня 2005 року №3262, згідно з якою судді мають право на доступ до усіх інформаційних ресурсів Єдиного державного реєстру судових рішень з`ясовано, що постанова П`ятого апеляційного адміністративного суду від 13 серпня 2025 року була ухвалена в порядку письмового провадження та набрала законної сили з моменту проголошення.

Враховуючи викладене, останнім днем для звернення до суду касаційної інстанції з касаційною скаргою в межах встановленого законом строку був день із датою 12 вересня 2025 року, в той час, як касаційну скаргу подано скаржником до Верховного Суду 06 жовтня 2025 року, що свідчить про пропуск встановленого законом процесуального строку на касаційне оскарження.

У заяві про поновлення строку скаржник зазначає, що постанова П`ятого апеляційного адміністративного суду від 13 серпня 2025 року надійшла в електронний кабінет ІНФОРМАЦІЯ_1 через підсистему ЄСІКС «Електронний суд» 15 серпня 2025 року.

Крім того зазначає, що ІНФОРМАЦІЯ_1 є військовою частиною НОМЕР_1 та є об`єктом підвищеної небезпеки у зв`язку із постійним нанесенням вогневого ураження з боку збройних формувань рф різними видами зброї у зв`язку з цим під час повітряних тривоги особовий склад розосереджується для збереження життя, що не дає належної та своєчасної можливості формувати позицію та вчасно направляти документи з дотриманням встановлених термінів. Так повітряна тривога в Одеській області оголошувалася відповідно до офіційних відкритих даних: - протягом 15 серпня 2025 року по 05 жовтня 2025 року - 116 разів із середньою тривалістю 58 хвилин і найдовшою 6 години 58 хвилин.

Також ІНФОРМАЦІЯ_1 зазначає, що з 24 лютого 2022 року у зв`язку з воєнним станом в Україні бере участь у забезпечені оборони України, захисту безпеки населення та інтересів держави, захисту її суверенітету, територіальної цілісності і недоторканності, а отже об`єктивно було позбавлене можливості дотриматися процесуального строку при зверненні з касаційною скаргою.

На підставі викладеного скаржник просить Верховний Суд поновити процесуальний строк на касаційне оскарження рішення Миколаївського окружного адміністративного суду від 10 лютого 2025 року та постанови П`ятого апеляційного адміністративного суду від 13 серпня 2025 року у справі №400/6682/24.

При розгляді заяви скаржника про поновлення строку на касаційне оскарження Суд враховує наступне.

Відповідно до статті 329 КАС України касаційна скарга на судове рішення подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення. У разі якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повне судове рішення не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на касаційне оскарження, якщо касаційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому такого судового рішення.

Строк на подання касаційної скарги також може бути поновлений у разі його пропуску з інших поважних причин, крім випадків, визначених частиною п`ятою статті 333 цього Кодексу.

Відповідно до частини першої статті 121 КАС України суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення.

Згідно частин п`ятої, шостої, сьомої статті 251 КАС України учасникам справи, які не були присутні в судовому засіданні, або якщо судове рішення було ухвалено в порядку письмового провадження, копія судового рішення надсилається протягом двох днів із дня його складення у повному обсязі в електронній формі у порядку, визначеному законом, - у випадку наявності у особи офіційної електронної адреси, або рекомендованим листом з повідомленням про вручення - якщо така адреса відсутня. Днем вручення судового рішення є: 1) день вручення судового рішення під розписку; 2) день отримання судом повідомлення про доставлення копії судового рішення на офіційну електронну адресу особи; 3) день проставлення у поштовому повідомленні відмітки про вручення судового рішення; 4) день проставлення у поштовому повідомленні відмітки про відмову отримати копію судового рішення чи відмітки про відсутність особи за адресою місцезнаходження, місця проживання чи перебування особи, повідомленою цією особою суду; 5) день проставлення у поштовому повідомленні відмітки про відмову отримати копію судового рішення чи відмітки про відсутність особи за адресою місцезнаходження, місця проживання чи перебування особи, що зареєстровані у встановленому законом порядку, якщо ця особа не повідомила суду іншої адреси. Якщо копію судового рішення вручено представникові, вважається, що його вручено й особі, яку він представляє.

Кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу (частина перша статті 77 КАС України).

Враховуючи викладене, пропущений строк касаційного оскарження може бути поновлений судом, якщо за результатами оцінки та перевірки наведених заявником у відповідній заяві підстав пропуску такого строку, суд дійде висновку про їх поважність.

Для здійснення судом належної оцінки та перевірки доводів, наведених заявником на обґрунтування поважності підстав пропуску строку касаційного оскарження, такі доводи повинні бути підтверджені відповідними письмовими документами або іншими доказами, з яких достовірно вбачається існування обставин, зазначених у заяві про поновлення строку.

Однак, у заяві про поновлення строку скаржник не надає жодних належних і допустимих доказів які б підтверджували фактичне отримання 15 серпня 2025 року через електронний кабінет підсистеми ЄСІКС «Електронний суд» постанови П`ятого апеляційного адміністративного суду від 13 серпня 2025 року.

Надаючи оцінку доводам ІНФОРМАЦІЯ_1 , які пов`язані з обставинами воєнного стану, Суд зазначає, що питання поновлення процесуального строку, у випадку його пропуску з причин, пов`язаних із запровадженням воєнного стану в Україні, вирішується в кожному конкретному випадку, виходячи з доводів, наведених у заяві про поновлення такого строку. Тобто, сам лише факт запровадження воєнного стану не може бути підставою для поновлення строку на апеляційне оскарження судових рішень у всіх абсолютно випадках.

Колегія суддів звертає увагу, що у касаційній скарзі ІНФОРМАЦІЯ_1 наводить лише загальні обставини, при цьому не наводить конкретних обставин, які вплинули на можливість дотримання процесуального строку, у причинно-наслідковому зв`язку з введеним воєнним станом та на підтвердження жодних належних і допустимих доказів не надає.

Таким чином, наведені скаржником у касаційній скарзі підстави поновлення строку на касаційне оскарження не можуть бути визнані поважними, оскільки, поважними причинами визнаються лише такі обставини, які є об`єктивно непереборними, не залежать від волевиявлення особи, що оскаржує судове рішення та пов`язані з дійсними істотними перешкодами чи труднощами для своєчасного вчинення процесуальних дій, що підтверджені належними доказами.

Поновлення судом строку на касаційне оскарження з урахуванням вищезазначеного не відповідатиме принципу правової визначеності як одного з основних елементів принципу верховенства права.

Враховуючи викладене колегія суддів дійшла висновку, що обставини, якими скаржник обґрунтовує поважність підстав пропуску ним строку на касаційне оскарження, не дають підстав вважати їх об`єктивними та непереборними.

Таким чином, з огляду на те, що скаржником не наведено поважних підстав пропуску строку та не надано належних і допустимих доказів, колегія суддів дійшла висновку про необхідність залишення касаційної скарги без руху.

Відповідно до частини третьої статті 332 КАС України касаційна скарга залишається без руху у випадку, якщо вона подана після закінчення строків, установлених статтею 329 цього Кодексу, і особа, яка її подала, не порушує питання про поновлення цього строку або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані неповажними. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали про залишення касаційної скарги без руху особа має право звернутися до суду касаційної інстанції із заявою про поновлення строків або вказати інші підстави для поновлення строку.

Відповідно до частини четвертої статті 330 КАС України до касаційної скарги додається документ про сплату судового збору.

Всупереч зазначеної вище законодавчої норми скаржник не додав до касаційної скарги документ про сплату судового збору у розмірі, визначеному Законом України «Про судовий збір» від 08 липня 2011 року №3674-VI (далі - Закон №3674-VI).

Натомість скаржником заявлено клопотання про відстрочення сплати судового збору за подання касаційної скарги у даній справі.

Скаржник вважає, що у зв`язку зі спрямування наявних у нього коштів на забезпечення здійснення заходів із оборони України, захисту безпеки населення, інтересів держави та її суверенітету, територіальної цілісності і недоторканності, у ІНФОРМАЦІЯ_3 відсутні необхідні кошти для сплати судового збору. У зв`язку з цим просить відстрочити сплату судового збору.

При розгляді та вирішенні клопотання скаржника про відстрочення сплати судового збору Суд враховує наступне.

Частиною другою статті 132 КАС України передбачено, що розмір судового збору, порядок його сплати, повернення і звільнення від сплати встановлюються законом.

Статтею 8 Закону №3674-VI встановлено умови за яких суд, враховуючи майновий стан сторони, ухвалою може відстрочити або розстрочити сплату судового збору, зменшити його розмір або звільнити від сплати такого на певний строк: 1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або 2) позивачами є: а) військовослужбовці; б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда; г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї; ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або 3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю.

Водночас відповідач у клопотанні не наводить жодних, у розумінні положень статті 8 Закону №3674-VI, доводів з якими він пов`язує необхідність відстрочення сплати судового збору.

Разом з тим, у постанові Великої Палати Верховного Суду від 14 січня 2021 року у справі №0940/2276/18 зроблено висновок, що суд може відстрочити (розстрочити) сплату судового збору, враховуючи майновий стан особи, що звертається до суду. Цей висновок Великої Палати Верховного Суду стосується і суб`єкта владних повноважень. При цьому, у зазначеній постанові Велика Палата Верховного Суду сформулювала висновок про те, що звільнення юридичної особи від сплати судового збору за наявності майнового критерію, можливе виключно у випадку, якщо предметом позову у справі є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю.

Для вирішення питання про відстрочення сплати судового збору необхідним є доведення особою, яка звертається із відповідним клопотанням, фінансової неможливості сплатити судовий збір. При цьому, оцінці також підлягають дії, вчинені скаржником задля сплати судового збору та причини, з яких такі дії не призвели до позитивного вирішення питання його сплати.

Велика Палата Верховного Суду у постанові від 28 квітня 2021 року у справі №640/3393/19 зазначила, що особа, яка утримується за рахунок державного бюджету, має право в межах бюджетних асигнувань здійснити розподіл коштів з метою забезпечення сплати судового збору.

Таким чином, колегія суддів дійшла висновку, що клопотання скаржника про відстрочення сплати судового збору, з наведених ним підстав, задоволенню не підлягає, оскільки незадовільне матеріальне забезпечення суб`єкта владних повноважень, не є належною правовою підставою для цього в розумінні положень частини першої статті 8 Закону №3674-VІ.

При прийнятті таких висновків Суд враховує положення пункту 1 частини другої статті 129 Конституції України, згідно з яким однією із основних засад судочинства визначено рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом. У зв`язку з цим обставини, пов`язані з небажанням сторони сплатити судовий збір, у тому числі, обставини, пов`язані з фінансуванням суб`єкта владних повноважень з Державного бюджету України та відсутністю у ньому коштів, призначених для сплати судового збору, не можуть вважатися достатньою підставою для звільнення (відстрочення, розстрочення) від такої сплати.

З урахуванням вищенаведеного, колегія суддів дійшла висновку про неможливість задоволення клопотання скаржника про відстрочення сплати судового збору.

Так, згідно з підпунктом 3 пункту 3 частини другої статті 4 Закону №3674-VI за подання касаційної скарги на рішення суду ставка судового збору становить 200 відсотків ставки, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви, але не більше 20 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Згідно з частиною першою статті 4 Закону №3674-VI (в редакції, чинній на момент звернення до суду з позовом - липень 2024 року) судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Частиною третьою статті 4 Закону №3674-VI встановлено, що при поданні до суду процесуальних документів, передбачених частиною другою цієї статті, в електронній формі - застосовується коефіцієнт 0,8 для пониження відповідного розміру ставки судового збору.

Відповідно до Закону України «Про Державний бюджет України на 2024 рік» розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб з 01 січня 2024 року становив 3028,00 грн.

Відповідно до вимог статті 4 Закону №3674-VI (в редакції чинній на час подання позову) за подання до адміністративного суду позову немайнового характеру фізичній особі необхідно було сплатити 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб за кожну вимогу нематеріального характеру, що складало 1211,20 грн.

Отже, судовий збір, який ІНФОРМАЦІЯ_1 необхідно сплатити при поданні касаційної скарги, становить: 1211,20 грн х 200% х 0,8 = 1937,92 грн.

Реквізити для сплати судового збору: отримувач коштів: УК у Печер. р-ні/Печерс. р-н/22030102. Номер рахунку отримувача (стандарт IBAN) UA0026007, , Банк отримувача: Казначейство України (ЕАП), Код класифікації доходу бюджету: 22030102 "Судовий збір (Верховний Суд, 055)". Призначення платежу: *;101;22030102 (код класифікації доходів) ___________(код клієнта за ЄДРПОУ для юридичних осіб; реєстраційний номер облікової картки платника податків - фізичної особи; судовий збір за позовом ______________ (ПІБ чи назва установи, організації позивача), ВЕРХОВНИЙ СУД (назва відповідного касаційного суду, де розглядається справа, або Велика Палата Верховного Суду), номер справи, у якій сплачується судовий збір.

Згідно з частиною другою статті 332 КАС України до касаційної скарги, яка не оформлена відповідно до вимог, встановлених статтею 330 цього Кодексу, застосовуються положення статті 169 цього Кодексу, частиною першою якої передбачено залишення позовної заяви без руху із зазначенням її недоліків, способу та строку для їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Виходячи з наведеного, касаційну скаргу слід залишити без руху та надати строк для усунення недоліків касаційної скарги, шляхом: направлення до суду заяви про поновлення строку на касаційне оскарження із наданням відповідних доказів на підтвердження вказаних у заяві доводів та документа про сплату судового збору.

Неусунення недоліків касаційної скарги в частині направлення до суду обґрунтованої заяви про поновлення строку на касаційне оскарження є підставою для відмови у відкритті касаційного провадження (пункт 4 частини першої статті 333 КАС України).

У випадку неусунення недоліків, касаційна скарга буде повернута скаржнику відповідно до пункту 1 частини четвертої статті 169 та частини другої статті 332 КАС України.

Крім того, суд вважає за необхідне зазначити, що згідно пункту 2 частини п`ятої статті 328 КАС України судові рішення у справах незначної складності не підлягають касаційному оскарженню.

Керуючись статтями 121, 169, 248, 330, 332, 355, 359 КАС України, Суд

УХВАЛИВ:

1. Визнати неповажними наведені ІНФОРМАЦІЯ_1 підстави пропуску строку на касаційне оскарження рішення Миколаївського окружного адміністративного суду від 10 лютого 2025 року та постанови П`ятого апеляційного адміністративного суду від 13 серпня 2025 року у справі №400/6682/24 та відмовити у задоволенні вказаної заяви.

2. Відмовити ІНФОРМАЦІЯ_1 у задоволенні клопотання про відстрочення сплати судового збору за подання касаційної скарги на рішення Миколаївського окружного адміністративного суду від 10 лютого 2025 року та постанову П`ятого апеляційного адміністративного суду від 13 серпня 2025 року у справі №400/6682/24.

3. Касаційну скаргу ІНФОРМАЦІЯ_1 на рішення Миколаївського окружного адміністративного суду від 10 лютого 2025 року та постанову П`ятого апеляційного адміністративного суду від 13 серпня 2025 року у справі №400/6682/24 за позовом ОСОБА_1 до ІНФОРМАЦІЯ_1 про визнання бездіяльності протиправною, зобов`язання вчинити певні дії залишити без руху.

4. Встановити скаржнику десятиденний строк з дня вручення копії цієї ухвали для усунення недоліків касаційної скарги.

5. Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання, є остаточною та оскарженню не підлягає.

Суддя-доповідач Я.О. Берназюк

Судді С.М. Чиркін

В.М. Шарапа