Справа № 285/5883/25
Суддя: Васильчук Л. Й.
Дата ухвалення: 2025-10-30 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

Справа № 285/5883/25
провадження № 2-а/0285/120/25
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

30 жовтня 2025 року м. Звягель

Суддя Звягельського міськрайонного суду Житомирської області Васильчук Л. Й., вирішуючи питання про відкриття провадження у справі за адміністративним позовом представника позивача Микитюка Віктора Володимировича, який діє в інтересах ОСОБА_1 до Звягельського районного відділу поліції ГУНП в Житомирській області сержант поліції Кобилянський Владислав Русланович про скасування постанови в справі про адміністративне правопорушення,-

ВСТАНОВИЛА:

Представник позивача 23.10.2025 звернувся до суду з адміністративним позовом в якому просив скасувати постанову серії ЕНА №5933610 від 14.10.2025 в справі про адміністративне правопорушення, винесену поліцейським Звягельського районного відділу ГУНП в Житомирській області, сержантом Кобилянським В. Р. стосовно ОСОБА_1 .

Дослідивши позовну заяву та матеріали, додані до неї, суддя дійшла висновку про необхідність залишення її без руху з огляду на наступне.

Відповідно до п. 2 ч. 5 ст. 160 КАС України в позовній заяві зазначаються: повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові) (для фізичних осіб) сторін та інших учасників справи, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), поштовий індекс, ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України), реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серія паспорта для фізичних осіб - громадян України (якщо такі відомості відомі позивачу), відомі номери засобів зв`язку, адреса електронної пошти, відомості про наявність або відсутність електронного кабінету.

Позовна заява не містить відомостей про наявність або відсутність електронного кабінету позивача та відповідача.

В позовній заяві не вказано повні анкетні дані інспектора Кобилянського В. Р., який зазначений як відповідач у справі.

Відповідно до ч.ч.1,4ст.46КАС України сторонами в адміністративному процесі є позивач та відповідач. Відповідачем в адміністративній справі є суб`єкт владних повноважень, якщо інше не встановлено цим Кодексом.

Згідно з п. 7 ч. 1 ст. 4 КАС України суб`єкт владних повноважень - орган державної влади (у тому числі без статусу юридичної особи), орган місцевого самоврядування, орган військового управління, їх посадова чи службова особа, інший суб`єкт при здійсненні ними публічно-владних управлінських функцій на підставі законодавства, в тому числі на виконання делегованих повноважень, або наданні адміністративних послуг.

Аналізуючи викладене вище, суд зазначає, що умовою надання адміністративним судом захисту прав є встановлення їх порушення відповідачем, який перебуває у відповідних публічних правовідносинах із позивачем, проте своїми протиправними рішеннями, діями (бездіяльністю) впливає на його обов`язки, права чи інтереси.

За приписами ст.222КУпАП розгляд справ про адміністративні правопорушення про порушення правил дорожнього руху покладено на органи Національної поліції.

Від імені органів Національної поліції розглядати справи про адміністративні правопорушення і накладати адміністративні стягнення мають право працівники органів і підрозділів Національної поліції, які мають спеціальні звання, відповідно до покладених на них повноважень.

Згідно з ч. 3 ст. 13 Закону України "Про Національну поліцію" у складі поліції функціонують: 1) кримінальна поліція; 2) патрульна поліція; 3) органи досудового розслідування; 4) поліція охорони; 5) спеціальна поліція; 6) поліція особливого призначення; 7) інші підрозділи, діяльність яких спрямована на виконання завдань поліції або на забезпечення її функціонування, рішення про створення яких приймається керівником поліції за погодженням з Міністром внутрішніх справ.

Приписами ч. 1 ст. 13 Закону України "Про Національну поліцію" визначено, що систему поліції складають: 1) центральний орган управління поліції; 2) територіальні органи поліції.

Територіальні органи поліції утворюються як юридичні особи публічного права в Автономній Республіці Крим, областях, містах Києві та Севастополі, районах, містах, районах у містах та як міжрегіональні (повноваження яких поширюються на декілька адміністративно-територіальних одиниць) територіальні органи у межах граничної чисельності поліції і коштів, визначених на її утримання (ч.1 ст. 15 Закону України "Про Національну поліцію").

Відповідно до ч. 1 ст. 17 цього Закону поліцейським є громадянин України, який склав Присягу поліцейського, проходить службу на відповідних посадах у поліції і якому присвоєно спеціальне звання поліції.

Аналіз наведених норм права свідчить про те, що при розгляді справ про адміністративні правопорушення, зокрема, передбачених ч. 6 ст. 122 КУпАП, поліцейські відповідного органу поліції діють не як самостійний суб`єкт владних повноважень, а від імені органів Національної поліції, зокрема відповідного територіального підрозділу патрульної поліції.

Отже, відповідні поліцейські не можуть виступати самостійним відповідачем у таких справах, оскільки належним відповідачем є саме відповідний орган, на який, зокрема, положеннями ст. 222 КУпАП покладено функціональний обов`язок розглядати справи про адміністративне правопорушення.

Використання у зазначених вище нормах формулювань "від імені органів Національної поліції розглядати справи про адміністративні правопорушення і накладати адміністративні стягнення" вказує на те, що відповідачем у таких справах, які розглядаються судом в порядку, визначеному КАС України, є саме орган державної влади - суб`єкт владних повноважень, а не особа, яка перебуває з цим органом у трудових відносинах та від його імені здійснює розгляд справ про адміністративні правопорушення та накладає адміністративні стягнення.

Аналогічна правова позиція викладена у постанові Верховного Суду від 26.12.2019 у справі за № 724/716/16-а.

Позивач, оскаржуючи постанову про притягнення його до адміністративної відповідальності, вказав відповідачем інспектора Кобилянського В. Р., який разом з тим не є суб`єктом владних повноважень, а є особою, яка перебуває у трудових відносинах із суб`єктом владних повноважень та від його імені здійснює розгляд справ про адміністративні правопорушення та накладає адміністративні стягнення, відтак інспектор не може бути визнаний належним відповідачем у справі, а тому позивачу необхідно уточнити склад учасників по справі.

Крім того, подана заява не відповідає вимогам ч. 3 ст. 161 КАС України, оскільки позивачем не додано документу, що підтверджує сплату судового збору.

Представник позивача посилається на звільнення позивача від сплати судового збору, як учасника бойових дій.

Відповідно до п. 13 ч. 1 ст. 5 Закону України «Про судовий збір» від сплати судового збору під час розгляду справи в усіх судових інстанціях звільняються учасники бойових дій, постраждалі учасники Революції Гідності, Герої України - у справах, пов`язаних з порушенням їхніх прав.

У постанові Великої Палати Верховного Суду від 12.02.2020 у справі № 545/1149/17 (провадження № 14-730цс19) зроблено висновок, що відповідно до п. 13 ч. 1 ст. 5 Закону № 3674-VI учасники бойових дій під час розгляду справи в усіх судових інстанціях звільняються від сплати судового збору у справах, пов`язаних з порушенням їхніх прав. Разом з тим, зазначена норма має відсильний характер та не містить вичерпного переліку справ, в яких учасники бойових дій та прирівняні до них особи звільняються від сплати судового збору.

Правовий статус ветеранів війни, забезпечення створення належних умов для їх життєзабезпечення та членів їх сімей, встановлені Законом України від 22.10.1993 року № 3551-XII «Про статус ветеранів війни, гарантії їх соціального захисту». У статті 22 цього ж Закону передбачено, що особи, на яких поширюється дія цього нормативного акта, отримують безоплатну правову допомогу щодо питань, пов`язаних з їх соціальним захистом, а також звільняються від судових витрат, пов`язаних з розглядом цих питань. Перелік пільг учасникам бойових дій та особам, прирівняним до них, визначені у статті 12 цього Закону.

Отже, вирішуючи питання про стягнення судового збору з особи, яка має статус учасника бойових дій (прирівняної до нього особи), для правильного застосування норм п. 12 ч. 1 ст. 5 Закону № 3674-VI суд має враховувати предмет та підстави позову; перевіряти чи стосується така справа захисту прав цих осіб з урахуванням положень статей 12, 22 Закону України «Про статус ветеранів війни, гарантії їх соціального захисту.

Подібну правову позицію щодо застосування та тлумачення п.12 ч.1 ст. 5 Закону № 3674-VI викладено в постанові Великої Палати Верховного Суду від 09 жовтня 2019 року у справі № 9901/311/19, в постанові Касаційного адміністративного суду у складі Верховного Суду від 21 березня 2018 року у справі № 490/8128/17 (провадження № К/9901/166/18, К/9901/30220/18) та в ухвалі Верховного Суду у складі судді Касаційного цивільного суду від 25 жовтня 2021 року в справі № 201/14098/19 (провадження № 61-16801ск21).

Отже, учасники бойових дій звільняються від сплати судового збору лише у справах за їх позовами, пов`язаними із порушенням їх прав, як учасника бойових дій.

Правові засади справляння судового збору, платників, об`єкти та розміри ставок судового збору, порядок сплати, звільнення від сплати та повернення судового збору визначені Законом України №3674-VI «Про судовий збір» (далі Закон №3674-VI ), норми якого є спеціальними, і він є пріоритетним відносно інших законів.

Оскільки першорядним нормативно-правовим актом національного законодавства, який регулює порядок справляння судового збору, є Закон №3674-VI, то саме правові приписи, закріплені в наведеному Законі, застосовуються при обчисленні судового збору, його сплаті, а також звільненні осіб від його сплати у випадках, визначених у статті 5 цього Закону.

Відповідно до положень ст. 3, 5 Закону №3674-VI серед осіб, які мають пільги щодо сплати судового збору, немає таких, які б звільнялися від сплати судового збору за подання до суду заяви про оскарження постанови у справі про адміністративне правопорушення, чи виключали б таку заяву з об`єктів оплати судовим збором.

Розмір судового збору за подання адміністративного позову в даній справі складає 0,2 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що складає 605 грн. 60 коп.

Сплата судового збору згідно закону здійснюється через банківські установи чи поштові відділення зв`язку за рахунок платника.

Відповідно до ч.ч. 1, 2 ст. 169 Кодексу адміністративного судочинства України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху. В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

За таких обставин, позовна заява підлягає залишенню без руху з наданням позивачу строку для можливості усунення її недоліків.

На підставі викладеного і керуючись статтями 161, 169, 241, 248, 295 КАС України, суддя

ПОСТАНОВИЛА:

Позовну заяву представника позивача Микитюка Віктора Володимировича, який діє в інтересах ОСОБА_1 залишити без руху.

Надати позивачу та його представнику строк терміном десять днів з дня вручення цієї ухвали для усунення зазначених недоліків та роз`яснити, що у випадку невиконання вимог ухвали у встановлений строк, заява буде повернута.

Проплату судового збору в сумі 605 грн 60 коп необхідно здійснити на р/р UA0006795, , МФО 899998, код класифікації доходів бюджету 22030101; отримувач ГУК у Житомирській області/ТГ м. Звягель/ 22030101; банк отримувача Казначейство України (ЕАП); призначення платежу: судовий збір, обов`язково із зазначенням суті заяви.

Роз`яснити, що оригінал квитанції (платіжного доручення) про сплату судового збору має бути поданий безпосередньо до Звягельського міськрайонного суду Житомирської області.

Якщо позивач відповідно до цієї ухвали виконає вимоги, позовна заява вважається поданою в день первісного її подання до суду.

У випадку невиконання вимог ухвали у встановлений строк, позовна заява буде вважатися неподаною та повернута.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Л. Й. Васильчук