Справа № 288/1817/25
Суддя: Рудник М. І.
Дата ухвалення: 2025-10-31 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

Справа № 288/1817/25
Провадження № 2-а/288/22/25
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

31 жовтня 2025 року селище Попільня

Суддя Попільнянського районного суду Житомирської області Рудник М. І., розглянувши позовну заяву ОСОБА_1 до ІНФОРМАЦІЯ_1 про визнання протиправних дій, скасування постанови про накладення адміністративного стягнення та поновлення строку на оскарження,

ВСТАНОВИВ:

30 жовтня 2025 року позивач звернувся до суду з позовом, в якому просить поновити строк на оскарження постанови № 5/111 від 14.04.2025 року, визнати протиправними дії начальника ІНФОРМАЦІЯ_2 , щодо винесення постанови №5/111 від 14.04.2025 року та скасувати постанову № 5/111 від 14.04.2025, якою позивача було притягнуто до адміністративної відповідальності у вигляді штрафу в розмірі 17000 гривень, за ч.3 ст.210-1 КУпАП.

Суддя, дослідивши подану позовну заяву, приходить до наступного висновку.

Позивач оскаржує постанову про притягнення його до адміністративної відповідальності, яка була винесена 14.04.2025 року, проте до суду з відповідним позовом він звернувся 30.10.2025 року, тобто зі спливом 10-денного строку.

Позивач обґрунтовуючи наявність поважних причин, з яких він пропустив строк звернення до суду, вказує, що йому про оскаржувану постанову стало відомо лише 15.08.2025 року, коли він отримав її копію засобом поштового зв`язку, що підтверджується долученою до позовної заяви копією поштового конверту. Також позивач вказує, що протягом 2023-2025 років він перебував на стаціонарному та амбулаторному лікуванні, так як має ІІІ групу інвалідності, тому вважає строк оскарження постанови було пропущено з поважних причин інших доводів як підставу поновлення строку оскаржуваної постанови суду не надано.

Дотримання строку звернення з адміністративним позовом є однією з умов для реалізації права на позов у публічно-правових відносинах. Вона дисциплінує учасників цих відносин у випадках, якщо вони стали спірними, запобігає зловживанням і можливості регулярно погрожувати зверненням до суду, сприяє стабільності діяльності суб`єкта владних повноважень щодо виконання своїх функцій.

Таким чином, для визначення початку перебігу строку звернення потрібно виходити не тільки з факту безпосередньої обізнаності особи про факти порушення її прав, а й об`єктивної можливості цієї особи знати про такі факти.

Відтак, необхідно встановити час коли позивач дізнався або повинен був дізнатись про порушення своїх прав, свобод та інтересів. Позивачу недостатньо лише послатись на необізнаність про порушення його прав, свобод та інтересів; при зверненні до суду він повинен довести той факт, що він не міг дізнатися про порушення свого права й саме із цієї причини не звернувся за його захистом до суду протягом десяти днів від дати порушення його прав, свобод чи інтересів чи в інший визначений законом строк звернення до суду. В той же час, триваюча пасивна поведінка такої особи не свідчить про дотримання строку звернення до суду з урахуванням наявної у неї можливості знати про стан своїх прав, свобод та інтересів.

Суд наголошує на тому, що встановлення строків звернення до суду з відповідними позовними заявами законом передбачено з метою дисциплінування учасників адміністративного судочинства та своєчасного виконання ними, передбачених КАС України, певних процесуальних дій. Інститут строків в адміністративному процесі сприяє досягненню юридичної визначеності у публічно-правових відносинах, а також стимулює учасників адміністративного процесу добросовісно ставитися до виконання своїх обов`язків.

Отже, право на звернення до суду не є абсолютним і може бути обмеженим, в тому числі і встановленням строків для звернення до суду, якими чинне законодавство обмежує звернення до суду за захистом прав, свобод та інтересів. Це, насамперед, обумовлено специфікою соціальних спорів, які розглядаються в порядку адміністративного судочинства, а запровадження таких строків обумовлене досягненням юридичної визначеності у публічно-правових відносинах. Ці строки обмежують час, протягом якого такі правовідносини можуть вважатися спірними.

Після їх завершення, якщо ніхто не звернувся до суду за вирішенням спору, відносини стають стабільними.

Поважними причинами визнаються лише ті обставини, які були чи об`єктивно є непереборними, тобто не залежать від волевиявлення особи, що звернулась з позовом, пов`язані з дійсно істотними обставинами, перешкодами чи труднощами, що унеможливили своєчасне звернення до суду. Такі обставини мають бути підтверджені відповідними та належними доказами.

При вирішенні питання щодо дотримання строку звернення до адміністративного суду необхідно чітко диференціювати поняття «дізнався» та «повинен був дізнатись».

Так, під поняттям «дізнався» необхідно розуміти конкретний час, момент, факт настання обізнаності особи щодо порушених її прав, свобод та інтересів.

Поняття «повинен був дізнатися» необхідно розуміти як неможливість незнання, високу вірогідність, можливість дізнатися про порушення своїх прав. Зокрема, особа має можливість дізнатися про порушення своїх прав, якщо їй відомо про обставини прийняття рішення чи вчинення дій і у неї відсутні перешкоди для того, щоб дізнатися про те, яке рішення прийняте або які дії вчинені (постанова Верховного Суду від 21.02.2020 у справі №340/1019/19).

Позивач оскаржує постанову № 5/111 від 14.04.2025 року, про притягнення його до адміністративної відповідальності за ч.3 ст.210-1 КУпАП, про яку йому стало відомо 15.08.2025 року, після її отримання засобами поштового зв`язку, тому останнім днем звернення до суду мало бути 25.08.2025 року, яке не припадало на вихідний день, однак до суду з відповідним позовом позивач звернувся лише 30.10.2025 року, тобто зі спливом 10-денного строку.

Позивач просить поновити йому строк звернення до суду з тих підстав, що він не міг звернутись раніше до суду у зв`язку з його станом здоров`я та протягом 2023-2025 років він перебував на стаціонарному та амбулаторному лікуванні, так як має ІІІ групу інвалідності, проте суддя зазначає, що будь-яких доказів того, що позивач хворів та перебував на лікуванні до позовної заяви не додано.

Крім того, суддя зазначає, що перебування позивача на амбулаторному лікуванні не перешкоджало йому своєчасно звернутись з позовом до суду.

Так, відповідно до ч.1 ст.120 КАС України перебіг процесуального строку починається з наступного дня після відповідної календарної дати або настання події, з якою пов`язано його початок. Якщо закінчення строку припадає на вихідний, святковий чи інший неробочий день, останнім днем строку є перший після нього робочий день. Строк не вважається пропущеним, якщо до його закінчення позовна заява, скарга, інші документи чи матеріали або грошові кошти здано на пошту чи передані іншими відповідними засобами зв`язку.

За приписами ч.ч. 1, 2 ст. 122 КАС України адміністративний позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Згідно до приписів п. 5 ч. 1 ст. 171 КАС України суддя після одержання позовної заяви з`ясовує, чи подано адміністративний позов у строк, установлений законом (якщо адміністративний позов подано з пропущенням встановленого законом строку звернення до суду, то чи достатньо підстав для визнання причин пропуску строку звернення до суду поважними).

Відповідно до ст. 286 КАС України позовну заяву щодо оскарження рішень суб`єктів владних повноважень у справах про притягнення до адміністративної відповідальності може бути подано протягом десяти днів з дня ухвалення відповідного рішення (постанови), а щодо рішень (постанов) по справі про адміністративні правопорушення у сфері забезпечення безпеки дорожнього руху, у тому числі зафіксовані в автоматичному режимі, - протягом десяти днів з дня вручення такого рішення (постанови).

Згідно з частиною 6 статті 161 Кодексу адміністративного судочинства України, у разі пропуску строку звернення до адміністративного суду позивач зобов`язаний додати до позову заяву про поновлення цього строку та докази поважності причин його пропуску.

Відповідно до ч. 1 ст. 123 КАС України у разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду з заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду або вказати інші підстави для поновлення строку.

В постанові Великої Палати Верховного Суду від 10 листопада 2022 року у справі №990/115/22 зазначено: "Строк звернення до адміністративного суду - це проміжок часу після виникнення спору в публічно-правових відносинах, протягом якого особа має право звернутися до адміністративного суду із заявою за вирішенням цього спору і захистом своїх прав, свобод чи інтересів. Початок перебігу строку звернення до суду починається з часу, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Поважними причинами пропуску процесуального строку є ті, які унеможливлюють або ускладнюють можливість вчинення процесуальних дій у визначений законом строк, є об`єктивно непереборними, не залежать від волевиявлення особи, що звернулась з адміністративним позовом, пов`язані з дійсно істотними обставинами, перешкодами чи труднощами, що унеможливили своєчасне звернення до суду та підтверджені належними і допустимими доказами.

Незнання про порушення своїх прав через байдужість або небажання дізнатися не є поважною причиною пропуску строку звернення до суду.

Установлення законом процесуальних строків передбачено з метою дисциплінування учасників адміністративного судочинства та своєчасного виконання ними передбачених КАС України певних процесуальних дій. Інститут строків в адміністративному процесі сприяє досягненню юридичної визначеності в публічно-правових відносинах, а також стимулює учасників адміністративного процесу добросовісно ставитися до виконання своїх обов`язків. Ці строки обмежують час, протягом якого такі правовідносини можуть вважатися спірними; після їх завершення, якщо ніхто не звернувся до суду за вирішенням спору, відносини стають стабільними. Без наявності строків на процесуальну дію або без їх дотримання в адміністративному судочинстві виникнуть порушення прав учасників адміністративного процесу. Недотримання встановлених законом строків зумовлює чітко визначені юридичні наслідки.

Велика Палата Верховного Суду зазначає, що розумні строки в адміністративному судочинстві - це найкоротші за конкретних обставин строки (якщо інше не визначено законом або встановлено судом), протягом яких сторона повинна вжити певних дій, демонструючи свою зацікавленість у їх результатах, і які об`єктивно оцінюються судом стосовно відповідності принципам добросовісності та розсудливості, а також на предмет дотримання прав інших учасників (забезпечення балансу інтересів)".

Згідно з ч.2 ст.123 КАС України якщо заяву не буде подано особою в зазначений строк або вказані нею підстави для поновлення строку звернення до адміністративного суду будуть визнані неповажними, суд повертає позовну заяву.

Таким чином, вивчивши та проаналізувавши обставини, на які посилається ОСОБА_1 обґрунтовуючи наявність поважних причин, які перешкоджали йому звернутись до суду з позовною заявою про оскарження постанови про накладення адміністративного стягнення, суддя дійшов висновку, що клопотання про поновлення строку звернення з позовом не підлягає до задоволення, оскільки позивачем не доведено та не підтверджено доказами наявність об`єктивних непереборних обставин, які не залежать від його волі і перешкоджали йому в розумні строки звернутись з цим позовом.

Керуючись ст. 123, 248, 257, 286, 294, 295 КАС України, суддя

УХВАЛИВ:

В задоволенні клопотання ОСОБА_1 про поновлення строку звернення до суду - відмовити.

Адміністративний позов ОСОБА_1 до ІНФОРМАЦІЯ_1 про визнання протиправних дій, скасування постанови про накладення адміністративного стягнення та поновлення строку на оскарження - повернути.

Роз`яснити, що повернення позовної заяви не перешкоджає повторно звернутися до суду, якщо перестануть існувати обставини, які стали підставою для її повернення.

Ухвала може бути оскаржена до Сьомого апеляційного адміністративного суду шляхом подачі апеляційної скарги протягом п`ятнадцяти днів з дня підписання ухвали.

Ухвала суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

Суддя Попільнянського

районного суду М. І. Рудник