Справа № 420/25393/25
Суддя: Луняченко В. О.
Дата ухвалення: 2025-10-30 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

Провадження № 2-а/947/278/25
Про розгляд Верховним Судом адміністративної справи як зразкової
30.10.2025 року Київський районний суд м. Одеси в складі: головуючого судді Луняченка В.О., розглянувши матеріали адміністративної справи за позовом ОСОБА_1 до ІНФОРМАЦІЯ_1 про визнання протиправними дій та зобов`язання вчинити певні дії,
До Одеського окружного адміністративного суду, шляхом формування в системі «Електронний суд» 28.07.2025 надійшов адміністративний позов ОСОБА_1 (позивача) до ІНФОРМАЦІЯ_1 (далі ІНФОРМАЦІЯ_2 ), у якому позивач просить суд:
1) визнати протиправними дії ІНФОРМАЦІЯ_3 щодо внесення до Єдиного державного реєстру призовників, військовозобов`язаних та резервістів інформацію про те, що його - ОСОБА_1 , є особою, яка вчинила правопорушення, передбачені статтями 210, 210-1 КУпАП - протиправними;
2) визнати протиправними дії ІНФОРМАЦІЯ_3 щодо направлення звернення №Е1528887 від 08.03.2025 року до Одеського районного управління поліції №1 ГУНП в Одеській області про доставлення його - ОСОБА_1 , до Київського РТЦКСП;
3) зобов`язати ІНФОРМАЦІЯ_2 направити до Одеського районного управління поліції №1 ГУНП в Одеській області повідомлення/звернення про відсутність підстав для адміністративного затримання та доставлення його - ОСОБА_1 , як особи, яка вчинила правопорушення, передбачені статтями 210, 210-1 КУпАП до ІНФОРМАЦІЯ_3 для складання протоколів про адміністративні правопорушення, відповідно до п.79 Порядку організації та ведення військового обліку призовників, військовозобов`язаних та резервістів, затвердженого постановою КМУ від 30.12.2022 №1487.
Ухвалою судді Одеського окружного адміністративного суду від 04.08.2025 року позовну заяву прийнято до розгляду, відкрито провадження у справі та вирішено, що справа буде розглядатися за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами.
05 вересня 2025 року суддею Одеського окружного адміністративного суду справа за адміністративним позовом ОСОБА_1 до ІНФОРМАЦІЯ_1 про визнання протиправними дій та зобов`язання вчинити певні дії - передано на розгляд Київського районного суду м. Одеси, у відповідності до вимог п.3 ч.1 ст. 29 КАС України.
Вказане рішення, про передачу справи за обґрунтоване тим, що:
- предметом спору у цій справі є, зокрема, дії ІНФОРМАЦІЯ_3 щодо направлення звернення про вчинення позивачем адміністративного правопорушення, передбаченого ст.210, 210-1 КУпАП, та оголошення його у розшук, а також щодо внесення до Єдиного державного реєстру призовників, військовозобов`язаних та резервістів інформації про вчинення ним адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 210, 210-1 КУпАП;
- дії ІНФОРМАЦІЯ_3 щодо внесення до Єдиного державного реєстру призовників, військовозобов`язаних та резервістів даних про порушення позивачем правил військового обліку, пов`язані з безпосереднім виявленням відповідачем ознак порушення позивачем правил військового обліку (порушення законодавства про оборону, мобілізаційну підготовку та мобілізацію), тобто ознак вчинення адміністративного правопорушення. В свою чергу дії відповідача щодо направлення звернення до Одеського районного управління поліції №1 ГУНП в Одеській області про здійснення доставлення позивача до Київського РТЦКСП як особи, яка скоїла адміністративні правопорушення, передбаченого ст.210, 2101 КУпАП, є заходами забезпечення провадження у справах про адміністративне правопорушення, тому суд вважає, що заявлені позивачем у цій справі позовні вимоги і підстави свідчать про те, що предметом позову у цій справі є дії суб`єкта владних повноважень, пов`язані з виявленням ним обставин порушення позивачем правил військового обліку, що може свідчити про наявність складу адміністративних правопорушень, передбачених статтями 210, 210-1 КУпАП, та направлені на забезпечення провадження у справі про адміністративне правопорушення;
- пунктом 1 ч.1 ст.20 КАС України визначено, що місцевим загальним судам як адміністративним судам підсудні адміністративні справи з приводу рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень у справах про притягнення до адміністративної відповідальності;
- враховуючи відсутність правової визначеності підстав для передання справи, у якої відкрито провадження, до іншого суду у випадках порушення предметної підсудності, застосовується аналогія закону, судом була передана справа на підставі аналогії закону згідно з п.3 ч.1 ст.29 КАС України, за вимогами якої , суд передає адміністративну справу на розгляд іншого адміністративного суду, якщо після відкриття провадження у справі суд встановить, що справа належить до територіальної юрисдикції (підсудності) іншого суду.
Протоколом автоматизованого розподілу справ між суддями Київського районного суду м. Одеси від 25.09.2025 року головуючим у справі було визначено Луняченко В.О.
Приймаючи до уваги, що відповідно до ч.1,2 ст. 30 КАС спори між судами про підсудність не допускаються, ухвалою від 10.10.2025 ( з виправленням помилки від 28.10.2025) справа була прийнята до провадження в порядку спрощеного провадження із викликом учасників справи до судового засідання.
Водночас з аналогічним підстав до Київського районного суду м. Одеси від Одеського окружного адміністративного суду надійшло декілька адміністративних справ за позовами різних фізичних осіб до того самого відповідача і таким самим предметом спору, з яких:
У зазначеної справі провадження у справі Одеським окружним адміністративним судом не відкривалось, та ухвалою суду від 23.09.2025 матеріали справи було передано на розгляд до Київського районного суду м. Одеси за підсудністю в порядку, встановленому ст. 29 КАС України.
Ухвалою судді Одеського окружного адміністративного суду від 24 вересня 2025 справу за адміністративним позовом ОСОБА_3 до ІНФОРМАЦІЯ_1 , на стадії відкриття провадження, передано за підсудністю до Київського районного суду м. Одеси на підставі п. 2 ч. 1 ст. 29 КАС України.
Ухвалою судді Одеського окружного адміністративного суду від 19 вересня 2025 справу за адміністративним позовом ОСОБА_4 до ІНФОРМАЦІЯ_1 про визнання протиправними дії та зобов`язання вчинити певні дії, на стадії відкриття провадження, передано за підсудністю до Київського районного суду м. Одеси на підставі п. 2 ч. 1 ст. 29 КАС України.
Звертаю увагу що у жодних із вказаних справ предметом позову не є вимоги про визнання неправомірними ( незаконними ) та скасування постанов про притягнення позивачів до адміністративної відповідальності.
Водночас звичайний моніторинг Єдиного реєстру судових рішень дозволяє визначитись що усталеною практикою судової системи України, є розгляд адміністративних справ за позовами фізичних осіб до районних територіальних центрів комплектування та соціальної підтримки з приводу розгляду позовних вимог про визнання протиправними дій відповідача щодо внесення до Єдиного державного реєстру призовників, військовозобов`язаних та резервістів інформацію про те що позивачі є особами яки здійснили правопорушення, пов`язане із мобілізацією та направлення звернень до відділом Національної поліції про доставлення вказаних осіб саме оружними адміністративними судами.
Так рішенням Рівненського окружного адміністративного суду від 26 червня 2025 року у справі 460/7078/25 були розглянуті позовні вимоги ОСОБА_5 до ІНФОРМАЦІЯ_8 про визнання дій щодо внесення у ЄДР «Оберіг» інформації про нібито «порушення обліку» протиправними; зобов`язання скасувати наявні помітки від 18.03.2025 про порушення правил військового обліку та усунути недостовірну інформацію з ЄДР «Оберіг»; подати звернення до Національної поліції про зняття з розшуку без персональної явки в ІНФОРМАЦІЯ_9 ; зобов`язання утриматися від подальших дій, які можуть призвести до необґрунтованого обмеження його прав.
Рішенням Миколаївського окружного адміністративного суду від 09 вересня 2025 року у справі 400/7752/25 розглянута позовна заява ОСОБА_6 до ІНФОРМАЦІЯ_10 (далі відповідач) про: визнання протиправними дії відповідача, які полягають у внесенні до Єдиного державного реєстру призовників, військовозобов`язаних та резервістів даних про порушення позивачем правил військового обліку; зобов`язання відповідача виключити з Єдиного державного реєстру призовників, військовозобов`язаних та резервістів дані про порушення позивачем правил військового обліку.

Рішенням Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 08 вересня 2025 року у справі 160/10218/25 були розглянути вимоги ОСОБА_7 до ІНФОРМАЦІЯ_11 а також Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області про визнати протиправними дії ІНФОРМАЦІЯ_11 щодо складання та направлення листа за вхідним номером Е1209123 від 29.01.2025 року, який став підставою для розшуку позивача; - визнати протиправними дії Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області щодо включення інформації про позивача до бази інформаційного ресурсу Інформаційної підсистеми «Розшук» інформаційно-комунікаційної системи «Інформаційний портал Національної поліції України» як такого, що перебуває у розшуку; - зобов`язати Головне управління Національної поліції в Дніпропетровській області виключити інформацію про позивача з бази інформаційного ресурсу Інформаційної підсистеми «Розшук» інформаційно-комунікаційної системи «Інформаційний портал Національної поліції України» як такого, що перебуває в розшуку.

Рішенням Запорізького окружного адміністративного суду від 08 вересня 2025 року у справі 280/5748/25 були розглянути позовні вимоги ОСОБА_8 до ІНФОРМАЦІЯ_12 , згідно яких позивач просить суд: визнати протиправними дії ІНФОРМАЦІЯ_12 , які полягають у внесенні до Єдиного державного реєстру призовників, військовозобов`язаних та резервістів даних про порушення ОСОБА_8 , правил військового обліку та даних про перебування у розшуку незаконними; зобов`язати ІНФОРМАЦІЯ_13 виключити з Єдиного державного реєстру призовників, військовозобов`язаних та резервістів даних про порушення ОСОБА_8 , правил військового обліку та даних про перебування у розшуку.

Крім того , навіть сам Одеський окружний адміністративний суд, рішенням від 05 вересня 2025 року у справі 420/2480/25 розглянув позовні вимоги ОСОБА_9 до ІНФОРМАЦІЯ_12 , третя особа Головне управління Національної поліції в Одеській області, про визнання протиправними дії ІНФОРМАЦІЯ_12 щодо внесення відомостей стосовно ОСОБА_9 до Єдиного державного реєстру призовників, військовозобов`язаних та резервістів, на підставі яких в електронному військово-обліковому документі, сформованому на ОСОБА_9 , з`явився текст «Порушення правил військового обліку»; зобов`язання ІНФОРМАЦІЯ_12 внести зміни до Єдиного державного реєстру призовників, військовозобов`язаних та резервістів стосовно ОСОБА_9 та виключити інформацію про порушення ним правил військового обліку, яка є підставою для відображення повідомлення в електронному військово-обліковому документі з текстом: «Порушення правил військового обліку»; визнати протиправними дії ІНФОРМАЦІЯ_12 щодо направлення звернення вих. ВОЗ/11169 від 15 листопада 2023 р до органів Національної поліції щодо ухилення від виконання військового обов`язку відносно ОСОБА_9 з метою доставлення до ІНФОРМАЦІЯ_12 для складання протоколу про адміністративне правопорушення за ст.ст. 210, 210-1 КУпАП; зобов`язання ІНФОРМАЦІЯ_4 направити повідомлення Національній поліції про відсутність підстав для адміністративного затримання та доставлення військовозобов`язаного ОСОБА_9 з метою виключення ОСОБА_9 з інформаційно-комунікаційної системи «Інформаційний портал Національної поліції» підсистеми «Призовник, військовозобов`язаний, резервіст».

Таким чином перше питання як необхідно вирішити при розгляді даної справи це питання предметної юрисдикції адміністративних судів яки повинні розглядати справи даної категорії.

Частиною першою статті 20 КАС України визначено що місцевим загальним судами як адміністративним судам підсудні, зокрема відповідно до підпункту першого, справи з приводу рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень у справах про притягнення до адміністративної відповідальності.

У даній справі , як і інших справах які зазначені у вказаному поданні, предметом спору є дії щодо внесення відомостей про порушення особами вимог законодавства щодо військового обліку та мобілізації а також повідомлення органів Національної поліції відносно таких осіб, та позивачами не ставиться на розгляд суду вимоги щодо визнання незаконними самого факту притягнення до адміністративної відповідальності.

Частиною другою статті 9 КАС України визначено що суд розглядає адміністративні справи не інакше як за позовною заявою та в межах позовних вимог.

З іншого боку, предметом дослідження суду буде інформація щодо можливого притягнення особи до адміністративної відповідальності та питання наявності такого внесення даних як дії направлені на забезпечення провадження у справі про адміністративне правопорушення.

Однакове застосування закону забезпечує загальнообов`язковість закону, рівність перед законом та правову визначеність у державі, яка керується верховенством права. Єдина практика застосування законів поліпшує громадське сприйняття справедливості та правосуддя, а також довіру до відправлення правосуддя.

Загальновизнаний принцип правової визначеності передбачає стабільність правового регулювання і виконуваність судових рішень.

Європейський суд з прав людини (далі ЄСПЛ) у пункті 70 рішення від 18.01.2001 у справі Чепмен проти Сполученого Королівства (Chapman v. the United Kingdom) наголосив на тому, що в інтересах правової визначеності, передбачуваності та рівності перед законом він не повинен відступати від попередніх рішень за відсутності належної для цього підстави. Причинами для відступу можуть бути вади попереднього рішення чи групи рішень (їх неефективність, неясність, неузгодженість, необґрунтованість, незбалансованість, помилковість); зміни суспільного контексту.

Про принцип юридичної визначеності у практиці Верховного Суду під час круглого столу «Принцип юридичної визначеності: стандарти Ради Європи та практика судів України», проведеному 30 червня 2021 року спільно Верховним Судом, Національною школою суддів України та проектом Ради Європи «Підтримка судової влади України в забезпеченні кращого доступу до правосуддя» розповів суддя Касаційного цивільного суду у складі ВС Василь Крат. Суддя зазначив, що касаційний суд має бути джерелом визначеності судової практики, а судові рішення розумно передбачуваними. Свою доповідь він проілюстрував релевантними рішеннями у справах Великої Палати ВС і об`єднаної палати та колегій касаційного суду, які стосуються принципу юридичної визначеності.

Із презентацією Василя Крата можливо ознайомитися тут: https://supreme.court.gov.ua/userfiles/media/new_folder_for_uploads/supreme/_30.06.2021.pdf.

У даному випадку питання визначеності предметної юрисдикції адміністративних судів щодо розгляду адміністративних справ за позовами фізичних осіб до районних територіальних центрів комплектування та соціальної підтримки з приводу визнання протиправними дій по внесенню до Єдиного державного реєстру призовників, військовозобов`язаних та резервістів даних про порушення особами правил військового обліку ( у різних вимогах зазначаються просто як дані про порушення військового обліку і мобілізації або дані про вчинення правопорушення , передбачені ст. 210,210-1 КУпАП, що фактично є одними і тими ж вимогами, так як зазначені норми КУпАП регулюють відповідальність за порушення військового обліку та мобілізації) є необхідним у звязку із тим, що Європейський суд з прав людини у рішенні від 20.07.2006 у справі «Сокуренко і Стригун проти України» указав, що фраза «встановлений законом» поширюється не лише на правову основу самого існування «суду», але й на дотримання таким судом певних норм, які регулюють його діяльність.

Крім того, відповідно до ст.318 КАС України рішення суду підлягає скасуванню з направленням справи на розгляд за встановленою законом підсудністю, якщо рішення прийнято судом з порушенням правил юрисдикції (підсудності), визначених статтями 20, 22, 25-28 цього Кодексу. Тобто порушення правил предметної підсудності є підставою для скасування рішення суду як прийнятого не компетентним судом.

Окрім визначеності із предметною підсудністю кількість справ до одного відповідача ( його структурних підрозділів) з одних і тих самих позовних вимог , дозволяє суду звернутись до Верховного Суду з поданням про розгляд даної справи як зразкової.

Верховний Суд як суду першої інстанції наділений повноваженнями на розгляд зразкових адміністративних справ та прийняття зразкових адміністративних рішень. У адміністративному судочинстві передбачається процесуальний механізм розгляду так званих типових справ за прикладом рішення Верховного Суду в одній з таких справ (зразковій справі).

Необхідними умовами для розгляду цих справ та прийняття зразкових рішень Верховним Судом є (ст. 290 КАС України): наявність у провадженні одного або декількох адміністративних судів типових адміністративних справ, кількість яких визначає доцільність ухвалення зразкового рішення; внесення судом, який розглядає одну чи більше таких справ мотивованого поданням до Верховного Суду про розгляд однієї з вказаних типових справ як судом першої інстанції; додавання до вказаного подання матеріалів цієї справи.

Стаття 4 КАС України визначає: 21) типові адміністративні справи - адміністративні справи, відповідачем у яких є один і той самий суб`єкт владних повноважень (його відокремлені структурні підрозділи), спір у яких виник з аналогічних підстав, у відносинах, що регулюються одними нормами права, та у яких позивачами заявлено аналогічні вимоги; 22) зразкова адміністративна справа - типова адміністративна справа, прийнята до провадження Верховним Судом як судом першої інстанції для постановлення зразкового рішення;

У даному випадку у справах по визнання протиправними дій по внесенню до Єдиного державного реєстру призовників, військовозобов`язаних та резервістів відомостей по наявності правопорушення особами (даних про порушення військового обліку і мобілізації або даних про вчинення правопорушення , передбачені ст. 210,210-1 КУпАП) а також про направлення звернень до органів Національної поліції про доставлення таких осіб для розгляду питання мобілізації відповідачами є до районні територіальні центри комплектування та соціальної підтримки.

Згідно вимог статті 290 КАС України : 1. Якщо у провадженні одного або декількох адміністративних судів перебувають типові адміністративні справи, кількість яких визначає доцільність ухвалення зразкового рішення, суд, який розглядає одну чи більше таких справ, може звернутися до Верховного Суду з поданням про розгляд однієї з них Верховним Судом як судом першої інстанції. 2. У поданні про розгляд справи Верховним Судом як зразкової зазначаються підстави, з яких суд, що надає подання, вважає, що справа має бути розглянута Верховним Судом як зразкова, в тому числі посилання на типові справи. До подання додаються матеріали справи.

Для визначення кількісного критерію типових справи судом враховуються наступні правові висновки Верховного Суду:

- справи повинні перебувати в провадженні суду, який звертається з поданням або в провадженні інших судів (провадження повинне бути відкрите наявність позовів, які залишені без руху, або розглянуті по суті виключає наявність цієї умови); (ухвала ВС №812/1410/18 від 27.08.2018)

- наявність певної кількості індивідуальних спорів осіб із суб`єктом владних повноважень щодо застосування певних норм матеріального права у той чи інший спосіб; (ухвала ВС №826/3783/18 від 22.08.2018).

У даному випадку вказана справа перебуває у провадженні Київського районного суду м. Одеси, по справі відкрите провадження , а крім того з наведених прикладів можливо встановити наявність певної кількості справ по аналогічним спорам, яки знаходяться у провадженні суддів Київського районного суду м. Одеси ( справи № 420/31976/25; 420/32140/25; 420/31779/25 копії ухвал про відкриття провадження надаються).

При визначенні якісного критерію вказаної справи як типової, судом враховуються наступні правові висновки Верховного Суду:

- Специфіка предмету розгляду справ, виходячи із спірних правовідносин; (Ухвала КАС ВС від 19.02.2018 у справі №826/2396/15)

- Можливість вирішення зразкової справи по суті позовних вимог; (Ухвали ВС №2340/2681/18 від 28.11.2018, №140/2319/20 від 30.03.2020)

Відсутність практики касаційних судів щодо застосування норм права у спірних правовідносинах що може виключити розгляд справи як зразкової; (Ухвали КАС ВС №806/855/18 від 29.03.2018, №400/6132/20 від 04.02.2021).

На цих підставах, суд вирішив звернутись до Верховного Суду з поданням щодо розгляду цієї справи як зразкової.

Тривалість вирішення питання про передачу справу до Верховного Суду як типову для вирішення питання про розгляд її в якості зразкової обумовлено тим, що судом після з`ясування обставин, які можуть бути підставою відповідного подання очікувались вирішення питань іншими суддями щодо прийняття справ до провадження.

Подання є окремим документом, в якому висловлюється пропозиція до Верховного Суду розглянути одну із справ, яка відповідає вимогам п.п. 21, 22 ч. 2 ст. 4, ч. 1 ст. 290 КАС України з належним обґрунтуванням наявності відповідних підстав.

Ухвала про передачу справи на розгляд Верховного Суду як зразкової не є поданням у розумінні статті 290 КАС і не може слугувати самостійною (окремою) чи альтернативною формою звернення до Верховного Суду у порядку, встановленому вказаною статтею. (Ухвала КАС ВС №540/406/19 від 25.04.2019).

Керуючись ст. ст. 29, 241, 243, 248, 256,290 КАС України, суд, -

УХВАЛИВ:

Звернутись із поданням до Верховного суду про розгляд у якості зразкової справи адміністративну справу за позовом ОСОБА_1 до ІНФОРМАЦІЯ_1 про визнання протиправними дій та зобов`язання вчинити певні дії.

Адміністративну справу №420/25393/25 разом з поданням направити до Верховного Суду для вирішення питання про її розгляд Верховним Судом як судом першої інстанції у порядку, визначеному статтею 290 Кодексу адміністративного судочинства України.

Повний текст подання складено 30.10.2025 року.

Подання оскарженню не підлягає та набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Суддя Луняченко В. О.