Справа № 160/32331/24
Суддя: Єфанова Ольга Володимирівна
Дата ухвалення: 2025-10-31 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД РІШЕННЯ ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
Дніпропетровський окружний адміністративний суд у складі:
головуючого судді Єфанової О.В.
розглянувши в порядку спрощеного позовного провадження у місті Дніпро адміністративну справу за позовною заявою Товариства з обмеженою відповідальністю "ГАЛЕРЕЯ СКЛА ТА ПОРЦЕЛЯНИ" до Дніпровської митниці про визнання протиправними та скасування рішень,-
До Дніпропетровського окружного адміністративного суду надійшла позовна заява Товариства з обмеженою відповідальністю "ГАЛЕРЕЯ СКЛА ТА ПОРЦЕЛЯНИ" до Дніпровської митниці, в якій позивач просить суд:
визнати протиправними та скасувати прийняті Дніпровською митницею Картку відмови у прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення № UA110110/2024/000188 та Рішення про коригування митної вартості товарів від 19.11.2024 року № UA110110/2024/000035/2.
В обґрунтування заявлених вимог позивач посилається на те, що до митного органу були надані документи, необхідні для митного оформлення товарів з визначенням його митної вартості за основним методом (за ціною контракту), що надійшли на митну територію України на підставі зовнішньоекономічного контракту від 04.11.2016 №GGP-0411/16. Однак, відповідачем було відмовлено у митному оформленні товару та прийнято рішення про коригування митної вартості товарів від 19.11.2024 року № UA110110/2024/000035/2 та картка відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення №UA110110/2024/000188. При цьому, позивач зазначає, що в рішенні про коригування митної вартості товарів відсутнє належне обґрунтування того, що документи подані для митного оформлення товару є недостатніми чи такими, що у своїй сукупності викликають сумнів у достовірності наданої інформації. Витребування додаткових документів без зазначення обставин, що ці документи повинні підтвердити, свідчить про протиправність рішення щодо застосування іншого, ніж основний метод визначення митної вартості товару. Отже, прийняті Дніпровською митницею картка відмови у прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення №UA110110/2024/000188 та рішення про коригування митної вартості товарів від 19.11.2024 року №UA110110/2024/000035/2 є протиправними та такими, що підлягають скасуванню.
Ухвалою суду від 11.12.2024 року позовну заяву залишено без руху, з наданням строку для усунення недоліків. На виконання ухвали суду від 11.12.2024 року, позивач виправив вказані недоліки у зазначений судом строк.
Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду відкрито провадження у справі за правилами спрощеного позовного провадження без виклику учасників справи.
Представник відповідача надав до суду відзив на позов, в якому просив суд відмовити у задоволенні позовних вимог, посилаючись на те, що рішення є законним та обґрунтованим. Відповідачем встановлено в митній декларації та митних документах розбіжності, а також надані позивачем документи не містять всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів та всіх відомостей, щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари.
Представник позивача надав відповідь на відзив, в якій вказав, що представник Відповідача у Відзиві зосередився на переписуванні нормативно-правових актів та поясненнях дій Дніпровської митниці. Відповідач не спростовує обґрунтування позовних вимог Позивачем: - щодо безпідставності висновків Дніпровської митниці, що подані декларантом Позивача документи містять розбіжності, які мають вплив на правильність визначення митної вартості, та не містять всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари, які підтверджують митну вартість товарів; - щодо безпідставного неприйняття Дніпровською митницею документів Позивача, що підтверджують числові значення складових митної вартості товару; - щодо протиправності визначення Дніпровської митниці митної вартості за ціною договору щодо подібних (аналогічних) товарів;- про протиправність дій Дніпровської митниці щодо не проведення з Позивачем консультації відносно вибору методу визначення митної вартості товару. Вбачається що у документах, які позивач надавав відповідачу, наявність всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товару, зазначена одна і та сама вартість товару, відсутні жодні розбіжності.
Відповідно до ч.1 ст.257 КАС України, за правилами спрощеного позовного провадження розглядаються справи незначної складності.
Згідно з ст.258 КАС України, суд розглядає справи за правилами спрощеного позовного провадження протягом розумного строку, але не більше шістдесяти днів із дня відкриття провадження у справі.
За викладених обставин, у відповідності до вимог ст.ст.258, 262 КАС України, справу розглянуто за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи у письмовому провадженні.
Дослідивши матеріали справи, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд доходить до таких висновків.
Між ТОВ "ГАЛЕРЕЯ СКЛА ТА ПОРЦЕЛЯНИ" (Покупець) та "LILING RONGXIANG CERAMIC CO., LTD" (юридична особа - резидент Китаю, Продавець) укладено Контракт від 04.11.2016 року № GGP-0411/16, згідно з п. 1 якого Продавець приймає на себе обов`язок продати, а Покупець приймає на себе обов`язок купити и прийняти від Продавця товари, виготовлені Продавцем відповідно до номенклатури, в кількості та по цінам, визначеним в Інвойсі та/або Специфікації, як додатку до цього Контракту. Згідно п. 3.1. Контракту від 04.11.2016 року № GGP-0411/16 відвантаження товару здійснюється на умовах FOB (ІНКОТЕРМС 2010), Умови постачання FOB Шеньчжень.
Доставка товару здійснювалася ТОВ "КЕРРІЛЕНД ЛОГІСТИКС ЛТД" на підставі укладеного з Позивачем Договору на транспортно-експедиторське обслуговування зовнішньоторговельних і транзитних вантажів від 21.11.2022 року № KL-573/22. Розмитнення вантажу здійснювалося на Митному посту "Ліски" Дніпровської митниці. Послуги по декларуванню вантажу надавалися ФОП ОСОБА_1 на підставі Договору доручення на надання послуг митного брокера від 02.03.2020 року № 1.
Рішення про коригування митної вартості товарів від 19.11.2024 року №UA110110/2024/000035/2 та Картка відмови у прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення № UA110110/2024/000188 обґрунтовані Дніпровською митницею наступним чином:

"У відповідності до статті 337 МКУ, при проведенні перевірки документів, які надані у підтвердження заявленої митної вартості товарів, виявлено наступне.

Поставка товару (Товар №1: 1. Посуд столовий або кухонний з фарфору: RX-N16870 кухоль 12 унц. (350 мл.) (білого кольору) - 12000 шт, RX-№9189 кухоль 12,5 унц. (370 мл.) (білого кольору) - 2592 шт, RX-№230213 кухоль 12,8 унц. (380 мл.) (білого кольору) з ложкою - 1440 шт, RX-№9157 кухоль 12 унц. (350 мл.) (білого кольору) - 23664 шт, RX №9158 кухоль 12 унц. (350 мл.) (чорного кольору) - 6000 шт, RX-№9159 кухоль 12 унц. (350 мл.) (білого кольору з червоною ручкою) - 8016 шт, RX-№2411 стакан 14 унц. (410мл) (білого кольору) з кольоровою силіконовою кришкою (маджента та світло-блакитний кольори) - 5040 шт, RX-№2415 кухоль 13,2 унц. (390 мл.) (м`ятного кольору) - 2268 шт, RX №20405 кухоль 7,5унц. (220 мл.) (білого кольору) - 2088 шт. Виробник: "Liling Rongxiang Ceramic Co.,Ltd" Китай заявлена до митного оформлення на підставі зовнішньоекономічного договору (контракту) купівлі-продажу від 04.11.2016 р. №GGP 0411/16 (далі Контракт) з «Liling Rongxiang Ceramic Co.,Ltd», Китай, клієнт ТОВ «ГАЛЕРЕЯ СКЛА ТА ПОРЦЕЛЯНИ», Україна, 49066, м. Дніпро, вул. Пресова, буд. 65 () на умовах FOB CN SHEKOU (Китай).

Згідно п. п. 5.1 п. 5 Контракту: Якщо інше не узгоджено між сторонами в письмовому вигляді, усі платежі за товар повинні бути здійснені в USD у вигляді 100% оплати згідно відвантаженого інвойсу. Відповідно до п. п. 5.3 п. 5 Контракту умови оплати можуть бути змінені на протязі строку дії Контракту, узгоджені Сторонами та оформлені у додатку до Контракту або Специфікації. У наданій до митного оформлення Специфікації № 26 15.08.2024 відсутні відомості щодо порядку проведення розрахунків по зовнішньоекономічній операції. Додаткових угод щодо зміни умов оплати відповідно до Контракту декларантом до митного оформлення не надавалось. Натомість у наданому декларантом до митного оформлення Рахунку проформі міститься інформація щодо умов оплати за товар: 20% передплата, 80% після випуску коносамента. Після аналізу наданих до митного оформлення документів можна дійти висновку, що укладення рахунку-проформи не передбачено умовами Укладеного Контракту, а визначене поняття оплати «80% після випуску коносамента» не передбачає кінцевого строку здійснення оплати за товар, тому відповідно до банківських платіжних документах від 18.07.2024 р. № 73 (на суму 5643,14 USD) та від 01.11.2024 р. № 83 (на суму 22669,78 USD) (гр. 44 ЕМД коди документів 3001), (далі Платіжні документи) наданих декларантом не можливо чітко визначити порядок та терміни оплати за товар. Відповідно п. п. 5.1. п. 5 Контракту всі платежі повинні бути виконані банківським переказом на розрахунковий рахунок вказаний у п. 12 Контракту. У п. 12 Контракту вказані наступні реквізити: Industrial and Сommercial Bank of China Hunan Branch No 8 Xianyangroad Yangsanshi, Liling Hunan China. Account No:140003816, Swift Code: ICBKCNBJHUN. У наданих до митного оформлення Рахунку-проформі та Рахунку-фактурі вказані інша банківська інформація: Industrial and Commercial Bank of China Hunan Branch ADDRESS: No.8 Xianyangroad Yangsanshi Liling Hunan China A/C NO: 200159232 SWIFT NO OF THE BANK: ICBKCNBJHUN. Також у наданих декларантом до митного оформлення Платіжних документах вказані реквізити рахунку, які суперечать п. 12 Контракту: Industrial and Сommercial Bank of China Hunan Branch No 8 Xianyangroad Yangsanshi, Liling Hunan China. Account No:200159232, Swift Code: ICBKCNBJHUN. Додаткових угод щодо зміни банківських реквізитів продавця зазначених у Контракті декларантом до митного оформлення не надавалось. Вказане суперечить відомостям зазначеним Контракті в частині перерахування грошових коштів на відповідний банківський рахунок. Таким чином неможливо пов`язати здійснену оплату за товар, що зазначено у платіжних документах з оцінюваною партією товару згідно заявленої до митного контролю митної декларації.… Проте надані до митного контролю Платіжні документи сформовані в електронному вигляді та не містять жодних поміток передбачених вищезазначеним Положенням. Таким чином, дані платіжні документи не є документом, що підтверджують факт остаточної оплати товару. У наданих до митного контролю Платіжних документах відсутні підписи та інші відмітки банку. Враховуючи вищезазначене зазначені розбіжності не дають можливості однозначно ідентифікувати документальне підтвердження здійсненої оплати за товар.

Декларантом надано до митного оформлення договір про перевезення вантажу між Експедитором (ТОВ «КЕРРІЛЕНД ЛОГІСТИКС ЛТД») та імпортером (ТОВ «ГАЛЕРЕЯ СКЛА ТА ПОРЦЕЛЯНИ») (гр. 44 ЕМД код документу 4301) № KL-573/22 від 21.11.2022 р. (далі Договір) та рахунок-фактуру про надання транспортно експедиційних послуг від 12.11.2024 р. № 279/24 (гр. 44 ЕМД код документу 3004 (Рахунок-фактура про надання транспортно-експедиційних послуг від виконавця договору (контракту) про транспортно-експедиційні послуги), (далі Рахунок) та Заявку від 14.089.2024 р. № CLL19233 (гр. 44 ЕМД код документу 3000), (далі Заявка) до Договору. У вищезазначеному Договорі п. п. 4.1., п.4 визначено, що якщо іншого не обумовлено в Заявці, розрахунок між замовником та виконавцем здійснюється на умовах 100% передоплати вартості перевезення, не пізніше 2 (двох) банківських днів після підтвердження Заявки та отримання рахунку. У наданій Заявці не обумовлені умови оплати вартості перевезення, тобто згідно наданих документів транспортно-експедиторські послуги повинні бути сплачені в повному обсязі. Платіжних доручень, що підтверджують оплату транспортно-експедиторських послуг декларантом не надано.. Враховуючи, що експедитор надає послуги на всій протяжності маршруту, витрати на транспортно-експедиційні послуги можуть бути розподілені до кордону та після безпосередньо експедитором, документально підтверджуватись і піддаватись обчисленню. Декларантом зазначена витрата до складових митної вартості не включена. Документального спростування зазначених розбіжностей/невідповідностей декларантом не надано.

Враховуючи виявлені у ході перевірки невідповідності та розбіжності у документах та відомостях, наданих до митного контролю, невідповідність заявленого рівня митної вартості поняттю «дійсної вартості» згідно FАТТ, про що зазначено у ході проведення консультації шляхом направлення електронних повідомлень митниці декларанту, відсутність у додатково наданих в рамках процедури консультації документах відомостей, що спростовують зазначені розбіжності. Основний метод визначення митної вартості товарів (за ціною договору (контракту) щодо товарів, які імпортуються (вартість операції), неможливо застосувати, відповідно до п. 6 статі 54, п.2. статті 58 МКУ проводиться консультація з метою обґрунтування вибору методу визначення митної вартості. …. Відповідно до статті 60 МКУ (метод визначення митної вартості за ціною договору щодо подібних (аналогічних товарів), у разі якщо митна вартість оцінюваних товарів не може бути визначена згідно з положеннями статті 58 і статті 59 МКУ, за митну вартість береться прийнята митним органом вартість операції з подібними (аналогічними) товарами, які продано на експорт в Україну і час експорту яких збігається з часом експорту оцінюваних товарів або є максимально наближеним до нього. Для визначення, чи є товари подібними (аналогічними, враховуються якість товарів, наявність торгової марки та репутація цих товарів на ринку.

Відповідно до основної одиниці виміру оцінюваного товару, згідно УКТЗЕД, якісних співставних характеристик, часу митного оформлення, наявна інформація, що: Товар №1 «Посуд та прибори столові або кухонні, з фарфору..» випущено у вільний обіг за ЕМД від 25.09.2024 р. №UA110110/2024/005999 на рівні 3,1773 Дол. США/кг. за ціною договору щодо подібних товарів. У зв`язку з неможливістю застосування митної вартості, заявленої декларантом, з урахуванням вищезазначеного прийнято Рішення про коригування митної вартості від 19.11.2024 р. №UA110110/2024/300035/2". Внаслідок прийняття Дніпровською митницею Рішення про коригування митної вартості товарів від 19.11.2024 року №UA110110/2024/000035/2, Позивач вимушений був подати Митну декларацію від 19.11.2024 року № 24UA21U4, за якою додатково було сплачено: ввізного мита 119373,08 грн. та податку на додану вартість 262620,77 грн., усього в сумі 381993,85 грн.

Згідно ст. 49 Митного кодексу України (далі - МКУ) митною вартістю товарів, які переміщуються через митний кордон України, є вартість товарів, що використовується для митних цілей, яка базується на ціні, що фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари.

Відповідно до ч. 1 та п. 1 ч. 2 ст. 52 МКУ заявлення митної вартості товарів здійснюється декларантом або уповноваженою ним особою під час декларування товарів у порядку, встановленому розділом VIII цього Кодексу та цією главою. Декларант або уповноважена ним особа, які заявляють митну вартість товару, зобов`язані заявляти митну вартість, визначену ними самостійно, у тому числі за результатами консультацій з органом доходів і зборів.

Згідно з вимогами частин 1 та 5 ст. 53 МКУ у випадках, передбачених цим Кодексом, одночасно з митною декларацією декларант подає митному органу документи, що підтверджують заявлену митну вартість товарів і обраний метод її визначення. Забороняється вимагати від декларанта або уповноваженої ним особи будь-які інші документи, відмінні від тих, що зазначені в цій статті.

Відповідно до ч. 2. ст. 53 МКУ документами, які підтверджують митну вартість товарів, є:

1) декларація митної вартості, що подається у випадках, визначених у частинах п`ятій і шостій статті 52 цього Кодексу, та документи, що підтверджують числові значення складових митної вартості, на підставі яких проводився розрахунок митної вартості;

2) зовнішньоекономічний договір (контракт) або документ, який його замінює, та додатки до нього у разі їх наявності;

3) рахунок-фактура (інвойс) або рахунок-проформа (якщо товар не є об`єктом купівлі-продажу);

4) якщо рахунок сплачено, - банківські платіжні документи, що стосуються оцінюваного товару

5) за наявності - інші платіжні та/або бухгалтерські документи, які підтверджують вартість товару та містять реквізити, необхідні для ідентифікації товару;

6) транспортні (перевізні) документи, якщо за умовами поставки витрати на транспортування не включені у вартість товару, а також документи, що містять відомості про вартість перевезення оцінюваних товарів;

7) ліцензія на імпорт товару, якщо імпорт товару підлягає ліцензуванню;

8) якщо здійснювалося страхування, - страхові документи, а також документи, що містять відомості про вартість страхування.

Цей перелік є виключним і без обґрунтованих підстав митний орган не вправі вимагати інших документів для підтвердження митної вартості товару.

Частиною 3 статті 53 МК України встановлений обов`язок декларанта або уповноваженої ним особи на письмову вимогу митного органу протягом 10 календарних днів надати (за наявності) додаткові документи, у разі якщо документи, зазначені у частині другій цієї статті, містять розбіжності, наявні ознаки підробки або не містять всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари

Відповідно до ч. 1 ст. 54 МК України, контроль правильності визначення митної вартості товарів здійснюється митним органом під час проведення митного контролю і митного оформлення шляхом перевірки числового значення заявленої митної вартості.

Таким чином, митні органи мають право здійснювати контроль правильності обчислення декларантом митної вартості, але такі повноваження здійснюються у спосіб, визначений законом, зокрема, витребовування додаткових документів на підтвердження задекларованої митної вартості може мати місце тільки у випадку наявності обґрунтованих сумнівів у достовірності поданих декларантом відомостей. Такі сумніви можуть бути зумовлені виключно розбіжностями в документах що подаються для підтвердження митної вартість товарів, чи наявності в них ознак підробки або якщо вони не містять всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари.

Як встановлювалося судом, рішення про коригування митної вартості товарів, яке прийняте митницею фактично обґрунтовано тим, що подані декларантом документи містять розбіжності та не містять всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари, які підтверджують митну вартість товарів.

Відповідно до ч. 2 ст. 57 МКУ основним методом визначення митної вартості товарів, які ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту, є перший метод - за ціною договору (вартість операції).

Разом з тим, згідно ч. 2 ст. 58 МКУ метод визначення митної вартості товарів за ціною договору (контракту) щодо товарів, які імпортуються, не застосовується, якщо використані декларантом або уповноваженою ним особою відомості не підтверджені документально або не визначені кількісно і достовірні та/або відсутня хоча б одна із складових митної вартості, яка є обов`язковою при її обчисленні.

Відповідно до ч. 2 ст. 55 МКУ встановлено, що прийняте митним органом письмове рішення про коригування заявленої митної вартості товарів має містити:

1) обґрунтування причин, через які заявлену декларантом митну вартість не може бути визнано;

2) наявну в митного органу інформацію (у тому числі щодо числових значень складових митної вартості, митної вартості ідентичних або подібних (аналогічних) товарів, інших умов, що могли вплинути на ціну товарів), яка призвела до виникнення сумнівів у правильності визначення митної вартості та до прийняття рішення про коригування митної вартості, заявленої декларантом;

3) вичерпний перелік вимог щодо надання додаткових документів, передбачених частиною третьою статті 53 цього Кодексу, за умови надання яких митна вартість може бути визнана митним органом;

4) обґрунтування числового значення митної вартості товарів, скоригованої митним органом, та фактів, які вплинули на таке коригування;

5) інформацію про:

а) право декларанта або уповноваженої ним особи на випуск у вільний обіг товарів, що декларуються;

у разі згоди декларанта або уповноваженої ним особи з рішенням митного органу про коригування митної вартості товарів - за умови сплати митних платежів згідно з митною вартістю, визначеною митним органом

у разі незгоди декларанта або уповноваженої ним особи з рішенням митного органу про коригування заявленої митної вартості товарів - за умови сплати митних платежів згідно із заявленою митною вартістю товарів та надання гарантій відповідно до розділу X цього Кодексу в розмірі, визначеному митним органом відповідно до частини сьомої цієї статті;

б) право декларанта або уповноваженої ним особи оскаржити рішення про коригування заявленої митної вартості до органу вищого рівня відповідно до глави 4 цього Кодексу або до суду.

Таким чином, суд зазначає, що відповідно до пунктів 2, 4 ч. 2 ст. 55 МКУ, прийняті митним органом письмові рішення про коригування заявленої митної вартості товарів мають містити, зокрема: наявну в митного органу інформацію (у тому числі щодо числових значень складових митної вартості, митної вартості ідентичних або подібних (аналогічних) товарів, інших умов, що могли вплинути на ціну товарів), яка призвела до виникнення сумнівів у правильності визначення митної вартості та до прийняття рішення про коригування митної вартості, заявленої декларантом; обґрунтування числового значення митної вартості товарів, скоригованої митним органом, та фактів, які вплинули на таке коригування.

Згідно ч. 3 ст. 57 МКУ, кожний наступний метод застосовується лише у разі, якщо митна вартість товарів не може бути визначена шляхом застосування попереднього методу відповідно до норм цього Кодексу.

Втім, як видно зі змісту спірного рішення, митний орган зазначає про неможливість застосування методів визначення митної вартості товарі передбачених п. 2 ч. 1 ст.57 МКУ у зв`язку з відсутністю інформації щодо вартості ідентичних товарів, митне оформлення яких вже здійснено, однак таке формальне обґрунтування із загальними висновками не дає підстав вважати таке рішення обґрунтованим та мотивованим у контексті норм пунктів 2, 4 частини 2 статті 55 МК України.

Аналогічну правову позицію висловлено Верховним Судом у постанові від 06.03.2019 року у справі № 809/278/17, у постанові від 27.07.2018 року у справі № 809/1174/17, у постанові від 21.02.2018 року у справі №820/17417/14, у постанові від 01.04.2021 року у справі №260/695/19.

Як визначено у ч.3 ст.53 МК України, у разі якщо документи, зазначені у частині другій цієї статті, містять розбіжності, наявні ознаки підробки або не містять всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари, декларант або уповноважена ним особа на письмову вимогу органу доходів і зборів зобов`язані протягом 10 календарних днів надати (за наявності) додаткові документи відповідно до переліку, наведеному в даній нормі.

Митні органи мають право витребувати додаткові документи на підтвердження задекларованої митної вартості у випадку наявності обґрунтованих сумнівів у достовірності поданих декларантом відомостей, що є обов`язковою обставиною, з якою закон пов`язує можливість витребування додаткових документів у декларанта та надає митниці право вчиняти наступні дії, спрямовані на визначення дійсної митної вартості товарів. Разом з тим витребувати необхідно ті документи, які дають можливість пересвідчитись у правильності чи помилковості задекларованої митної вартості, а не всі, які передбачені ст.53 МК України. Ненадання повного переліку витребуваних документів може бути підставою для визначення митної вартості не за першим методом лише тоді, коли подані документи є недостатніми чи такими, що у своїй сукупності не спростовують сумнів у достовірності наданої інформації. (Правова позиція викладена в постанові Верховного Суду України від 30.06.2015 (справа 21-591а15).

Так, Верховний Суд у постанові від 23.07.2019 року по справі № 1140/3242/18 вказав на те, що наявність обґрунтованих сумнівів у правильності зазначеної декларантом митної вартості товарів є імперативною умовою, оскільки з цією обставиною закон пов`язує можливість витребування додаткових документів у декларанта та надає митниці право вчиняти наступні дії, спрямовані на визначення дійсної митної вартості товарів. Такі сумніви є обґрунтованими, якщо надані декларантом документи містять розбіжності, наявні ознаки підробки або не містять всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари. У зв`язку з вказаним саме на митний орган покладається обов`язок зазначити конкретні обставини, які викликали відповідні сумніви, причини неможливості їх перевірки на підставі наданих декларантом документів, а також обґрунтувати необхідність перевірки сумнівних відомостей та зазначити документи, надання яких може усунути сумніви у достовірності цих відомостей.

Отже, відповідач не підтвердив належними доказами та аргументованими доводами наявність у поданих позивачем документах розбіжностей, ознак підробки або відсутність всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена за ці товари.

При цьому, такі посилання митного органу не заслуговують на увагу, оскільки визначаючи зазначені недоліки, відповідач не наводить посилань на розбіжності у числових значеннях складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягала сплаті за ці товари.

Суд зазначає, що в експортній митній декларації Туркменістану від 07.09.24 №07222/070924/0004243 містяться відомості про товар, сторони та комерційні умови, ціну товару, які співпадають із вказаними у митній декларації № 24UA59U9.

Відповідачу надано рахунок перевізника від 30.09.24 № 563/5150 та довідку перевізника від 30.09.24 № 30/1, що повністю підтверджує вартість перевезення.

Відтак, суд визнає необґрунтованими доводи відповідача про не підтвердження числового значення митної вартості, визначеної за основним методом визначення митної вартості, що відповідно до приписів Митного кодексу України є підставою для корегування заявленої декларантом митної вартості.

Суд зазначає, що за результатами опрацювання наданих позивачем документів орган доходів і зборів повинен був застосувати метод визначення митної вартості за ціною угоди (контракту) щодо товару, який імпортується, оскільки позивачем при декларуванні митної вартості зазначені усі складові числового значення митної вартості, а відповідачем не доведено, що позивачем неправильно здійснено розрахунок, а також, що до декларації внесено недостовірні або неточні відомості, що надані митному органу документи містять не всі відомості, що підтверджують числові значення складових митної вартості.

Приймаючи до уваги, що відсутність у позивача витребуваних відповідачем додаткових документів ніяким чином не впливає на правильність визначення позивачем (декларантом) митної вартості товарів за основним методом, що підтверджується наданими до митного оформлення документами. А наявність однієї лише вказівки відповідача на перелічені ним розбіжності та недоліки у поданих позивачем документах, без роз`яснення, в чому такі розбіжності полягають, який їхній вплив на митну вартість оцінюваного товару і чому без їх усунення заявлена митна вартість не може бути визнана, не може бути достатньо для висновку про неможливість застосування основного методу визначення митної вартості. У зв`язку з цим неподання позивачем (декларантом) запитуваних (витребуваних) відповідачем додаткових документів з об`єктивних причин, зокрема з причин їх невизначеності та відсутності, за відсутності обґрунтування неможливості визначення митної вартості товарів за першим методом, не може бути достатнім для висновку щодо наявності підстав для застосування відповідачем іншого методу визначення митної вартості, а також не може бути підставою для прийняття оскаржуваного рішення та здійснення коригування митної вартості.

Відповідно до ст. 90 КАС України суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні.

Згідно з ч. 5 ст. 242 КАС України при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

Відповідно до ч. 1 ст. 77 КАС України, кожна сторона повинна, довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

Частиною 2 ст. 77 КАС України визначено, що в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача, якщо він заперечує проти адміністративного позову.

На підставі викладеного, суд дійшов висновку, що заявлені позивачем вимоги є доведеними, обґрунтованими та такими, що підлягають задоволенню.

У відповідності до частини 1 статті 139 Кодексу адміністративного судочинства України при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.

Виходячи з того, що позовні вимоги були задоволені в повному обсязі, судовий збір, сплачений позивачем за подачу адміністративного позову до суду, в розмірі 8757,91 грн. підлягає стягненню з Дніпровської митниці за рахунок бюджетних асигнувань.

Керуючись ст. ст.243-246, 250, 262 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

ВИРІШИВ:

Позовну заяву задовольнити.

Визнати протиправними та скасувати прийняті Дніпровською митницею Картку відмови у прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення № UA110110/2024/000188 та Рішення про коригування митної вартості товарів від 19.11.2024 року № UA110110/2024/000035/2.

Стягнути за рахунок бюджетних асигнувань Дніпровської митниці (49038, м. Дніпро, вул. Княгині Ольги, буд.22, ) на користь Товариства з обмеженою відповідальністю «Галерея скла та порцеляни» (49000, м. Дніпро, вул. Пресова, буд.65, ) судові витрати зі сплати судового збору в розмірі 8757,91 грн.

Рішення суду набирає законної сили відповідно до вимог статті 255 Кодексу адміністративного судочинства України та може бути оскаржене в строки, передбачені статтею 295 Кодексу адміністративного судочинства України.

Суддя О.В. Єфанова