Справа № 640/16553/20
Суддя: Полях Н.А.
Дата ухвалення: 2025-10-30 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

Харківський окружний адміністративний суд
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

30 жовтня 2025 р. № 640/16553/20

Харківський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді - Полях Н.А., розглянувши в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи адміністративну справу за позовною заявою фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 (податковий номер: НОМЕР_1 , АДРЕСА_1 ) до Головного управління ДПС у м. Києві (код ЄДРПОУ, 04116, м. Київ, вул. Шолуденка, буд. 33/19) про визнання протиправним та скасування рішення про анулювання реєстрації платника єдиного податку,-

ВСТАНОВИВ:

Фізична особа-підприємець ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_1 , адреса: АДРЕСА_1 ) (надалі позивач) звернулась до Окружного адміністративного суду міста Києва із позовною заявою до Головного управління ДПС у м. Києві (, адреса: 04116, м. Київ, вул. Шолуденка, 33/19) (надалі відповідач), у якій просить суд визнати протиправним та скасувати рішення про анулювання реєстрації платника єдиного податку від 28.09.2018 №1342/26-15-13-14-26/ НОМЕР_1 .

Ухвалою судді Окружного адміністративного суду міста Києва від 05.08.2020 прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито провадження в адміністративній справі.

На виконання Закону України «Про внесення зміни до пункту 2 розділу II «Прикінцеві та перехідні положення» Закону України «Про ліквідацію Окружного адміністративного суду міста Києва та утворення Київського міського окружного адміністративного суду» та відповідно до Порядку передачі судових справ, нерозглянутих Окружним адміністративним судом міста Києва, затвердженого наказом Державної судової адміністрації України від 16.09.2024 №399, до Харківського окружного адміністративного суду, згідно супровідного листа № 01-19/1430/25 від 31.01.2025, передано 742 (сімсот сорок дві) судові справи згідно з актом приймання-передачі від 31.01.2025.

Відповідно до статті 31 КАС України здійснено повторний розподіл автоматизованою системою документообігу суду адміністративної справи.

Згідно протоколу повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 18.02.2025 вказана справа передана на розгляд судді Полях Н.А.

Ухвалою Харківського окружного адміністративного суду прийнято позовну заяву до розгляду за правилами спрощеного провадження.

Сторони були належним чином повідомлені про відкриття провадження у справі.

Відповідач подав до суду відзив на позовну заяву, в якому зазначив, що у спірних правовідносинах він діяв згідно чинного законодавства.

Керуючись приписами ст. 171, 257, 262 КАС України, суд зазначає, що розгляд позовної заяви здійснюється за правилами спрощеного позовного провадження.

Згідно з ч. 5 ст. 262 КАС України суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами, за відсутності клопотання будь-якої зі сторін про інше. За клопотанням однієї із сторін або з власної ініціативи суду розгляд справи проводиться в судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін.

З огляду на вказане вище, суд вважає за можливе розглянути справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами.

Відповідно до приписів ч. 4 ст. 229 КАС України, оскільки розгляд справи здійснюється за відсутності учасників справи згідно із приписами ст. 258 КАС України, то фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Суд, повно виконавши процесуальний обов`язок зі збору доказів, перевіривши доводи сторін добутими доказами, дослідивши зібрані по справі докази в їх сукупності, проаналізувавши зміст належних норм матеріального і процесуального права, які врегульовують спірні правовідносини, виходить з таких підстав та мотивів.

Судом встановлено, що фізична особа-підприємець ОСОБА_1 зареєстрована як підприємець 09.06.2017, перебувала на обліку в контролюючому органі як платник єдиного податку третьої групи за ставкою 5 відсотків.

14.05.2020 року позивач отримала акт камеральної податкової перевірки №000618/26-15-05-02-03/ від 12.05.2020 року щодо своєчасності сплати єдиного податку, яким встановлено несвоєчасність виконання позивачем податкових зобов`язань з єдиного податку.

На підставі зазначеного акта ГУ ДПС у м. Києві винесено податкове повідомлення-рішення від 03.06.2020 року №147640502, яким визначено штраф у сумі 12 722,86 грн. Позивач сплатила вказану суму 16.06.2020, що підтверджується платіжним дорученням №6.

Листом ГУ ДПС у м. Києві від 20.05.2020 року №22491/ФОП/26-15-33-15-15 позивача повідомлено про відмову у прийнятті податкових декларацій за 2019 рік у зв`язку із неперебуванням у спірні періоди на спрощеній системі оподаткування.

12.06.2020 року позивач звернулася до ГУ ДПС у м. Києві із заявою щодо надання копії рішення про анулювання реєстрації платника єдиного податку.

09.07.2020 року позивачем отримано лист ГУ ДПС у м. Києві від 01.07.2020 року №29632/ФОП/26-15-33-15-15 із копією рішення №1342/26-15-13-14-26/ НОМЕР_1 від 28.09.2018 року про виключення ОСОБА_1 з реєстру платників єдиного податку.

В обґрунтування рішення від 28.09.2018 контролюючим органом зазначено, що підставою виключення позивача з реєстру платників єдиного податку стала наявність податкового боргу на кожне перше число місяця протягом двох послідовних кварталів відповідно до абз. 8 пп. 298.2.3 п. 298.2 ПК України, що підтверджено даними ІКП та доповідною запискою №14242/26-15-13-14-17 від 25.09.2018 року.

Не погоджуючись з рішенням ГУ ДПС у м. Києві від 28.09.2018 року №1342/26-15-13-14-26/, позивач звернулася до суду за захистом своїх прав.

Надаючи оцінку спірним правовідносинам, суд зазначає наступне.

Згідно положень п.1.1 статті 1 Податкового кодексу України (надалі ПК України) вказаний закон регулює відносини, що виникають у сфері справляння податків і зборів, зокрема визначає вичерпний перелік податків та зборів, що справляються в Україні, та порядок їх адміністрування, платників податків та зборів, їх права та обов`язки, компетенцію контролюючих органів, повноваження і обов`язки їх посадових осіб під час адміністрування податків, а також відповідальність за порушення податкового законодавства. Цим Кодексом визначаються функції та правові основи діяльності контролюючих органів, визначених пунктом 41.1 статті 41 цього Кодексу, та центрального органу виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну фінансову політику.

Відповідно до пункту 54.1 статті 54 ПК України крім випадків, передбачених податковим законодавством, платник податків самостійно обчислює суму податкового та/або грошового зобов`язання та/або пені, яку зазначає у податковій (митній) декларації або уточнюючому розрахунку, що подається контролюючому органу у строки, встановлені цим Кодексом. Така сума грошового зобов`язання та/або пені вважається узгодженою.

Згідно з підпунктами 49.18.6 та 49.18.2 пункту 49.18 статті 49 ПК України податкові декларації, крім випадків, передбачених цим Кодексом, подаються за базовий звітний (податковий) період, що дорівнює: календарному року для платників податку на прибуток (у тому числі платників частини чистого прибутку (доходу)), для податкової декларації (у тому числі розрахунку частини чистого прибутку (доходу), дивідендів на державну частку), яка розраховується наростаючим підсумком за рік, - протягом 60 календарних днів, що настають за останнім календарним днем звітного (податкового) року; календарному кварталу або календарному півріччю (у тому числі в разі сплати квартальних або піврічних авансових внесків) - протягом 40 календарних днів, що настають за останнім календарним днем звітного (податкового) кварталу (півріччя).

Відповідно до абзацу 2 пункту 294.1 статті 294 ПК України податковим (звітним) періодом для платників єдиного податку третьої групи та податкових агентів платників єдиного податку третьої групи - електронних резидентів (е-резидентів) є календарний квартал (крім податкового періоду податкової звітності з податку на додану вартість, визначеного пунктом 202.1 статті 202 цього Кодексу).

Податковий (звітний) період починається з першого числа першого місяця податкового (звітного) періоду і закінчується останнім календарним днем останнього місяця податкового (звітного) періоду (пункт 294.2 статті 294 ПК України).

Відповідно до п.295.3 ст.295 ПК України, платники єдиного податку третьої групи сплачують єдиний податок протягом 10 календарних днів після граничного строку подання податкової декларації за податковий (звітний) квартал.

Платники єдиного податку зобов`язані перейти на сплату інших податків і зборів, визначених цим Кодексом, у таких випадках та в строки: у разі наявності податкового боргу на кожне перше число місяця протягом двох послідовних кварталів - в останній день другого із двох послідовних кварталів (пп.8 пп. 298.2.3 п. 298.2 ст.298 ПКУ).

З матеріалів справи судом встановлено, що суму грошового зобов`язання, визначеного у декларації платника єдиного податку - фізичної особи - підприємця за 2017 рік, у розмірі 55291,90 грн. позивачем сплачено 10.08.2018р. у розмірі 55300,00 грн.

Таким чином, станом на 01.09.2018 року була відсутня заборгованість по сплаті узгоджених податкових зобов`язань.

Разом з тим, контролюючим органом за несвоєчасну сплату єдиного податку нараховано пеню у розмірі 2 133,66 грн.

Як убачається з матеріалів справи позивачем подавалися податкові декларації платника єдиного податку за 2018 2019 роки, які контролюючим органом були прийняті без зауважень, зокрема: декларація за 2018 рік 04.02.2019 №20925, декларація за І квартал 2019 року 06.05.2019 №59704, декларація за ІІ квартал 2019 року 07.08.2019 №85028, декларація за ІІІ квартал 2019 року 01.11.2019 №107477.

Суд зазначає, відповідачем приймалися податкові звітності позивача після дати прийняття спірного рішення без направлення повідомлень про помилки чи відмови у прийнятті. Відтак, контролюючий орган не заперечував, що позивач є зареєстрованим платником єдиного податку.

Крім того, наявні у матеріалах справи докази підтверджують, що податковий борг, на який посилається відповідач, складався виключно з пені, нарахованої внаслідок несвоєчасної сплати узгодженого податкового зобов`язання, яка була повністю сплачена позивачем 16.06.2020 року згідно з платіжним дорученням №6.

Суд зазначає, що відповідно до пп. 14.1.175 п. 14.1 ст. 14 ПК України податковий борг - сума узгодженого грошового зобов`язання, не сплаченого платником податків у встановлений цим Кодексом строк, та непогашеної пені, нарахованої у порядку, визначеному цим Кодексом.

Суд звертає увагу на те, що наявність пені, без існування несплаченого узгодженого грошового зобов`язання, не може бути підставою для анулювання реєстрації платника єдиного податку.

Пунктом 299.11 статті 299 Податкового кодексу України визначено, що у разі виявлення відповідним контролюючим органом під час проведення перевірок порушень платником єдиного податку першої - третьої груп вимог, встановлених цією главою, анулювання реєстрації платника єдиного податку першої - третьої груп проводиться за рішенням такого органу, прийнятим на підставі акта перевірки, з першого числа місяця, наступного за кварталом, в якому допущено порушення. У такому випадку суб`єкт господарювання має право обрати або перейти на спрощену систему оподаткування після закінчення чотирьох послідовних кварталів з моменту прийняття рішення контролюючим органом.

Контролюючий орган приймає рішення про анулювання реєстрації платника єдиного податку у разі встановлення під час проведення перевірки факту наявності у такого платника податкового боргу на кожне перше число місяця протягом двох послідовних кварталів, що повинно бути зафіксовано у відповідному акті перевірки. При цьому реєстрація платника єдиного податку анулюється з першого числа місяця, наступного за кварталом, в якому допущено порушення.

Суд зазначає, що прийняття контролюючим органом рішення про анулювання реєстрації платника єдиного податку шляхом виключення з реєстру платників єдиного податку можливе лише на підставі проведеної документальної перевірки відповідного платника податку та встановлених в ході останньої порушень, відповідно до яких платник податків не може перебувати на спрощеній системі оподаткування.

Проте, відповідачем до матеріалів справи не надано доказів на підтвердження проведення перевірки позивача, яка передувала прийняттю оскаржуваного рішення від 28.09.2018 року. Відповідний акт контролюючим органом не складався, що не заперечується відповідачем у відзиві.

Таким чином, Головним управлінням ДПС у м. Києві не було дотримано передбачений ПК України порядок прийняття рішення про виключення платника з реєстру платників єдиного податку.

З огляду на наведене, суд доходить висновку, що відповідачем не доведено наявності передбачених законом підстав для анулювання реєстрації позивача як платника єдиного податку станом на 28.09.2018 року, а спірне рішення прийняте з порушенням вимог ПК України та є таким, що підлягає скасуванню.

Згідно ч. 2 ст. 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Відповідно до ч. 1 ст. 77 Кодексу адміністративного судочинства України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

Згідно з ч. 2 ст.77 Кодексу адміністративного судочинства України в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Враховуючи вищевикладене, суд приходить до висновку, що позовні вимоги позивача підлягають задоволенню.

Судовий збір підлягає розподілу відповідно до ст.139 Кодексу адміністративного судочинства України.

Керуючись ст. 14, 22, 194, 243, 246, 249, 250, 255, 295 КАС України, суд, -

В И Р І Ш И В:

Адміністративний позов фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 (податковий номер: НОМЕР_1 , АДРЕСА_1 ) до Головного управління ДПС у м. Києві (код ЄДРПОУ, 04116, м. Київ, вул. Шолуденка, буд. 33/19) про визнання протиправним та скасування рішення про анулювання реєстрації платника єдиного податку задовольнити.

Визнати протиправним та скасувати рішення Головного управління ДПС у м. Києві №1342/26-15-13-14-26/ від 28.09.2018р. про виключення з реєстру платників єдиного податку фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 .

Зобов`язати Головне управління ДПС у м. Києві поновити реєстрацію платника єдиного податку фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 з дати анулювання.

Стягнути з Головного управління ДПС у м. Києві (код ЄДРПОУ, 04116, м. Київ, вул. Шолуденка, буд. 33/19) за рахунок бюджетних асигнувань на користь фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 (податковий номер: НОМЕР_1 , АДРЕСА_1 ) сплачений судовий збір в сумі 2 102,00 грн. (дві тисячі сто дві гривні).

Рішення може бути оскаржене до Шостого апеляційного адміністративного суду шляхом подачі апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня проголошення рішення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Повний текст рішення складено 30 жовтня 2025 року.

Суддя Н.А. Полях