Справа № 393/467/25
Суддя: Подліпенець Є. О.
Дата ухвалення: 2025-10-29 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

Справа № 393/467/25
пров. 2-а/393/1/25
Р І Ш Е Н Н Я

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

29 жовтня 2025 року селище Кам`янець

Новгородківський районний суд Кіровоградської області у складі:

головуючого - судді Подліпенця Є.О.,

з участю секретаря судового засідання Гладир К.С.,

учасники справи:

позивач - ОСОБА_1 ,

відповідач Головне управління ДПС у Кіровоградській області Державна податкова служба України

представники учасників справи:

представник позивача - адвокат Репело О.В.,

представник відповідача Данілов С.О.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду селища Кам`янець, за участі позивача ОСОБА_1 , представника позивача - адвоката Репело О.В., справу адміністративного судочинства за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Головного управління ДПС у Кіровоградській області про визнання протиправною та скасування постанови,-

В С Т А Н О В И В:

Позивач ОСОБА_1 через свого представника адвоката Репела О.В. звернувся до суду з адміністративним позовом в якому просить поновити йому процесуальний строк на подання даного позову як порушений з поважних причин, а також визнати протиправною та скасувати постанову про накладення адміністративного стягнення від 29.07.2025 року, якою ОСОБА_1 притягнуто до адміністративної відповідальності за ч. 1 ст. 163-15 КУпАП та накладено штраф у сумі 1700,00 грн., а провадження по справі закрити. В обґрунтування заявлених позовних вимог зазначив, що 29.07.2025 року в.о. заступником начальника ГУ ДПС у Кіровоградській області Р.Грущак винесено постанову про накладення адміністративного стягнення, якою ОСОБА_1 було притягнуто до адміністративної відповідальності у вигляді штрафу в сумі l 700,00 грн. за порушення ч. 1 ст. 163-15 КУпАП. Позивач вважає цю постанову незаконною, необґрунтованою та такою, що підлягає скасуванню, оскільки адміністративного правопорушення він не вчиняв, та був незаконно притягнутий до адміністративної відповідальності, виходячи з наступного. Як доказ у справі про адміністративне правопорушення відповідачем вказано протокол про адміністративне правопорушення від 19.07.2024р., який складений на підставі акта фактичної перевірки. Проте зазначений протокол про адміністративне правопорушення позивачеві не вручався та про його існування стало відомо лише із тексту оскаржуваної постанови. Що стосується акту перевірки, то акт перевірки не є правовим документом, який встановлює відповідальність суб`єкта господарювання, й не є обов`язковим рішенням суб`єкта владних повноважень. Оцінка акта перевірки, в тому числі й оцінка дій службових осіб контролюючого органу щодо його складання, викладення у ньому висновків перевірки, може бути надана судом при вирішенні спору щодо оскарження рішення, прийнятого на підставі такого акта. Як в акті фактичної перевірки від 11.07.2025р., так і в постанові про адміністративне правопорушення від 29.07.2025р. не відображено об`єктивної сторони адміністративного правопорушення, а саме не зазначено дати, часу, обставин, за яких було вчинено адміністративне правопорушення та в чому саме воно виразилося (суть порушення), що свідчить про процесуальні порушення під час формування посадовими особами ГУ ДПС у Кіровоградській області матеріалів справи про адміністративне правопорушення. Вважає, що відповідачем належним чином не сформульовано суть вчиненого позивачем правопорушення, хоча формулювання повинно бути конкретним, оскільки, є важливою умовою справедливого та об`єктивного розгляду справи та є необхідним для підготовки до належного захисту, на що неодноразово наголошував у своїх рішеннях Європейський суд з прав людини. Як слідує із тексту оскаржуваної постанови, відповідачем встановлено порушення порядку проведення розрахунків з використанням електронних платіжних засобів за товари (послуги), а саме: недотримання встановлених законодавством вимог щодо забезпечення можливості розрахунків за товари (послуги) з використанням електронних платіжних засобів, чим порушено п. 1 Постанови КМУ № 894 від 29.07.2022 «Про встановлення строків про настання яких торговці повинні забезпечити можливість здійснення безготівкових розрахунків (у тому числі з використанням електронних платіжних засобів, платіжних застосунків або платіжних пристроїв) за продані ними товари (надані послуги)», у зв`язку з чим позивача як голову ОК «Струмок-2016» притягнуто до адміністративної відповідальності у виді накладення штрафу в розмірі 1 700,00 грн за порушення ч.1 ст.163-15 КУпАП. Проте відповідачем не було враховано, що обслуговуючий кооператив «Струмок-2016» відповідно до статуту не є прибутковою організацією та не здійснює продаж товарів та послуг. У даному кооперативі не проводяться розрахункові операції, а ведеться виключно прийняття членських внесків, які не є розрахунковою операцією за товари (послуги), а тому зазначені операції можуть здійснюватися у касі без застосування РРО. Основною діяльністю обслуговуючого кооперативу «Струмок-2016» є надання послуг з водопостачання членам цього кооперативу. Для забезпечення надання вищевказаних послуг кооперативом отримано дозвіл на спеціальне водокористування та укладено договір про постачання електроенергії. Оплата членських внесків здійснюється у готівковій формі та фіксується у журналі обліку та в подальшому цими коштами оплачуються з водопостачання. Пунктами 1, 2 ст. 3 Закону № 265 визначено, що суб`єкти господарювання, які здійснюють продаж товарів (послуг), зобов`язані проводити такі операції із застосування реєстраторів розрахункових операцій або програмних реєстраторів розрахункових операцій (далі - РРО/ПРРО) та наданням споживачу розрахункового документу встановленої форми та змісту на повну суму проведеної операції. За своєю суттю внесення членських внесків учасниками не підпадає під зазначені вище вимоги Закону №265, оскільки вони не є платою за товари (послуги) і як результат не потребує обов`язкового застосування РРО/ПРРО. Приймання членських внесків є операціями, які безпосередньо не пов`язані з реалізацією продукції (товарів, робіт, послуг) та іншого майна, а тому повинні оприбvтковуватись, відповідно до вимог Положення № 148, що виключає вину позивача за ч.1 ст.163-15 КУпАП. Крім того, позивача не було своєчасно повідомлено про місце і час розгляду справи про адміністративне правопорушення, а тому розгляд справи про адміністративне правопорушення відбувся за відсутності позивача. Що є підставою для визнання постанови у справі про адміністративне правопорушення такою, що винесена з порушенням встановленої процедури.

Ухвалою судді від 13.08.2025 року позивачу поновлено строк для подання позову, відкрито провадження по адміністративній справі та справу призначено до розгляду по суті в судовому засіданні Новгородківського районного суду Кіровоградської області. Крім цього, відповідачу роз`яснено, що вони мають право подати відзив на позов та докази у разі заперечення позовних вимог за наявності, а також витребувано у відповідача належним чином засвідчену копію матеріалів справи про адмінправопорушення, відповідно до яких винесена постанова про накладення адмінстягнення від 29.07.2025р. про притягнення ОСОБА_1 до адмінвідповідальності за ч.1 ст. 163-15 КУпАП.

Копія зазначеної ухвали була надіслана учасникам справи.

Також відповідачу надіслано копію позовної заяви з доданими до неї документами.

25.08.2025 року представником відповідача Головного управління ДПС у Кіровоградській області Даніловим С.О. через систему «Електронний суд» подано відзив на адміністративний позов, в якому останній просив прийняти рішення по справі, яким повністю відмовити у задоволенні позову ОСОБА_1 . Сторона відповідача повністю не погоджуються із заявленими позовними вимогами, заперечує проти позову в повному обсязі, вважає його необґрунтованим, та таким, що не підлягає задоволенню, виходячи із наступного. Відповідно до звернення громадянина ОСОБА_2 від 06.06.2025 (вх. ГУ ДПС у Кіровоградській області від 06.06.2025 № Ч/89), щодо можливих фактів порушення норм законодавства оформлення трудових відносин із найманими працівниками та можливих фактів порушення норм законодавства при розрахунках зі споживачами за адресою: Кіровоградська область, Новгородківський район, с. Велика Чечеліївка, вул. Олега Кошового, буд. 63, працівниками підрозділу фактичних перевірок управління податкового аудиту ГУ ДПС у Кіровоградській області на підставі наказу ГУ ДПС у Кіровоградській області від 27.06.2025 №1047-п, з 03.07.2024 по 11.07.2025 проведено фактичну перевірку Обслуговуючого Кооперативу «Струмок-2016» (п.н.40241156) за адресою: Кіровоградська область, Новгородківський район, с. Велика Чечеліївка, вул. Олега Кошового, 63. В ході проведення фактичної перевірки, зокрема, встановлено відсутність на ОК «Струмок 2016» (п.н. 40241156) банківського платіжного терміналу, що як наслідок веде до незабезпечення можливості розрахунку у безготівковій формі за отримані послуги від ОК «Струмок 2016», а саме: за використані об`єми води. Даний факт порушує вимоги Постанови КМУ від 29 липня 2022 № 894 «Про встановлення строків, до настання яких торговці повинні забезпечити можливість здійснення безготівкових розрахунків (у тому числі з використанням електронних платіжних засобів, платіжних застосунків або платіжних пристроїв) за продані ними товари (надані послуги)» (далі - Постанова КМУ № 894). За результатами проведеної перевірки перевіряючими складено Акт фактичної перевірки від 11.07.2025 № 10286/11/28/РРО/40241156, із зазначення у п.п.2.2.4 п.2.2 розділ. 2 «Описова частина» та п.3.1 розділ.3 «Висновок перевірки» даного акту, факту вищезазначеного порушення. Головою кооперативу Оперуком І.Д., після ознайомлення з висновками акту фактичної перевірки від 11.07.2025р., не було зазначено зауважень до висновків перевірки у п.4.1 та 4.2 розділ. 4 «Прикінцеві положення) даного акту та відмовлено в отримані його другого примірника. Другий примірник акту фактичної перевірки направлено 14.07.2025 року ГУ ДПС у Кіровоградській поштою рекомендованим листом з повідомленням про вручення (трек №020) на юридичну адресу ОК «Струмок - 2016», згідно його реєстраційних даних. В подальшому, голові ОК «Струмок 2016» ОСОБА_1 , на юридичну адресу ОК «Струмок 2016» (п.н. 40241156), ГУ ДПС у Кіровоградській області направлено рекомендований лист з повідомленням про вручення (трек №605) від 14.07.2025 №10950/6/11-28-07-04, про запрошення для ознайомлення та підписання протоколу про адміністративне правопорушення відповідно до ст. 163-15 КУпАП, який, згідно корінця про отримання рекомендованого повідомлення про вручення поштового відправлення (трек 605) отримано ОСОБА_1 15.07.2025 року. Станом на 22.07.2025 р., враховуючи факт неявки ОСОБА_1 на складання протоколу відповідно до вищезазначеного листа від 14.07.2025 №10950/6/11-28-07-04, працівником підрозділу фактичних перевірок управління податкового аудиту ГУ ДПС у Кіровоградській області, в приміщені ГУ ДПС за адресою: м. Кропивницький, вул. Велика Перспективна, 55, складено протокол про адміністративне правопорушення головою ОК «Струмок 2016» ОСОБА_1 п.1 Постанови КМУ №894 (реєстр. №1718/12/11-28-07-04 від 22.07.2025), другий примірник якого 22.07.2025 р. направлено поштою рекомендованим листом з повідомленням про вручення (трек 911) на юридичну адресу ОК «Струмок 2016», та яке було 31.07.2025р. повернуто поштою до ГУ ДПС у Кіровоградській області, у зв`язку із закінченням встановленого терміну зберігання на дату 29.07.2025 р., ( ОСОБА_1 не з`явився до поштового відділення для отримання даного листа). В подальшому, 29.07.2025 в.о. заступником начальника ГУ ДПС у Кіровоградській області, винесено постанову про накладення адміністративного штрафу на голову ОК «Струмок 2016» ОСОБА_1 за порушення ч.1 ст.163-15 КУпАП, у сумі штрафної санкції 1700,00 грн, перший примірник якої 29.07.2025р. направлено ГУ ДПС Кіровоградські області поштою рекомендованим листом з повідомленням про вручення (трек №360) на юридичну адресу ОК «Струмок 2016», та яку, згідно корінця про отримання рекомендованого повідомлення про вручення поштового відправлення (трек 360) отримано ОСОБА_1 30.07.2025 року. Вважають, що постанова від 29.07.2025 року про накладення адміністративного стягнення, у вигляді штрафу, у розмірі 1700,00 грн на підставі ч.1 ст. 163-15 КУпАП є правомірною, оскільки повністю відповідає вимогам чинного законодавства України.

02.10.2025р. представник позивача адвокат Репело О.В. надав до суду письмові пояснення (щодо протоколу про адміністративне правопорушення) в яких вказав, що 29.07.2025 року в.о. заступником начальника ГУ ДПС у Кіровоградській області Р.Грущак винесено постанову про накладення адміністративного стягнення, якою ОСОБА_1 було притягнуто до адміністративної відповідальності у вигляді штрафу в сумі l 700,00 грн. за порушення ч. 1 ст. 163-15 КУпАП. На виконання ухвали суду від 13.08.2025р. відповідачем ГУ ДПС у Кіровоградській області було надано документи, на підставі яких приймалася оскаржувана постанова, в тому числі надано копію протоколу про адміністративне правопорушення №1718/12/11-28-07-04 від 22.07.2025р. Ознайомившись із текстом вказаного протоколу вважаю, що він не може бути належним доказом по справі про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності, оскільки його складено з порушенням вимог ч. ст. 254 КУпАП, де вказано, що протокол про адміністративне правопорушення, у разі його оформлення, складається не пізніше двадцяти чотирьох годин з моменту виявлення особи, яка вчинила правопорушення, у двох примірниках, один із яких під розписку вручається особі, яка притягується до адміністративної відповідальності. Так, зі змісту оскаржуваної постанови встановлено, що 11.07.2025р. проведено фактичну перевірку діяльності ОК «Струмок-2016» та встановлено недотримання установлених законодавством вимог щодо забезпечення можливості розрахунків за товари (послуги) з використанням електронних платіжних засобів (тобто, встановлено факт відсутності РРО/ПРРО). При цьому, протокол №1718/12/11-28-07-04 про адміністративне правопорушення щодо ОСОБА_1 , за результатами розгляду якого винесено оскаржувану постанову, складено лише 22.07.2025р., тобто з порушенням строку, встановленого для складання такого протоколу, який визначено ч.2 ст. 254 КУпАП. Вказане свідчить, що відповідачем порушено дотримання відповідної процедури притягнення позивача до адміністративної відповідальності. За таких обставин, вказаний протокол не є належним доказом по справі.

Крім того, на підтвердження своїх позовних вимог сторона позивача посилалась, як на судову практику на постанову Шостого апеляційного адміністративного суду №753/11746/24 від 15.01.2025р. та Другого апеляційного адміністративного суду №592/16680/23 від 07.03.2024р., які долучила до матеріалів справи.

Позивач ОСОБА_1 в судовому засіданні, позов з вищезазначених підстав підтримав та наполягав на його задоволенні. Також суду пояснив, що 03.07.2025 року до ОК «Струмок» прийшли два інспектори ДПС з м. Кропивницький. Та повідомили йому, що надійшла скарга на ОК «Струмок», а тому вони приїхали з перевіркою. Після чого вручили йому запит на надання переліку документів. Через 3 дні на запит податківців він надав письмові пояснення, копію статуту, фінансову звітність, договір про постачання електричної енергії, журнал про звітність і йому сказали чекати перевірку. 31.07.2025 року йому прийшла постанова про адміністративне правопорушення. Протокол про адміністративне правопорушення складався без нього. Акт перевірки від 11.07.2025 року прийшов по пошті. Обслуговуючий кооператив «Струмок-2016» є некомерційною та неприбутковою організацією, основною діяльністю якого є надання послуг з водопостачання членам цього кооперативу. Членські внески сплачуються готівкою про що фіксується в журналі.

Представник позивача адвокат Репело О.В. під час розгляду справи позов підтримав та просив його задовольнити. Суду пояснив, що не погоджується з оскаржуваною постановою, оскільки в ній не зазначена суть правопорушення та об`єктивна сторона правопорушення (місце, час). ОК «Струмок-2016» не є прибутковою організацією, до неї сплачуються членські внески, а тому не потрібно використовувати РРО. Крім того, відповідач не повідомив Оперука І.Д. про розгляд справи про адміністративне правопорушення. Виклик направлявся, але він його не отримав.

Представник відповідача Головного управління ДПС у Кіровоградській області Данілов С.О. у судове засідання не з`явився, про дату, час та місце розгляду справи повідомлявся належним чином. 25.08.2025 року подав до суду відзив на адміністративний позов.

Визнаючи наявні матеріали про права та взаємини учасників судового процесу достатніми, суд розглянув справу без участі представника відповідача.

Вислухавши пояснення позивача ОСОБА_1 , та його представника адвоката Репела О.В., дослідивши матеріали справи, суд вважає, що позов підлягає задоволенню з огляду на наступне.

Так, в судовому засіданні встановлено, що наказом в.о. заступника начальника ГУ ДПС у Кіровоградській області від 27.06.2025 року № 1047-п було вирішено провести фактичну перевірку ОК «СТРУМОК 2016» (а.с.64).

На здійснення фактичної перевірки ОК «СТРУМОК 2016» були уповноважені головні державні інспектори ГУ ДПС У Кіровоградській області Пєтков Ю.В. та Савка Ю.І., що підтверджується направленнями на перевірку від 01.07.2025 року (а.с.65-66).

Стороною відповідача разом із відзивом були надані письмові пояснення ОСОБА_1 від 03.07.2025 р., пояснювальна записка та доповнення від 10.07.2025 року до пояснень від 03.07.2025 року, в яких останній зазначив, що він являється головою ОК «Струмок-2016». Кооператив не є прибутковим та заснований за рішенням громади. Кошти (внески) члени кооперативу вносяться добровільно за електроенергію. Він як голова кооперативу фінансову винагороду чи заробітну плату не отримує. Тарифи на воду формуються загальними зборами членів кооперативу, які і пропонують ціну, а потім за них і голосують, приймається рішення більшістю голосів членів кооперативу. Тариф на початок 2025 року 28 грн 50 коп. за 1 куб/м. Членські внески сплачуються готівкою у сумі, яка вираховується з використаного об`єму води щомісячно. Внески фіксуються в журналі обліку (а.с.67-68).

З акту фактичної перевірки від 11.07.2025 року вбачається, що з 03.07.2025 року головні державні інспектори ГУ ДПС У Кіровоградській області Пєтков Ю.В. та Савка Ю.І. проводили перевірку обслуговуючого кооперативу «СТРУМОК-2016», що розташоване за адресою: Кіровоградська область, Новгородківський район, с.Велика Чечеліївка, вул.Олега Кошового, 63 , в описовій частині якого зазначено, що кооператив «СТУМОК-2016» при наданні послуг з водопостачання, повинен використовувати РРО/ПРРО при здійсненні розрахунків з споживачами, та забезпечити можливість здійснення безготівкових розрахунків (у тому числі з використанням електронних платіжних засобів, платіжних застосунків або платіжних пристроїв) за надані послуги. Загальна сума не проведених через РРО/ПРРО розрахункових операцій у готівковій формі складає 95 462,00 грн (а.с.15-19).

22.07.2025 року було складено протокол про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 за ч.1 ст.163-15 КУпАП (а.с.69).

29.07.2025 року в.о. заступника начальника ГУ ДПС у Кіровоградській області Грущак Р., було винесено постанову про накладення адміністративного стягнення, а саме штрафу у розмірі 1700,00 грн на ОСОБА_1 як голову ОК «Струмок 2016» за порушення ч.1 ст.163-15 КУпАП, де в графі «суть порушення» зазначено, недотримання встановлених законодавством вимог щодо забезпечення можливості розрахунків за товари (послуги) з використанням електронних платіжних засобів, чим порушено п.1 Постанови КМУ №894 від 29.07.2022 «Про встановлення строків до настання яких торговці повинні забезпечити можливість здійснення безготівкових розрахунків (у тому числі з використанням електронних платіжних засобів, платіжних застосунків або платіжних пристроїв) за продані ними товари (надані послуги)» (а.с.11-12).

З трекеру перевірки статусу відстеження вищевказана постанова направлена поштою 29.07.2025 року та вручена ОСОБА_1 31.07.2025 року (а.с.14).

Відповідно до пунктів 1.2, 2.1 статуту Обслуговуючого кооперативу «Струмок-2016», даний кооператив є некомерційною та неприбутковою організацією, створений з метою задоволення економічних, соціальних та інших потреб переважно членів кооперативу. на основі поєднання їх особистих та колективних інтересів, поділу між ними ризиків, витрат і доходів, розвитку їх самоорганізації, самоуправління та самоконтролю.

Предметом діяльності кооперативу згідно п. 2.3 статуту є, зокрема: створення нових, покращення існуючих систем та об`єктів не питного водопостачання та водовідведення для забезпечення членів кооперативу питним водопостачанням та водовідведенням, обслуговування щитової свердловини, мережі водопостачання; забезпечення членів кооперативу не питним водопостачанням на умовах самозабезпечення та водовідведенням (а.с.20-28).

Згідно рішення № 026 від 08.02.2016 року начальника Новгородківського відділення Долинської ОДПІ про внесення ОК «СТРУМОК-2016» до Реєстру неприбуткових установ та організацій (а.с.29).

Відповідно до дозволу на спеціальне водокористування від 25.11.2024 року №142/КР/49д-24, цей дозвіл видано водокористувачу ОК «СТРУМОК-2016» , фактичне місце здійснення діяльності (водовідведення) у межах с. Велика Чечеліївка Новгородківської ТГ Кропивницького району Кіровоградської області, мета водокористування: питні і санітарно-гігієнічні потреби; виробничі потреби, передача води населенню (а.с.30-32).

Крім того, 24.02.2016 року між ПАТ «Кіровоградобленерго» та Обслуговуючим кооперативом «Струмок-2016» було укладено договір № 370 про постачання електричної енергії останньому (а.с.33-37).

Згідно з ч.2 ст.19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Відповідно до ст.7 КУпАП ніхто не може бути підданий заходу впливу в зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом. Провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності.

Згідно з ст.9 КУпАП адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Згідно частини другої статті 19 Конституції України, органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Адміністративна відповідальність за правопорушення, передбачені цим Кодексом, настає, якщо ці порушення за своїм характером не тягнуть за собою відповідно до закону кримінальної відповідальності.

Отже, притягненню до адміністративної відповідальності особи обов`язково повинна передувати належна та вчинена у відповідності до вимог чинного законодавства поведінка суб`єкта владних повноважень, а також встановлення останнім факту вчинення особою адміністративного правопорушення, відповідальність за вчення якого передбачена чинним законодавством.

Відповідно до статті 234-2 КУпАП податкові органи розглядають справи про адміністративні правопорушення, пов`язані з порушенням порядку приймання готівки для подальшого її переказу (стаття 163-13), порушенням порядку проведення готівкових розрахунків та розрахунків з використанням електронних платіжних засобів за товари (послуги) (стаття 163-15), ухиленням від подання декларації про доходи (стаття 164-1), порушенням законодавства про збір та облік єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування (стаття 165-1), порушенням порядку припинення юридичної особи (частини третя - шоста статті 166-6), перешкоджанням уповноваженим особам податкових органів у проведенні перевірок (стаття 188-23).

Від імені податкових органів розглядати справи про адміністративні правопорушення і накладати адміністративні стягнення мають право керівники податкових органів та їх заступники, уповноважені ними посадові (службові) особи.

Згідно статті 280 КУпАП, орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, чи є підстави для передачі матеріалів про адміністративне правопорушення на розгляд громадської організації, трудового колективу, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Відповідно до статті 251 КУпАП доказами в справі про адміністративне правопорушення є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, висновком експерта, речовими доказами, показаннями технічних приладів та технічних засобів, що мають функції фото- і кінозйомки, відеозапису, у тому числі тими, що використовуються особою, яка притягається до адміністративної відповідальності, або свідками, а також працюючими в автоматичному режимі, чи засобів фото- і кінозйомки, відеозапису, у тому числі тими, що використовуються особою, яка притягається до адміністративної відповідальності, або свідками, а також працюючими в автоматичному режимі, які використовуються при нагляді за виконанням правил, норм і стандартів, що стосуються забезпечення безпеки дорожнього руху, протоколом про вилучення речей і документів, а також іншими документами.

Отже, притягнення особи до адміністративної відповідальності, можливе лише за наявності події адміністративного правопорушення та вини особи у його вчиненні, яка підтверджена належними доказами.

У КУпАП визначено систему правових механізмів щодо забезпечення дотримання прав особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, на стадії розгляду уповноваженим органом (посадовою особою) справи про адміністративне правопорушення, зокрема, з метою запобігти безпідставному притягненню такої особи до відповідальності.

Так, відповідно до ч.1 ст.283 КУпАП розглянувши справу про адміністративне правопорушення, орган (посадова особа) виносить постанову по справі. Постанова виконавчого органу сільської, селищної, міської ради по справі про адміністративне правопорушення приймається у формі рішення. Постанова повинна містити: - найменування органу (прізвище, ім`я та по батькові, посада посадової особи), який виніс постанову; - дату розгляду справи; - відомості про особу, стосовно якої розглядається справа (прізвище, ім`я та по батькові (за наявності), дата народження, місце проживання чи перебування; - опис обставин, установлених під час розгляду справи; - зазначення нормативного акта, що передбачає відповідальність за таке адміністративне правопорушення; прийняте у справі рішення.

Відповідно до частини першої статті 163-15 КУпАП (в редакції, чинній на момент виникнення спірних правовідносин) порушення порядку проведення готівкових розрахунків за товари (послуги), у тому числі перевищення граничних сум розрахунків готівкою, недотримання установлених законодавством вимог щодо забезпечення можливості розрахунків за товари (послуги) з використанням електронних платіжних засобів тягне за собою накладення штрафу на фізичну особу - підприємця, посадових осіб юридичної особи від ста до двохсот неоподатковуваних мінімумів доходів громадян.

Притягненню до адміністративної відповідальності особи обов`язково повинна передувати належна та вчинена у відповідності до вимог чинного законодавства поведінка суб`єкта владних повноважень, а також встановлення останнім факту вчинення особою адміністративного правопорушення, відповідальність за вчення якого передбачена чинним законодавством.

Судом встановлено, що відповідно до п.п. 1.1, 1.2 статуту обслуговуючого кооперативу «Струмок-2016», останній створений засновниками на добровільних засадах, шляхом об`єднання фізичних та юридичних осіб для надання послуг переважно членам кооперативу, на основі поєднання їх особистих та колективних інтересів, на підставі рішення установчих зборів (протокол №1 від 12.01.2016р.); кооператив є некомерційною та неприбутковою організацією, створеною згідно з Цивільним кодексом, Господарським кодексом України, Законом України №Про кооперацію» та іншими законодавчими актами. Згідно зі ч.5 ст. 23 Закону України «Про кооперацію», кооператив створений без мети одержання прибутку.

Разом з тим, представник Головного управління ДПС у Кіровоградській області зазначає, що позивач як голова обслуговуючого кооперативу «СТУМОК-2016» при наданні послуг з водопостачання, повинен використовувати РРО/ПРРО при здійсненні розрахунків з споживачами, та забезпечити можливість здійснення безготівкових розрахунків (у тому числі з використанням електронних платіжних засобів, платіжних застосунків або платіжних пристроїв) за надані послуги. Загальна сума не проведених через РРО/ПРРО розрахункових операцій у готівковій формі складає 95 462,00 грн

З цього приводу суд зазначає наступне.

Так, відповідно до ст. 12 Закону України «Про кооперацію», основними обов`язками членів кооперативу є, зокрема, сплата визначених статутом кооперативу внесків.

Згідно зі ст. 2 Закону «Про кооперацію» членський внесок - це грошовий неповоротний внесок, який періодично сплачується членом кооперативного об`єднання для забезпечення поточної діяльності кооперативного об`єднання; цільовий внесок - грошовий чи інший майновий внесок члена кооперативу, що вноситься понад пай до спеціального фонду кооперативу для забезпечення виконання конкретних завдань кооперативу.

Відповідно до ч. 1 ст. 163-15 КУпАП встановлено адміністративну відповідальність за порушення порядку проведення готівкових розрахунків за товари (послуги), у тому числі перевищення граничних сум розрахунків готівкою, недотримання установлених законодавством вимог щодо забезпечення можливості розрахунків за товари (послуги) з використанням електронних платіжних засобів.

Згідно п.1 Постанови КМУ №894 від 29.07.2022 «Про встановлення строків, до настання яких торговці повинні забезпечити можливість здійснення безготівкових розрахунків (у тому числі з використанням електронних платіжних засобів, платіжних застосунків або платіжних пристроїв) за продані ними товари (надані послуги)» установлено, що торговці повинні забезпечити можливість здійснення безготівкових розрахунків (у тому числі з використанням електронних платіжних засобів, платіжних застосунків або платіжних пристроїв) за продані ними товари (надані послуги), включаючи товари (послуги), реалізація (надання) яких здійснюється дистанційно.

Відповідно до п.1 ст. 24 Закону України «Про громадські об`єднання», громадське об`єднання зі статусом юридичної особи для виконання своєї статутної мети (цілей) має право володіти, користуватися і розпоряджатися коштами та іншим майном, яке відповідно до закону передане такому громадському об`єднанню його членами (учасниками) або державою, набуте як членські внески, пожертвуване громадянами, підприємствами, установами та організаціями, набуте в результаті підприємницької діяльності такого об`єднання, підприємницької діяльності створених ним юридичних осіб (товариств, підприємств), а також майном, придбаним за рахунок власних коштів, тимчасово наданим у користування (крім розпорядження) чи на інших підставах, не заборонених законом.

Таким чином, одним із видів забезпечення діяльності громадських об`єднань є членські внески їх учасників.

Правові засади застосування реєстраторів розрахункових операцій та програмних реєстраторів розрахункових операцій у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг визначає Закон України «Про застосування реєстраторів розрахункових операцій у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг» (далі - Закон № 265).

Згідно зі ст. 2 Закону №265 визначено, розрахункова операція - приймання від покупця готівкових коштів, платіжних карток, платіжних чеків, жетонів тощо за місцем реалізації товарів (послуг), видача готівкових коштів за повернутий покупцем товар (ненадану послугу), а у разі застосування банківської платіжної картки - оформлення відповідного розрахункового документа щодо оплати в безготівковій формі товару (послуги) банком покупця або, у разі повернення товару (відмови від послуги), оформлення розрахункових документів щодо перерахування коштів у банк покупця.

Пунктами 1, 2 ст. 3 Закону № 265 визначено, що суб`єкти господарювання, які здійснюють продаж товарів (послуг), зобов`язані проводити такі операції із застосуванням реєстраторів розрахункових операцій або програмних реєстраторів розрахункових операцій (далі - РРО/ПРРО) та наданням споживачу розрахункового документу встановленої форми та змісту на повну суму проведеної операції.

Водночас, за своєю суттю внесення членських внесків учасниками не підпадає під зазначені вище вимоги Закону № 265, оскільки вони не є платою за товари (послуги) і як результат не потребує обов`язкового застосування РРО/ПРРО.

Порядок ведення касових операцій у національній валюті України юридичними особами (крім банків) та їх відокремленими підрозділами незалежно від організаційно-правової форми та форми власності, органами державної влади та органами місцевого самоврядування під час здійснення ними діяльності з виробництва, реалізації, придбання товарів чи іншої господарської діяльності, фізичними особами, які здійснюють підприємницьку діяльність, фізичними особами, визначається Положенням про ведення касових операцій у національній валюті в Україні, затверджене постановою Правління Національного банку України від 29.12.2017 р. № 148 (далі - Положення № 148, в редакції чинній на момент виникнення спірних правовідносин).

Відповідно до вимог пп.5 п.3 Розділу І Положення № 148, готівкові розрахунки/розрахунки готівкою - платежі готівкою суб`єктів господарювання і фізичних осіб за реалізовану продукцію (товари, виконані роботи, надані послуги), а також за операціями, які безпосередньо не пов`язані з реалізацією продукції (товарів, робіт, послуг) та іншого майна.

Підпунктом 8 п.3 Розділу І Положення № 148, визначено, що каса - приміщення або місце здійснення готівкових розрахунків, а також приймання, видачі, зберігання готівки, інших цінностей, касових документів.

Відповідно до абз. 1 та 2 п. 11 Розділу ІІ Положення № 148, готівка, що надходить до кас, оприбутковується в день одержання готівки в повній сумі.

Оприбуткуванням готівки в касах установ/підприємств та їх відокремлених підрозділів, які проводять готівкові розрахунки із застосуванням РРО та з оформленням їх касовими ордерами і веденням касової книги, є здійснення обліку готівки в повній сумі її фактичних надходжень у касовій книзі на підставі прибуткових касових ордерів.

З аналізу вищенаведених норм законодавства вбачається, що сплата виключно членських внесків згідно із Законом №265, не є розрахунковою операцією за товари (послуги), таким чином зазначені операції можуть здійснюватись у касі підприємства без застосування РРО.

Отже, приймання членських внесків є операціями, які безпосередньо не пов`язані з реалізацією продукції (товарів, робіт, послуг) та іншого майна, а тому повинні оприбутковуватись, відповідно до вимог Положення № 148.

Виходячи із зазначеного, суд критично оцінює доводи відповідача про те, що позивачем порушено порядок проведення розрахунків з використанням електронних платіжних засобів.

Більше того, відповідачем протиправно не враховано під час винесення оскаржуваної постанови вищевказаних обставин та наведених правових положень.

Суд звертає увагу, що з наявних матеріалів справи вбачається, що на момент складання протоколу про адміністративне правопорушення від 22.07.2025р., який складено на підставі акта фактичної перевірки №10286/11/28/РРО/40241156 від 11.07.2025 року, ОК «СТУМОК-2016», згідно статуту не є прибутковою організацією та жодних послуг з продажу товарів не надає.

У той же час, відповідачем у ході розгляду даної справи не було надано належних та допустимих доказів, які б підтверджували вину позивача у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 163-15 КУпАП, за викладених у оскаржуваній постанові про притягнення до відповідальності обставин.

Окрім того, суд зазначає, що матеріали справи не містять достатніх доказів у справі про адміністративне правопорушення, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи, з огляду на наступне.

Так, відповідно до статті 245 КУпАП завданням провадження в справах про адміністративні правопорушення є: своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом, забезпечення виконання винесеної постанови, а також виявлення причин та умов, що сприяють вчиненню адміністративних правопорушень, запобігання правопорушенням, виховання громадян у дусі додержання законів, зміцнення законності.

Так, відповідно до ч.2 ст.283 КУпАП розглянувши справу про адміністративне правопорушення, орган (посадова особа) виносить постанову по справі. Постанова, серед іншого, повинна містити: опис обставин, установлених під час розгляду справи, зазначення нормативного акта, що передбачає відповідальність за таке адміністративне правопорушення.

У даному випадку, оскаржувана постанова про накладення адміністративного стягнення від 29.07.2025 року, відносно ОСОБА_1 , за ч. 1 ст. 163-15 КУпАП, всупереч вимогам ст. 283 КУпАП, не містить опису обставин, установлених під час розгляду справи.

Крім того, матеріали справи не містять, а відповідачем, як суб`єктом владних повноважень, не надано суду даних про суть правопорушення, вчинення якого інкримінується ОСОБА_1 та належних доказів вчинення останнім дій, передбачених ч. 1 ст. 163-15 КУпАП.

Щодо доводів позивача в частині відсутності своєчасного сповіщення про місце і час розгляду справи про адміністративне правопорушення, суд зазначає таке.

Так, згідно статті 268 КУпАП особа, яка притягається до адміністративної відповідальності має право: знайомитися з матеріалами справи, давати пояснення, подавати докази, заявляти клопотання; при розгляді справи користуватися юридичною допомогою адвоката, іншого фахівця у галузі права, який за законом має право на надання правової допомоги особисто чи за дорученням юридичної особи, виступати рідною мовою і користуватися послугами перекладача, якщо не володіє мовою, якою ведеться провадження; оскаржити постанову по справі. Справа про адміністративне правопорушення розглядається в присутності особи, яка притягається до адміністративної відповідальності. Під час відсутності цієї особи справу може бути розглянуто лише у випадках, коли є дані про своєчасне її сповіщення про місце і час розгляду справи і якщо від неї не надійшло клопотання про відкладення розгляду справи. Особливості розгляду справ про адміністративні правопорушення у сферах забезпечення безпеки дорожнього руху, зафіксовані в автоматичному режимі, безпеки на автомобільному транспорті та про порушення правил зупинки, стоянки, паркування транспортних засобів, зафіксовані в режимі фотозйомки (відеозапису), встановлюються статтями 279-1-279-8 цього Кодексу.

Згідно статті 278 КУпАП, орган (посадова особа) при підготовці до розгляду справи про адміністративне правопорушення вирішує такі питання: 1) чи належить до його компетенції розгляд даної справи; 2) чи правильно складено протокол та інші матеріали справи про адміністративне правопорушення; 3) чи сповіщено осіб, які беруть участь у розгляді справи, про час і місце її розгляду; 4) чи витребувано необхідні додаткові матеріали; 5) чи підлягають задоволенню клопотання особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілого, їх законних представників і адвоката.

Частиною 4 розділу ІІІ Інструкції з оформлення органами доходів і зборів матеріалів про адміністративні правопорушення, затвердженого наказом Міністерства фінансів України від 02 липня 2016 року №566 (в редакції, яка була чинною на момент виникнення спірних правовідносин), справа про адміністративне правопорушення розглядається в присутності особи, яка притягається до адміністративної відповідальності. За відсутності зазначеної особи справу може бути розглянуто лише у випадках, коли є дані про своєчасне її сповіщення про місце і час розгляду справи і якщо від неї не надійшло клопотання про відкладення розгляду справи.

Верховний Суд у своїх постановах від 31 березня 2021 року у справі №676/752/17, від 21 березня 2019 року у справі №489/1004/17, від 30 січня 2020 року у справі №308/12552/16-а та у справі №482/9/17, від 06 лютого 2020 року у справі №205/7145/16-а, від 25 травня 2022 року у справі №465/5145/16-а, від 30 серпня 2022 року у справі № 683/743/17 зробив наступні висновки: «…закріплюючи процесуальні гарантії прав особи, що притягається до адміністративної відповідальності, у тому числі й на участь у розгляді її справи, положення КУпАП містять й певні застереження, націлені на забезпечення належної реалізації компетентними органами (особами) наданих їм повноважень, зокрема, передбачені щодо розгляду справи про адміністративне правопорушення за відсутності особи, яка притягується до адміністративної відповідальності, лише у випадку наявності даних, що підтверджують належне повідомлення такої особи про місце і час розгляду справи. Обов`язок повідомити особу про місце і час розгляду справи не пізніше ніж за три дні до дати розгляду справи про адміністративне правопорушення вважається виконаним, якщо особа, яка притягується до відповідальності, знає (поінформована) про час та місце розгляду справи за три дні до дати розгляду справи. Обов`язок доказування цієї обставини несе уповноважена посадова особа. Повідомлення має на меті забезпечення участі особи у розгляді уповноваженим державним органом справи про адміністративне правопорушення...».

При цьому, Верховний Суд у постановах від 06 березня 2018 року у справі №522/20755/16-а, від 30 вересня 2019 року у справі №591/2794/17, від 06 лютого 2020 року №05/7145/16-а, від 21 травня 2020 року у справі №286/4145/15-а та від 30 серпня 2022 року у справі № 683/743/17 зауважив, що вирішуючи питання наслідків розгляду справи про адміністративне правопорушення за відсутності особи, яку належним чином не повідомили про дату, дійшов наступного висновку: «…факт несвоєчасного повідомлення або неповідомлення особи, яка притягується до адміністративної відповідальності, про час та місце розгляду справи про адміністративне правопорушення є підставою для визнання постанови у справі про адміністративне правопорушення неправомірною як такої, що винесена з порушенням встановленої процедури. Як наслідок, позивача позбавлено прав, передбачених Конституцією України та КУпАП, зокрема, бути присутнім під час розгляду справи, надавати пояснення, подавати докази, заявляти клопотання, мати професійну правову допомогу…».

За таких обставин, позивач мав бути забезпечений правом завчасно знати про час, дату та місце розгляду справи стосовно себе, оскільки таке право є гарантією реалізації інших прав, зокрема, на участь в розгляді справи про адміністративне правопорушення, висловлення заперечень, надання доказів, захист тощо.

Таким чином, з огляду на викладене, слід наголосити, що чинне законодавство покладає обов`язок щодо своєчасного повідомлення особи про час та місце розгляду справи саме на уповноважену посадову особу. Зміст цього обов`язку не вичерпується надсиланням тексту відповідного повідомлення, оскільки саме лише надсилання, без отримання, не свідчить про поінформованість особи про час та місце розгляду справи, а отже робить це право недієвим.

Суд зазначає, що відповідачем не надано жодних доказів, які б підтверджували, що ОСОБА_1 був належним чином та завчасно повідомлений про дату, час та місце розгляду справи про адміністративне правопорушення.

Відтак, наведене свідчить, що розгляд справи про адміністративне правопорушення відбувся за відсутності позивача, якого при цьому не було своєчасно повідомлено про розгляд справи, що в силу приписів частини 1 статті 268 КупАП, виключало можливість розгляду справи.

Щодо доводів відповідача про те, що останній направив позивачу повідомлення від 14.07.2025р. про необхідність прибуття позивача протягом трьох днів з моменту отримання запрошення до ГУ ДПС у Кіровоградській області (каб. №301), для ознайомлення та підписання протоколу про адмінправопорушення, то суд зазначає, що чинне законодавство покладає обов`язок щодо своєчасного повідомлення особи про час та місце розгляду справи саме на уповноважену посадову особу. Зміст цього обов`язку не вичерпується надсиланням тексту відповідного повідомлення, оскільки саме лише надсилання, без отримання, не свідчить про поінформованість особи про час та місце розгляду справи, а отже робить це право недієвим.

Як вбачається з матеріалів справи, відповідачем було направлено рекомендований лист з повідомленням про вручення (трек №605) від 14.07.2025 №10950/6/11-28-07-04, про запрошення позивача для ознайомлення та підписання протоколу про адміністративне правопорушення відповідно до ст. 163-15 КУпАП, проте останній згідно своїх пояснень його не отримував.

Відтак, несвоєчасне повідомлення або неповідомлення особи, яка притягується до адміністративної відповідальності, про дату, час та місце розгляду справи про адміністративне правопорушення є підставою для визнання оскаржуваної постанови у справі про адміністративне правопорушення такою, що винесена з порушенням встановленої процедури.

Таким чином, суд погоджується з доводами позивача щодо несвоєчасного сповіщення його про дату, час та місце розгляду справи про адміністративне правопорушення відносно нього.

Решта доводів та заперечень сторін висновків суду по суті заявлених позовних вимог не спростовують.

При цьому, відповідно до статті 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» суди застосовують при розгляді справ Конвенцію про захист прав людини і основоположних свобод від 04 листопада 1950 року (далі - Конвенція) та протоколи до неї, а також практику Європейського суду з прав людини (далі - ЄСПЛ) як джерело права.

Згідно з практикою Європейського суду з прав людини, зокрема, рішення у справі «Серявін та інші проти України» від 10 лютого 2010 року, заява 4909/04, відповідно до пункту 58 якого суд повторює, що згідно з його усталеною практикою, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються.

Відповідно до пункту 41 висновку №11 (2008) Консультативної ради європейських суддів до уваги Комітету Міністрів Ради Європи щодо якості судових рішень обов`язок суддів наводити підстави для своїх рішень не означає необхідності відповідати на кожен аргумент захисту на підтримку кожної підстави захисту.

Частиною 2 статті 2 Кодексу адміністративного судочинства України передбачено, що у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: 1) на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; 2) з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; 3) обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); 4) безсторонньо (неупереджено); 5) добросовісно; 6) розсудливо; 7) з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; 8) пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); 9) з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; 10) своєчасно, тобто протягом розумного строку.

Згідно з ст.252 КУпАП орган (посадова особа) оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю.

Відповідно до ч.1 ст.72 КАС України доказами в адміністративному судочинстві є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Згідно ч.1 ст.73 КАС України належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування.

В силу ч. 1 ст. 77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

Поряд із цим, згідно із ч. 2 ст. 77 КАС України в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Наведена норма передбачає покладення на відповідача, як суб`єкта владних повноважень, тягаря доказування наявності складу адміністративного правопорушення у діях особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, яка у протилежному випадку вважається добросовісною.

На переконання суду, відповідачем не доведено правомірність прийняття оскаржуваної постанови, з урахуванням вимог, встановлених частиною 2 статті 19 Конституції України та частиною 2 статті 2 Кодексу адміністративного судочинства України, а тому, виходячи з меж заявлених позовних вимог та системного аналізу положень законодавства України, суд дійшов висновку про наявність підстав для задоволення позовних вимог.

Крім того, частиною 3 ст. 286 КАС України, передбачено вичерпний перелік рішень які має право прийняти місцевий загальний суд як адміністративний за наслідками розгляду справи з приводу рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень у справах про притягнення до адміністративної відповідальності, а саме: 1) залишити рішення суб`єкта владних повноважень без змін, а позовну заяву без задоволення; 2) скасувати рішення суб`єкта владних повноважень і надіслати справу на новий розгляд до компетентного органу (посадової особи); 3) скасувати рішення суб`єкта владних повноважень і закрити справу про адміністративне правопорушення; 4) змінити захід стягнення в межах, передбачених нормативним актом про відповідальність за адміністративне правопорушення, з тим, однак, щоб стягнення не було посилено.

За викладених обставин, суд вважає за необхідне скасувати постанову про накладення адміністративного стягнення від 29.07.2025р., винесену Головним управління ДПС у Кіровоградській області про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 за ч.1 ст.163-15 КУпАП та накладення на нього адміністративного стягнення у виді штрафу в розмірі 1 700,00 грн, та закрити провадження у справі за відсутністю в діях останнього складу адміністративного правопорушення.

Згідно з ч.1 ст.132 КАС України судові витрати складаються із судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи.

Згідно ч. 1 ст. 139 КАС України при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.

З урахуванням викладеного, на користь позивача за рахунок бюджетних асигнувань Головного управління ДПС у Кіровоградській області підлягає стягненню сплачений позивачем судовий збір у розмірі 605, 60 грн.

Крім того, приписами ч. 7 ст.139 КАС України встановлено, що розмір витрат, які сторона сплатила або має сплатити у зв`язку з розглядом справи, встановлюється судом на підставі поданих сторонами доказів (договорів, рахунків тощо).

Такі докази подаються до закінчення судових дебатів у справі або протягом п`яти днів після ухвалення рішення суду за умови, що до закінчення судових дебатів у справі сторона зробила про це відповідну заяву.

Відповідно до ч.ч. 3,4 ст.143 КАС України якщо сторона з поважних причин не може до закінчення судових дебатів у справі подати докази, що підтверджують розмір понесених нею судових витрат, суд за заявою такої сторони, поданою до закінчення судових дебатів у справі, може вирішити питання про судові витрати після ухвалення рішення по суті позовних вимог. Для вирішення питання про судові витрати суд призначає судове засідання, яке проводиться не пізніше п`ятнадцяти днів з дня ухвалення рішення по суті позовних вимог.

Представником позивача у позовній заяві зазначено, що витрати позивача на професійну правничу допомогу складають 5000,00 грн. Докази судових витрат будуть подані до закінчення судових дебатів у справі або протягом п`яти днів після ухвалення рішення суду.

Оскільки такі докази не були подані до закінчення розгляду справи, суд вважає необхідним встановити позивачу та його представнику строк у п`ять днів після ухвалення рішення суду для подання суду доказів на підтвердження витрат на професійну правничу допомогу, які позивач сплатив у зв`язку з розглядом справи. Для вирішення питання про розподіл судових витрат слід призначити судове засідання, у відповідності до ч.4 ст.143 КАС України.

Керуючись ст. ст. 251, 280, 283, 289 КУпАП, ст. ст. 2,5,6,9, 19, 72-77, 90, 132, 133, 139, 241-246, 250-251, 286 КАС України, суд, -

В И Р І Ш И В :

Позовні вимоги ОСОБА_1 (адреса проживання: АДРЕСА_1 ) до Головного управління ДПС у Кіровоградській області (місцезнаходження: 25006, Кіровоградська область, м. Кропивницький, вул. Велика Перспективна, 55, код згідно ЄДРПОУ ВП 43995486) про визнання протиправною та скасування постанови про накладення адміністративного стягнення від 29.07.2025 року про притягнення до адміністративної відповідальності задовольнити.

Скасувати постанову Головного управління ДПС у Кіровоградській області про накладення адміністративного стягнення від 29.07.2025 року, якою притягнуто до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 за вчинення адміністративного правопорушення передбаченого ч.1 ст. 163-15 КУпАП та накладено на нього адміністративне стягнення у виді штрафу в розмірі 1 700,00 грн.

Закрити справу про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 про притягнення до адміністративної відповідальності за ч.1 ст.163-15 КУпАП, у зв`язку з відсутністю в його діях складу адміністративного правопорушення.

Стягнути на користь ОСОБА_1 ( ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП НОМЕР_1 , адреса проживання: АДРЕСА_1 ) за рахунок бюджетних асигнувань Головного управління ДПС у Кіровоградській області (місцезнаходження: 25006, Кіровоградська область, м. Кропивницький, вул. Велика Перспективна, 55, код згідно ЄДРПОУ ВП 43995486) судовий збір у розмірі 605 грн 60 коп.

У відповідності до ч. 7 ст. 139 КАС України позивачу та його представнику слід подати протягом п`яти днів після ухвалення рішення докази щодо розміру витрат на професійну правничу допомогу, які позивач сплатив у зв`язку з розглядом справи.

Згідно ч. 4 ст. 143 КАС України призначити судове засідання для вирішення питання про судові витрати на 03.11.2025 року на 13:00 год, про що повідомити учасників справи.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Рішення може бути оскаржено протягом десяти днів з дня його проголошення шляхом подачі апеляційної скарги безпосередньо до Третього апеляційного адміністративного суду.

Копію постанови направити (вручити) учасникам справи.

Суддя Є.О. Подліпенець