Справа № 520/28027/25
Суддя: Лук'яненко М.О.
Дата ухвалення: 2025-10-27 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

Харківський окружний адміністративний суд
УХВАЛА

про відкриття спрощеного провадження у справі

27 жовтня 2025 р. Справа № 520/28027/25

Суддя Харківського окружного адміністративного суду Марина Лук`яненко, розглянувши адміністративний позов Військової частини НОМЕР_1 до ОСОБА_1 про стягнення безпідставно отриманих коштів , -

В С Т А Н О В И В :

Позивач, Військова частина НОМЕР_1 , звернувся до Харківського окружного адміністративного суду з позовом до ОСОБА_1 , в якому просить суд (з урахуванням уточнених позовних вимог) стягнути з ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 (РНОКПП НОМЕР_2 ) на користь військової частини НОМЕР_1 , як правонаступника військової частини НОМЕР_3 за реквізитами (IBAN НОМЕР_4 , призначення платежу: відшкодування шкоди, завданої переплатою коштів за січень 2023 року; отримувач: військова частина НОМЕР_1 , ЄДРПОУ НОМЕР_5 ), грошові кошти в сумі 38 375,40 грн. (тридцять вісім тисяч триста сімдесят п`ять гривень 40 коп.), як такі, що набуті без достатніх правових підстав.

Ухвалою суду від 22.10.2025 позовну заяву залишено без руху та надано позивачу строк для усунення недоліків, а саме: надання до суду уточненої позовної заяви із зазначенням відомостей коли саме виявлено факт безпідставно набутих коштів та проведено внутрішній аудит фінансово-господарської діяльності та/або надати до суду заяву про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду із зазначенням підстав для поновлення строку.

23.10.2025 від представника позивача до суду надійшла заява про поновлення процесуального строку, в обґрунтування якої позивач посилається на те, що за результатами аудиту, про що складено аудиторський звіт від 04.02.2025 № 535/31/13, командиром військової частини НОМЕР_3 з метою встановлення обставин вчинення правопорушення, винної особи, ступеня її вини та притягнення до відповідальності проведено службове розслідування. Оскільки, під час розслідування враховано вимоги частини 2 статті 87 Дисциплінарного статуту Збройних Сил України, згідно із якими до часу накладення стягнення не враховується час відсутності особи на службі без поважних причин, та з метою забезпечення ОСОБА_1 права на захист, вживались заходи щодо встановлення його місця перебування та отримання пояснення, які виявились безрезультативними. 20.07.2025 на підставі матеріалів розслідування та інших доказів про фактичні обставини правопорушення вину ОСОБА_1 доведено та командиром військової частини НОМЕР_3 видано наказ командира військової частини НОМЕР_3 від 20 липня 2025 року № 170 «Про підсумки службового розслідування за фактом безпідставної виплати грошової винагороди та премій під час дії воєнного стану у військовій частині НОМЕР_3 .

Розглядаючи подану позивачем заяву, судом враховується наступне.

Згідно із частиною другою статті 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Відповідно до частини четвертої статті 5 КАС України суб`єкти владних повноважень мають право звернутися до адміністративного суду виключно у випадках, визначених Конституцією та законами України.

31 жовтня 2019 року набув чинності Закон України від 03 жовтня 2019 року №160-IX «Про матеріальну відповідальність військовослужбовців та прирівняних до них осіб за шкоду, завдану державі» (далі - Закон №160-IX; тут і далі - у редакції, чинній на час виникнення спірних правовідносин), який визначає підстави та порядок притягнення військовослужбовців та деяких інших осіб до матеріальної відповідальності за шкоду, завдану державному майну, у тому числі військовому майну, майну, залученому під час мобілізації, а також грошовим коштам, під час виконання ними службових обов`язків.

Дія цього Закону поширюється на військовослужбовців під час виконання ними обов`язків військової служби, військовозобов`язаних та резервістів під час проходження ними зборів, а також осіб рядового та начальницького складу правоохоронних органів спеціального призначення, Державної служби спеціального зв`язку та захисту інформації України, Міністерства внутрішніх справ України, Національної поліції України, сил цивільного захисту, Державної кримінально-виконавчої служби України, Державного бюро розслідувань, співробітників Служби судової охорони (стаття 2 Закону №160-ІХ).

Верховний Суд у постанові від 18 січня 2024 року в справі №520/11225/23 здійснив комплексний аналіз норм Закону №160-ІХ та зробив висновок, що особа може бути притягнута до матеріальної відповідальності протягом трьох років з дня виявлення завданої шкоди (стаття 4). У разі виявлення факту завдання шкоди командир (начальник) протягом трьох діб після отримання відповідної письмової доповіді посадових (службових) осіб письмовим наказом призначає розслідування для встановлення причин завдання шкоди, її розміру та винних осіб (частина друга статті 8). Поряд із цим, нормами Закону №160-ІХ передбачено випадки, коли причини завдання шкоди, її розмір та винна особа можуть бути встановлені за результатами аудиту (перевірки), інвентаризації, досудового розслідування або судом. У таких випадках службове розслідування може не призначатися. У разі, якщо вину особи доведено, командир (начальник) не пізніше ніж у п`ятнадцятиденний строк із дня закінчення розслідування видає наказ про притягнення винної особи до матеріальної відповідальності із зазначенням суми, що підлягає стягненню (частина сьома статті 8). Наказ командира (начальника) про притягнення винної особи до матеріальної відповідальності може бути оскаржено старшому за службовим становищем командиру (начальнику) та/або до суду в порядку, передбаченому законодавством (частина перша статті 14). Разом із цим, у разі звільнення особи, притягнутої до матеріальної відповідальності, зі служби або у разі, якщо рішення про притягнення до матеріальної відповідальності особи не прийнято до її звільнення зі служби, відшкодування завданої шкоди здійснюється в судовому порядку в разі відмови особи від її добровільного відшкодування або в іншому встановленому законом порядку. (стаття 12).

З огляду на зміст наведених положень Закону №160-ІХ Верховний Суд указав, що особа може бути притягнута до матеріальної відповідальності протягом трьох років з дня виявлення завданої шкоди, про що командир (начальник) видає відповідний наказ. Однак, термін у три роки передбачений саме для притягнення особи до відповідальності. Водночас відшкодування завданої шкоди у передбачених статтею 12 Закону випадках здійснюється у судовому порядку. При цьому, Закон №160-ІХ не визначає строки звернення до суду щодо відшкодування такої шкоди.

За таких умов, при визначенні строку звернення суб`єкта владних повноважень до суду з позовом про відшкодування завданої шкоди застосуванню підлягають відповідні норми КАС України.

Частиною першою статті 118 КАС України визначено, що процесуальні строки - це встановлені законом або судом строки, у межах яких вчиняються процесуальні дії. Процесуальні строки встановлюються законом, а якщо такі строки законом не визначені - встановлюються судом.

Згідно з частиною першою статті 120 КАС України перебіг процесуального строку починається з наступного дня після відповідної календарної дати або настання події, з якою пов`язано його початок.

За змістом статті 121 КАС України суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення. Одночасно із поданням заяви про поновлення процесуального строку має бути вчинена процесуальна дія (подана заява, скарга, документи тощо), стосовно якої пропущено строк. Пропуск строку, встановленого законом або судом учаснику справи для подання доказів, інших матеріалів чи вчинення певних дій, не звільняє такого учасника від обов`язку вчинити відповідну процесуальну дію.

Положеннями статті 122 КАС України визначено, що позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Для звернення до адміністративного суду суб`єкта владних повноважень встановлюється тримісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня виникнення підстав, що дають суб`єкту владних повноважень право на пред`явлення визначених законом вимог. Цим Кодексом та іншими законами можуть також встановлюватися інші строки для звернення до адміністративного суду суб`єкта владних повноважень (абзац 2 частини другої статті 122 КАС України).

Для звернення до суду у справах щодо прийняття громадян на публічну службу, її проходження, звільнення з публічної служби встановлюється місячний строк (частина п`ята статті 122 КАС України).

Згідно зі статтею 123 КАС України у разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду з заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду або вказати інші підстави для поновлення строку.

Якщо заяву не буде подано особою в зазначений строк або вказані нею підстави для поновлення строку звернення до адміністративного суду будуть визнані неповажними, суд повертає позовну заяву.

Слід зазначити, що спори у справах щодо відшкодування державі шкоди, завданої військовослужбовцем під час здійснення ним повноважень, пов`язаних з проходженням військової (публічної) служби, є публічно-правовими і належать до юрисдикції адміністративних судів.

Також, такі спори підлягають вирішенню в порядку адміністративного судочинства як такі, що пов`язані з питаннями реалізації правового статусу особи, яка перебуває на посаді публічної служби, від моменту її прийняття на посаду і до звільнення з публічної служби, зокрема, й питаннями відповідальності за рішення, дії чи бездіяльність на відповідній посаді, що призвели до завдання шкоди/збитків, навіть якщо притягнення її до відповідальності шляхом подання відповідного позову про стягнення такої шкоди/збитків відбувається після її звільнення з державної служби.

Отже, зазначений спір саме пов`язаний з питаннями реалізації правового статусу особи, яка перебуває на посаді публічної служби, оскільки у випадку зобов`язання особи, яка перебуває на посаді державної/публічної служби, відшкодувати шкоду або збитки, завдані внаслідок виконання нею службових/посадових обов`язків, перед судом обов`язково постане питання не лише встановлення обсягу завданої шкоди/збитків, а й оцінки правомірності дій такої особи під час перебування її на публічній службі.

У контексті спірного питання дотримання позивачем строку звернення до суду з цим позовом, варто зазначити, що до спірних правовідносин належить застосовувати тримісячний строк звернення до суду з позовом, передбачений частиною другою статті 122 КАС України, оскільки у цьому спорі з позовом до суду звернувся саме суб`єкт владних повноважень.

Такого ж висновку дійшов Верховний Суд у постановах від 28 січня 2021 року у справі №140/6315/20, від 24 червня 2021 року у справі №420/4099/20, від 06 квітня 2023 року у справі №320/7204/21, від 08.11.2024 року у справі №420/13987/23.

З матеріалів справи судом встановлено, що за результатами аудиту фінансово-господарської діяльності військової частини НОМЕР_1 та підпорядкованої військової частини НОМЕР_3 представниками НОМЕР_6 територіального управління внутрішнього аудиту виявлено факт фінансового порушення під час нарахування та виплати військовослужбовцю військової частини НОМЕР_3 ОСОБА_1 коштів в сумі 38 375,40 грн., отриманих за січень 2023 року, про що складено аудиторський звіт від 04.02.2025 № 535/31/13.

Наказом командира військової частини НОМЕР_3 від 20.07.2025 року №170 «Про підсумки службового розслідування за фактом безпідставної виплати грошової винагороди та премій під час дії воєнного стану у військовій частині НОМЕР_3 » доведено вину солдата ОСОБА_1 у неправомірному отриманні грошових коштів без належних правових підстав та визнано солдата ОСОБА_1 таким, що шляхом замовчування юридично значимого факту - складання стосовно нього протоколу про вчинення ним військового адміністративного правопорушення за ст. 172-20 КУпАП, неправомірно отримав щомісячну премію та додаткову грошову винагороду на суму 38 375,40 гривень.

Отже, саме дата прийняття наказу №170 «Про підсумки службового розслідування за фактом безпідставної виплати грошової винагороди та премій під час дії воєнного стану у військовій частині НОМЕР_3 » - 20.07.2025 є датою початку обчислення тримісячного строку для звернення до суду з даним позовом.

До суду з даним позовом, позивач звернувся 21.10.2023 (через підсистему "Електронний суд" подано - 20.10.2023), тобто в межах тримісячного строку для звернення до суду з даним позовом.

Аналогічний правовий висновок, викладений Верховним Судом у постанові від 05.12.2024 у справі №400/5284/22.

Відповідно до ч. 5 ст. 242 КАС України при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

З огляду на викладене, суд дійшов висновку, що строк звернення до суду з даним позовом позивачем не пропущено, а тому строк звернення до суду у даному випадку поновленню не підлягає.

Суд зазначає, що істотних недоліків в оформленні матеріалів позову суддею не виявлено.

Оскільки подані заявником матеріали не містять явних і очевидних перешкод для прийняття позову до розгляду, то провадження у справі належить відкрити.

Згідно з ч. 4 ст. 12, ч. 4 ст. 257 КАС України відносно заявленого до вирішення спору не застосовується заборона обрання форми адміністративного судочинства.

Ознак того, що розгляд справи становить значний суспільний інтерес суддею не виявлено.

Так, суд зробив висновок, що відповідно до частини 1 статті 4, частини 6 статті 12 Кодексу адміністративного судочинства України за характером спірних правовідносин, предметом доказування та складом учасників тощо, дана адміністративна справа є незначної складності (малозначна справа) та підлягає вирішенню за правилами спрощеного позовного провадження згідно з частини 3 статті 257 Кодексу адміністративного судочинства України.

Керуючись ст.ст.8, 19, 124, 129 Конституції України, ст.ст.4, 12, 171, 257 Кодексу адміністративного судочинства України, суддя, -

У Х В А Л И В:

Заяву позивача про поновлення процесуального строку - залишити без задоволення.

Прийняти адміністративний позов до розгляду та відкрити спрощене провадження в адміністративній справі за адміністративним позовом Військової частини НОМЕР_1 до ОСОБА_1 про стягнення безпідставно отриманих коштів.

Запропонувати відповідачеві у п`ятнадцятиденний строк з дня одержання копії ухвали про відкриття спрощеного провадження у справі подати до суду відзив на адміністративний позов разом з усіма доказами, що обґрунтовують доводи, які в ньому наведені або заяву про визнання позову.

Розгляд і вирішення справи здійснювати одноособовим складом суду в порядку спрощеного провадження без виклику учасників справи.

Запропонувати сторонам, у разі відсутності офіційної електронної адреси, подати письмову заяву про отримання тексту повісток електронною поштою на відповідну адресу електронної пошти зазначену у заяві.

Копії даної ухвали направити учасникам справи.

Роз`яснити учасникам справи про наявність у них процесуальних прав і обов`язків, що передбачені ст. ст. 44, 47 Кодексу адміністративного судочинства України.

Веб-адреса сторінки на офіційному веб-порталі судової влади України в мережі Інтернет, за якою учасники справи можуть отримати інформацію по справі знаходиться за посиланням: http://adm.hr.court.gov.ua/sud2070/.

Роз`яснити суб`єктам владних повноважень, що за для отримання вказаної ухвали в паперовій формі та копії позовної заяви з додатками, вони можуть звернутися безпосередньо до суду з відповідною заявою.

Ухвала набирає чинності з моменту її підписання та оскарженню не підлягає.

Суддя Марина Лук`яненко