Справа № 520/28294/25
Суддя: Волошин Д.А.
Дата ухвалення: 2025-10-28 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

Харківський окружний адміністративний суд
У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

28 жовтня 2025 р. справа № 520/28294/25

Суддя Харківського окружного адміністративного суду Дмитро Волошин, розглянувши матеріали позовної заяви Товариства з обмеженою відповідальністю "ТЮТЮНОВА СЛОБОЖАНСЬКА КОМПАНІЯ" до Головного управління ДПС у Харківській області про скасування податкового повідомлення - рішення

У С Т А Н О В И В :

Товариство з обмеженою відповідальністю "ТЮТЮНОВА СЛОБОЖАНСЬКА КОМПАНІЯ" звернулось до Харківського окружного адміністративного суду з позовом, в якому просить суд скасувати податкове повідомлення-рішення від 06.09.2024 №50363/0901.

Відповідно до ч. 1 ст. 171 Кодексу адміністративного судочинства України суддя після одержання позовної заяви з`ясовує, зокрема, чи позов подано у строк, установлений законом (якщо позов подано з пропущенням встановленого законом строку звернення до суду, то чи достатньо підстав для визнання причин пропуску строку звернення до суду поважними).

Так, частиною першою статті 122 Кодексу адміністративного судочинства України визначено, що позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів (частина друга статті 122 КАС України).

Для захисту прав, свобод та інтересів особи цим Кодексом та іншими законами можуть встановлюватися інші строки для звернення до адміністративного суду, які, якщо не встановлено інше, обчислюються з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів (частина 3 вказаної вище статті).

Відповідно до пункту 56.1 статті 56 Податкового кодексу України рішення, прийняті контролюючим органом, можуть бути оскаржені в адміністративному або судовому порядку.

Згідно з п. 56.19 ст. 56 Податкового кодексу України, у разі коли до подання позовної заяви проводилася процедура адміністративного оскарження, платник податків має право оскаржити в суді податкове повідомлення-рішення або інше рішення контролюючого органу про нарахування грошового зобов`язання протягом місяця, що настає за днем закінчення процедури адміністративного оскарження відповідно до пункту 56.17 цієї статті.

Верховний Суд у постанові від 26.11.2020 у справі №500/2486/19 зробив висновок про те, що норма пункту 56.18 статті 56 Податкового кодексу України (далі ПК України) не визначає процесуального строку звернення до суду і, відповідно, не є спеціальною щодо норми пункту 56.19 статті 56 ПК України. Водночас норма пункту 56.19 статті 56 ПК України є спеціальною щодо норми частини четвертої статті 122 КАС України, має перевагу в застосуванні у податкових спорах і регулює визначену її предметом групу правовідносин оскарження в судовому порядку податкових повідомлень-рішень та інших рішень контролюючих органів про нарахування грошових зобов`язань за умови попереднього використання позивачем досудового порядку вирішення спору (застосування процедури адміністративного оскарження - абзац третій пункту 56.18 статті 56 ПК України). Вона встановлює строк для їх оскарження протягом місяця, що настає за днем закінчення процедури адміністративного оскарження відповідно до пункту 56.17 цієї статті.

Відповідно до ч. 5 ст. 242 КАС України, при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд ураховує висновки щодо застосування норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

Встановлення строків звернення до суду з відповідними позовними заявами законом передбачено з метою дисциплінування учасників адміністративного судочинства та своєчасного виконання ними, передбачених КАС України, певних процесуальних дій. Інститут строків в адміністративному процесі сприяє досягненню юридичної визначеності у публічно-правових відносинах, а також стимулює учасників адміністративного процесу добросовісно ставитися до виконання своїх обов`язків.

Отже, право на звернення до суду не є абсолютним і може бути обмеженим, в тому числі і встановленням строків для звернення до суду, якими чинне законодавство обмежує звернення до суду за захистом прав, свобод та інтересів. Це, насамперед, обумовлено специфікою соціальних спорів, які розглядаються в порядку адміністративного судочинства, а запровадження таких строків обумовлене досягненням юридичної визначеності у публічно-правових відносинах. Ці строки обмежують час, протягом якого такі правовідносини можуть вважатися спірними. Після їх завершення, якщо ніхто не звернувся до суду за вирішенням спору, відносини стають стабільними.

Поважними причинами визнаються лише ті обставини, які були чи об`єктивно є непереборними, тобто не залежать від волевиявлення особи, що звернулась з позовом, пов`язані з дійсно істотними обставинами, перешкодами чи труднощами, що унеможливили своєчасне звернення до суду. Такі обставини мають бути підтверджені відповідними та належними доказами.

При вирішенні питання щодо дотримання строку звернення до адміністративного суду необхідно чітко диференціювати поняття «дізнався» та «повинен був дізнатись».

Так, під поняттям «дізнався» необхідно розуміти конкретний час, момент, факт настання обізнаності особи щодо порушених її прав, свобод та інтересів.

Поняття «повинен був дізнатися» необхідно розуміти як неможливість незнання, високу вірогідність, можливість дізнатися про порушення своїх прав. Зокрема, особа має можливість дізнатися про порушення своїх прав, якщо їй відомо про обставини прийняття рішення чи вчинення дій і у неї відсутні перешкоди для того, щоб дізнатися про те, яке рішення прийняте або які дії вчинені (постанова Верховного Суду від 21.02.2020 №340/1019/19).

Поважними причинами пропуску строку звернення до суду можуть бути визнані ті обставини, які є об`єктивно непереборними, не залежать від волевиявлення особи та пов`язані з дійними істотними перешкодами та труднощами для своєчасного вчинення відповідних дій та підтверджені належними доказами.

Відповідно до частини шостої статті 161 КАС України у разі пропуску строку звернення до адміністративного суду позивач зобов`язаний додати до позову заяву про поновлення цього строку та докази поважності причин його пропуску.

Суд уважає за необхідне підкреслити, що законодавче обмеження строку оскарження судового рішення, насамперед, обумовлено специфікою спорів, які розглядаються в порядку адміністративного судочинства, а запровадження таких строків обумовлене досягненням юридичної визначеності у публічно-правових відносинах. Ці строки обмежують час, протягом якого такі правовідносини можуть вважатися спірними.

Судом установлено, що позивачем оскаржується податкове повідомлення - рішення Головного управління ДПС у Харківській області від 06.09.2024 №50363/0901.

Позивач звернувся до ДПС України зі скаргою на вказане вище податкове повідомлення - рішення Головного управління ДПС у Харківській області від 06.09.2024 №50363/0901.

Рішенням ДПС України від 20.11.2024 №34876/6/99-00-06-03-02-06 скаргу позивача залишено без задоволення, а податкове повідомлення-рішення - без змін.

У позовній заяві позивачем указано, що вказане рішення останнім отримано 20.03.2025, що підтверджується листом ДПС України від 20.03.2025.

Отже, відлік строку звернення до суду з даним позовом розпочався 21.03.2025 та сплив 21.04.2025, тоді як до суду з даним адміністративним позовом позивач звернувся 23.10.2025 надіславши його засобами поштового зв`язку (зареєстровано судом - 24.10.2025), тобто з пропуском місячного строку звернення, визначеного пунктом 56.19 статті 56 ПК України.

Представник позивача у позовній заяві заявив клопотання про поновлення строку звернення до суду, в якому у якості підстав поважності причин пропуску строку звернення до суду зазначив, що підприємство фактично не працює, наразі на підприємстві рахується одна особа - директор, без виплати заробітної плати. Більше того, внаслідок введення на території України воєнного стану засновник і директор - ОСОБА_1 був вимушений працевлаштуватися на інше підприємство, де працював з 30 липня 2024 по 26 травня 2025 на повний робочий день. Вказані обставини унеможливлювали своєчасне звернення позивача до суду.

З комп`ютерної програми "Діловодство спеціалізованого суду" судом установлено, що Товариство з обмеженою відповідальністю "ТЮТЮНОВА СЛОБОЖАНСЬКА КОМПАНІЯ" 19.05.2025 та 13.08.2025 вже зверталось до адміністративного суду з позовними заявами про скасування податкового повідомлення-рішення від 06.09.2024 №50363/0901.

Слід зазначити, що судом у справах №520/12694/25, №520/21666/25 розглянуто заяву представника позивача про поновлення строку звернення до суду, надано їм правову оцінку та відмовлено у їх задоволенні.

Ухвалами суддів від 09.07.2025 у справі №520/12694/25 та від 26.09.2025 у справі №520/21666/25 позовні заяви повернуті позивачу. Вказані ухвали позивачем до апеляційного суду не оскаржувались, судом апеляційної інстанції не скасовані, відтак набрали законної сили та в силу частини 1 статті 370 КАС України є обов`язковими для учасників справи, для їхніх правонаступників, а також для всіх органів, підприємств, установ та організацій, посадових чи службових осіб, інших фізичних осіб і підлягає виконанню на всій території України.

Підстави про поновлення строку звернення до суду, зазначені представником позивача в адміністративних справах №520/12694/25 та №520/21666/25 ідентичні підставам вказаних у даній справі.

Оскільки представником позивача інших підстав та доказів поважності пропуску строку звернення до суду не надано, суд відмовляє у задоволенні заяви представника позивача про поновлення строку звернення до суду.

Відповідно до частин 1 та 2 статті 123 Кодексу адміністративного судочинства України, у разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду з заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду або вказати інші підстави для поновлення строку. Якщо заяву не буде подано особою в зазначений строк або вказані нею підстави для поновлення строку звернення до адміністративного суду будуть визнані неповажними, суд повертає позовну заяву.

Окрім того, відповідно до ч. 6 ст. 18 Кодексу адміністративного судочинства України, адвокати, нотаріуси, державні та приватні виконавці, судові експерти, органи державної влади та інші державні органи, органи місцевого самоврядування, інші юридичні особи реєструють свої електронні кабінети в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, в обов`язковому порядку.

Зважаючи на положення ч. 6 ст. 18 Кодексу адміністративного судочинства України, Товариство з обмеженою відповідальністю "ТЮТЮНОВА СЛОБОЖАНСЬКА КОМПАНІЯ" зобов`язане зареєструвати електронний кабінет в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, однак, відповідно до комп`ютерної програми "Діловодство спеціалізованого суду" встановлено, що у Товариства з обмеженою відповідальністю "ТЮТЮНОВА СЛОБОЖАНСЬКА КОМПАНІЯ" відсутній зареєстрований електронний кабінет.

Згідно з абзацом 2 частини 1 статті 169 Кодексу адміністративного судочинства України суд постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху у разі, якщо позовну заяву подано особою, яка відповідно до частини шостої статті 18 цього Кодексу зобов`язана зареєструвати електронний кабінет, але не зареєструвала його.

Відповідно до абзацу 2 частини 2 статті 169 Кодексу адміністративного судочинства України, якщо ухвала про залишення позовної заяви без руху постановляється з підстави, визначеної абзацом другим частини першої цієї статті, суд у такій ухвалі зазначає про обов`язок такої особи зареєструвати електронний кабінет відповідно до статті 18 цього Кодексу.

Таким чином, усуваючи недоліки позовної заяви, позивачу необхідно зареєструвати електронний кабінет відповідно до статті 18 Кодексу адміністративного судочинства України та надати до суду підтвердження щодо реєстрації позивачем електронного кабінету.

Також, відповідно до пункту 3 частини 1 статті 171 Кодексу адміністративного судочинства України, суддя після одержання позовної заяви з`ясовує, чи відповідає позовна заява вимогам, встановленим статтями 160, 161, 172 цього Кодексу.

Вивчивши матеріали позовної заяви, суд установив, що вона не відповідає вимогам статті 161 Кодексу адміністративного судочинства України.

Частиною 3 статті 161 Кодексу адміністративного судочинства України передбачено, що до позовної заяви додається документ про сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Відповідно до частини 2 статті 4 Закону України "Про судовий збір" за подання до адміністративного суду адміністративного позову немайнового характеру, який подано, зокрема, юридичною особою, встановлюється ставка судового збору в розмірі 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб; майнового характеру - в розмірі 1,5 відсотка ціни позову, але не менше 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб і не більше 350 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Відповідно до частини 3 статті 4 Закону України "Про судовий збір" при поданні до суду процесуальних документів, передбачених частиною другою цієї статті, в електронній формі - застосовується коефіцієнт 0,8 для пониження відповідного розміру ставки судового збору.

Згідно частини 1 статті 4 Закону України "Про судовий збір" судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Статтею 7 Закону України "Про Державний бюджет України на 2025 рік" установлено у 2025 році прожитковий мінімум для працездатних осіб з 1 січня 2025 року - 3 028,00 грн.

Як убачається з позовних вимог, предметом позову у даній справі є одна вимога майнового характеру щодо скасування податкового повідомлення-рішення від 06.09.2024 №50363/0901, а отже ставка судового збору за подання даного позову становить 3028,00 грн.

Так, при перевірці позовної заяви встановлено, що на підтвердження сплати судового збору за подання цього адміністративного позову представником позивача надано платіжну інструкцію про сплату судового збору №141 від 09.06.2025 на суму 3028,00 грн.

Однак, на підставі інформації, внесеної до автоматизованої комп`ютерної програми "Діловодство спеціалізованого суду" встановлено, що цю ж платіжну інструкцію позивач долучив до позовної заяви в іншій адміністративній справі (№ 520/12694/25) за його позовом Головного управління ДПС у Харківській області про скасування податкового повідомлення - рішення. При цьому, станом на дату подання позовної заяви вказана платіжна інструкція продовжує рахуватись як доказ оплати судового збору в межах адміністративної справи №520/12694/25.

Як установлено судом, ухвалою від 09.07.2025 по справі №520/12694/25 позовну заяву Товариства з обмеженою відповідальністю "ТЮТЮНОВА СЛОБОЖАНСЬКА КОМПАНІЯ" повернуто позивачу. Проте, питання щодо повернення судового збору судом не вирішувалось.

Так, суд ураховує, що згідно з пунктами 2-4 частини 1 статті 7 Закону України "Про судовий збір" сплачена сума судового збору повертається за клопотанням особи, яка його сплатила за ухвалою суду в разі повернення заяви або скарги; відмови у відкритті провадження у справі в суді першої інстанції, апеляційного та касаційного провадження у справі; залишення заяви або скарги без розгляду (крім випадків, якщо такі заяви або скарги залишені без розгляду у зв`язку з повторним неприбуттям або залишенням позивачем судового засідання без поважних причин та неподання заяви про розгляд справи за його відсутності, або неподання позивачем витребуваних судом матеріалів, або за його заявою (клопотанням).

Тобто, позивач може повторно використати раніше сплачений судовий збір при зверненні з новим позовом до суду у випадку повернення попередньо сплаченого судового збору за ухвалою суду. Втім, будь-яких ухвал суду щодо повернення сплаченого судового збору у справі № 520/12694/25 позивач (представник позивача) до цієї позовної заяви не надав.

Отже, зазначений платіжний документ не може бути доказом сплати судового збору у даній справі, тому судовий збір вважається не сплаченим.

Таким чином, усуваючи недоліки позовної заяви позивачу необхідно надати до суду документ про сплату судового збору в розмірі 3028,00 грн за подання до адміністративного суду адміністративного позову за наступними реквізитами: отримувач коштів ГУК Харків обл/мХар Основ"ян/22030101; код отримувача (код за ЄДРПОУ) 37874947; банк отримувача Казначейство України (ел. адм. подат.); код банку отримувача (МФО) 899998; рахунок отримувача UA4020661; код класифікації доходів бюджету 22030101, призначення платежу - "*;101; (код платника); судовий збір за позовом (ім`я/назва платника), Харківський окружний адміністративний суд"; заяву про поновлення строку звернення до суду з позовом з належним обґрунтуванням причин пропуску строку та доказів поважності причин його пропуску; зареєструвати електронний кабінет відповідно до статті 18 Кодексу адміністративного судочинства України та надати до суду підтвердження щодо реєстрації позивачем електронного кабінету.

Керуючись статтями 160, 161, 169, 248, 256 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

У Х В А Л И В :

Заяву позивача про поновлення строку звернення до суду - залишити без задоволення.

Позовну заяву Товариства з обмеженою відповідальністю "ТЮТЮНОВА СЛОБОЖАНСЬКА КОМПАНІЯ" до Головного управління ДПС у Харківській області про скасування податкового повідомлення-рішення - залишити без руху.

Надати позивачу термін - десять календарних днів з дня отримання копії ухвали для усунення недоліків позовної заяви, шляхом надання до суду заяви про поновлення строку звернення до суду з позовом з належним обґрунтуванням причин пропуску строку та доказів поважності причин його пропуску; платіжного документа про сплату судового збору у розмірі 3028,00 грн; здійснення позивачем реєстрації електронного кабінету відповідно до статті 18 Кодексу адміністративного судочинства України та надання до суду підтвердження щодо реєстрації позивачем електронного кабінету.

Копію ухвали невідкладно надіслати позивачу.

Роз`яснити позивачеві, що у разі невиконання вимог ухвали позовна заява підлягає поверненню.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Дмитро ВОЛОШИН