Справа № 520/25801/25
Суддя: Полях Н.А.
Дата ухвалення: 2025-10-28 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

Харківський окружний адміністративний суд
УХВАЛА

про залишення позовної заяви без руху

28 жовтня 2025 р. Справа № 520/25801/25

Харківський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді - Полях Н.А., розглянувши в порядку спрощеного позовного провадження заяву Головного управління національної поліції в Харківській області про залишення без розгляду адміністративного позову ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 ) до Головного управління Національної поліції в Харківській області (вул. Жон Мироносиць, 13, м. Харків, 61002, ) про визнання протиправним та скасування наказу, поновлення на посаді,-

В С Т А Н О В И В:

До Харківського окружного адміністративного суду звернувся представник позивача з адміністративним позовом, в якому просить суд:

- визнати протиправним та скасувати наказ Головного управління Національної поліції в Харківській області № 327 від 11.04.2024 року про накладення на ОСОБА_1 дисциплінарного стягнення;

- визнати протиправним та скасувати наказ Головного управління Національної поліції в Харківській області від 17.04.2024 року № 170 о/с про звільнення ОСОБА_1 зі служби;

- поновити ОСОБА_1 на займаній на час звільнення посаді інспектора взводу №1 роти №1 батальйону №1 полку поліції особливого призначення ГУНП в Харківській області з 17.04.2024 року;

- стягнути з Головного управління Національної поліції в Харківській області на користь ОСОБА_1 грошове забезпечення за час вимушеного прогулу з 17.04.2024 по день поновлення на роботі;

- допустити до негайного виконання рішення суду в частині поновлення ОСОБА_1 на займаній на час звільнення посаді інспектора взводу №1 роти №1 батальйону №1 полку поліції особливого призначення ГУНП в Харківській області з 17.04.2024 року та стягнення з Головного управління Національної поліції в Харківській області грошового забезпечення за час вимушеного прогулу з 17.04.2024 року в межах суми стягнення за один місяць.

Ухвалою Харківського окружного адміністративного суду було відкрито спрощене провадження у справі.

22.10.2025 до суду надійшла заява відповідача, в якій представник просив:

- позовну заяву ОСОБА_1 по справі № 520/25801/25 до Головного управління Національної поліції в Харківській області залишити без розгляду.

В обґрунтування заяви зазначено, що ОСОБА_1 відповідно до наказу ГУНП в Харківській області від 17.04.2024 № 170 о/с був звільнений з органів Національної поліції на підставі п. 6 ч. 1 ст. 77 (у зв`язку із реалізацією дисциплінарного стягнення) Закону України «Про Національну поліцію». З наказом про звільнення з органів поліції від 17.04.2024 позивач ознайомився 18.04.2024, про що свідчить розписка про отримання ним трудової книжки, військового квитка, витягу із наказу ГУНП про звільнення, обхідного листа, довідки про отримання предметів однострою. Відповідач вважає, що строк на оскарження вказаного наказу розпочався з 19.04.2024, а кінцевим терміном для звернення з позовною заявою є 03.05.2024. Позовна заява у даній справі відправлена до Харківського окружного адміністративного суду лише 29.09.2025, тобто майже через півтора роки з моменту ознайомлення з наказом про звільнення. Крім того, відповідач посилається на те, що в провадженні Харківського окружного адміністративного суду перебуває справа № 520/11889/24 за позовом ОСОБА_1 до ГУНП в Харківській області про визнання бездіяльності протиправною та зобов`язання вчинити певні дії. Так, ОСОБА_1 01.05.2024 звернувся до суду з позовом у справі № 520/11889/24 в якому просив суд: визнати протиправним та скасувати наказ відповідача від 11.04.2024 №327 про накладення на позивача дисциплінарного стягнення; визнати протиправним та скасувати наказ відповідача від 17.04.2024 № 170 о/с про звільнення позивача зі служби; поновити позивача на займаній на час звільнення посаді інспектора взводу №1 роти №1 батальйону №1 полку поліції особливого призначення ГУ НП в Харківській області з 17.04.2024; стягнути з відповідача на користь позивача грошове забезпечення за час вимушеного прогулу з 17.04.2024 по день поновлення на роботі. Ухвалою Харківського окружного адміністративного суду від 26.09.2025 по справі №520/11889/24 позов ОСОБА_1 залишено без розгляду, на підставі п.2 ч. 1 ст. 240 КАС України через те, що у даній справі позовну заяву підписано адвокатом за відсутності належних документів, зокрема, ордеру на надання правничої (правової) допомоги, сформованого у встановленому порядку, що підтверджують право підписання позовної заяви, отже, відсутні підстави вважати, що позовну заяву підписано особою, яка має право її підписувати. З урахуванням викладеного, відповідач вважає, що позивачу було відомо про своє звільнення ще з моменту ознайомлення з наказом ГУНП в Харківській області від 17.04.2024 № 170 о/с і він скористався правом на оскарження наказу про звільнення, звернувшись до суду з позовом у справі № 520/11889/24. Однак, ОСОБА_1 повторно звернувшись до суду з аналогічним позовом у даній справі № 520/25801/25 пропустив строк звернення до суду.

Розглянувши клопотання відповідача, суд зазначає наступне.

Відповідно до частини другої статті 233 КЗпП України (у редакції, чинній до 19 липня 2022 року) у разі порушення законодавства про оплату праці працівник має право звернутися до суду з позовом про стягнення належної йому заробітної плати без обмеження будь-яким строком.

Законом України від 01 липня 2022 року «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо оптимізації трудових відносин», який набрав чинності з 19 липня 2022 року, частини першу і другу статті 233 КЗпП України викладено у такій редакції: «Працівник може звернутися із заявою про вирішення трудового спору безпосередньо до суду в тримісячний строк з дня, коли він дізнався або повинен був дізнатися про порушення свого права, крім випадків, передбачених частиною другою цієї статті.

Із заявою про вирішення трудового спору у справах про звільнення працівник має право звернутися до суду в місячний строк з дня вручення копії наказу (розпорядження) про звільнення, а у справах про виплату всіх сум, що належать працівникові при звільненні, у тримісячний строк з дня одержання ним письмового повідомлення про суми, нараховані та виплачені йому при звільненні (стаття 116)».

У постанові від 21 березня 2025 року по справі № 460/21394/23 Верховний Суд, вирішуючи питання щодо застосування статті 233 КЗпП України, в частині строку звернення до суду з вимогами про стягнення заробітної плати, дійшов таких висновків: якщо мають місце тривалі правові відносини, які виникли під час дії статті 233 КЗпП України, у редакції, що була чинною до 19 липня 2022 року, та були припинені на момент чинності дії статті 233 КЗпП України, в редакції Закону України «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо оптимізації трудових відносин», то у такому випадку правове регулювання здійснюється таким чином: правовідносини, які мають місце у період до 19 липня 2022 року, підлягають правовому регулюванню згідно з положенням статті 233 КЗпП України (у попередній редакції); у період з 19 липня 2022 року підлягають застосуванню норми статті 233 КЗпП України (у редакції Закону України «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо оптимізації трудових відносин»).

З матеріалів справи судом встановлено, що предметом спору в даному випадку є накази Головного управління Національної поліції в Харківській області № 327 від 11.04.2024 року про накладення на ОСОБА_1 дисциплінарного стягнення та від 17.04.2024 року № 170 о/с про звільнення позивача зі служби.

Відповідно до вимог статті 122 КАС України позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами. Для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Для захисту прав, свобод та інтересів особи цим Кодексом та іншими законами можуть встановлюватися інші строки для звернення до адміністративного суду, які, якщо не встановлено інше, обчислюються з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів (ч.3 ст.122 КАС України).

За правилами ч.5 ст.122 КАС України для звернення до суду у справах щодо прийняття громадян на публічну службу, її проходження, звільнення з публічної служби встановлюється місячний строк.

Строк звернення до суду обчислюється за загальним правилом з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

При цьому "повинна" слід тлумачити як неможливість незнання, припущення про високу вірогідність дізнатися, а не обов`язок особи дізнатися про порушення своїх прав. Зокрема, особа повинна була дізнатися про порушення своїх прав, якщо: особа знала про обставини прийняття рішення чи вчинення дій і не було перешкод для того, щоб дізнатися про те, яке рішення прийняте або які дії вчинені; рішення скероване на її адресу поштовим повідомленням, яке вона відмовилася отримати або не отримала внаслідок неповідомлення відправника про зміну місця проживання; про порушення її прав знали близькі їй особи.

День, коли особа дізналася про порушення свого права, - це встановлений доказами день, коли позивач дізнався про рішення, дію чи бездіяльність, внаслідок якої відбулося порушення їх прав, свобод чи інтересів.

Інститут строків у адміністративному процесі сприяє досягненню юридичної визначеності у публічно-правових відносинах та стимулює суд і учасників адміністративного процесу добросовісно ставитися до виконання своїх обов`язків. Строки звернення до адміністративного суду з позовом, апеляційною чи касаційною скаргами обмежують час, протягом якого такі правовідносини вважаються спірними. Після їх завершення, якщо ніхто не звернувся до суду за вирішенням спору, відносини стають стабільними.

Аналогічні правові висновки були висловлені Верховним Судом у постановах від 28.03.2018 у справі № 809/1087/17 та від 22.11.2018 у справі №815/91/18.

Оскільки початок строку визначено альтернативно - це день, коли особа або дізналася, або повинна була дізнатися про порушення свого права, при визначенні початку цього строку суд має з`ясувати момент, коли особа фактично дізналася або мала реальну можливість дізнатися про наявність відповідного порушення (рішення, дії, бездіяльності), а не коли вона з`ясувала для себе, що певні рішення, дії чи бездіяльність стосовно неї є порушенням.

З матеріалів справи судом встановлено, що позивач ознайомився з наказом ГУНП в Харківській області від 17.04.2024 №170 о/с про звільнення 18.04.2024, що підтверджується підписом ОСОБА_1 у відповідній розписці про отримання трудової книжки, військово-облікового документу, обхідного листа, копії наказу ГУНП про звільнення, довідки на військовозобов`язаного, довідки про отриманні поліцейським предметів однострою особистого користування.

Таким чином, наявні у матеріалах справи докази підтверджують, що позивач з 18.04.2024 був обізнаний зі звільненням зі служби в ГУНП в Харківській області та з цієї дати обраховується час, коли позивач дізнався або повинен був дізнатися про порушення свого права.

Крім того, з КП «Діловодство спеціалізованого суду» убачається, що 01.05.2024 ОСОБА_1 вже звертався до Харківського окружного адміністративного суду з позовом, в якому просив визнати протиправним та скасувати наказ відповідача від 11.04.2024 №327 про накладення на позивача дисциплінарного стягнення; визнати протиправним та скасувати наказ відповідача від 17.04.2024 № 170 о/с про звільнення позивача зі служби; поновити позивача на займаній на час звільнення посаді інспектора взводу №1 роти №1 батальйону №1 полку поліції особливого призначення ГУ НП в Харківській області з 17.04.2024; стягнути з відповідача на користь позивача грошове забезпечення за час вимушеного прогулу з 17.04.2024 по день поновлення на роботі.

Ухвалою Харківського окружного адміністративного суду від 26.09.2025 позовну заяву у справі №520/11889/24 було залишено без розгляду на підставі пункту 2 частини 1 статті 240 Кодексу адміністративного судочинства України.

Проте, звертаючись 29.09.2025 до суду із адміністративним позовом у справі №520/25801/25 позивач пропустив встановлений законом строк, визначений ст.122 КАС України для оскарження рішень щодо звільнення з публічної служби.

При цьому позивачем до адміністративного позову не додано заяви про поновлення строку звернення до суду із наведенням доводів та доказів існування об`єктивних, непереборних перешкод для своєчасного звернення до суду з вимогами, заявленими у цьому провадженні.

Суд наголошує, що тільки наявність об`єктивних перешкод для своєчасної реалізації права щодо оскарження дій, рішень, бездіяльності суб`єкта владних повноважень в порядку та у строк, встановлений процесуальним законом, може бути підставою для висновку про пропуск строку звернення з поважних причин.

Зазначена правова позиція висловлена Верховним Судом у постанові від 13.11.2018 року по справі № 804/958/17.

Водночас, позивачем не надано до суду заяви про поновлення строку звернення до суду з позовом із наведенням об`єктивних непереборних причин, труднощів, які не залежали від волі позивача, що унеможливили своєчасне звернення до суду із відповідними доказами на підтвердження зазначеного.

Таким чином, позовна заява подана з порушенням вимог ст. 161 КАС України.

На виконання приписів ч.1 та ч. 2 ст. 169 КАС України, для усунення вказаних вище недоліків позивачу необхідно надати до суду:

- заяву про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду із зазначенням підстав для його поновлення;

- належним чином завірені докази, які б підтверджували наявність непереборних та об`єктивних перешкод, труднощів, які не залежать від волі особи та унеможливили своєчасне, тобто у встановлений законом процесуальний строк, подання позову.

Відповідно до ч.ч. 13-15 ст. 171 КАС України суддя, встановивши після відкриття провадження у справі, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 160, 161 цього Кодексу, постановляє ухвалу, в якій зазначаються підстави залишення заяви без руху, про що повідомляє позивача і надає йому строк для усунення недоліків, який не може перевищувати п`яти днів з дня вручення позивачу ухвали.

Якщо позивач усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, суд продовжує розгляд справи, про що постановляє ухвалу не пізніше наступного дня з дня отримання інформації про усунення недоліків.

Якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, позовна заява залишається без розгляду.

З огляду на викладені обставини, суд дійшов висновку, що наразі відсутні підстави для залишення позовної заяви без розгляду, оскільки позивач, відповідно до положень чинного КАС України, має можливість реалізувати своє право на звернення до суду із відповідною заявою про поновлення строку на подачу адміністративного позову, а тому суд дійшов висновку про відмову у задоволенні клопотання відповідача про залишення позовної заяви без розгляду.

Відповідно, позов підлягає залишенню без руху з наданням позивачу строку для подання до суду заяви про поновлення строку звернення до суду з даним адміністративним позовом та доказів на підтвердження підстав поновлення такого строку.

Керуючись статтями 44, 122, 160, 161, 169, 171, 248, 256 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

У Х В А Л И В :

У задоволенні заяви Головного управління національної поліції в Харківській області про залишення без розгляду адміністративного позову ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 ) до Головного управління Національної поліції в Харківській області (вул. Жон Мироносиць, 13, м. Харків, 61002, ) про визнання протиправним та скасування наказу, поновлення на посаді відмовити.

Позовну заяву ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 ) до Головного управління Національної поліції в Харківській області (вул. Жон Мироносиць, 13, м. Харків, 61002, ) про визнання протиправним та скасування наказу, поновлення на посаді - залишити без руху.

Надати позивачу термін десять днів з дня отримання копії цієї ухвали для усунення недоліків позовної заяви шляхом надання до суду:

- заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду із зазначенням підстав для його поновлення;

- належним чином завірених доказів, які б підтверджували наявність непереборних та об`єктивних перешкод, труднощів, які не залежать від волі особи та унеможливили своєчасне, тобто у встановлений законом процесуальний строк, подання позову.

Роз`яснити позивачеві, що у разі неусунення у визначений судом термін недоліків, позов буде залишено без розгляду відповідно до приписів ч. 15 ст.171 КАС України.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та оскарженню не підлягає.

Суддя Полях Н.А.