Справа № 200/6544/25
Суддя: Смагар С.В.
Дата ухвалення: 2025-10-29 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

Донецький окружний адміністративний суд
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

29 жовтня 2025 року Справа№200/6544/25

Донецький окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Смагар С.В., розглянувши в порядку спрощеного позовного провадження (в письмовому провадженні) адміністративну справу за позовом ОСОБА_1 (адреса АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 )

до 1) Головного управління Національної поліції в Донецькій області (адреса Україна, 85302, Донецька область, Покровський район, місто Покровськ, вулиця Мандрика, будинок 7, ), 2) Краматорського районного управління поліції ГУНП в Донецькій області (юридична адреса: 84333, Донецька область, м. Краматорськ, вул. Академічна, 25)

про визнання протиправним та скасування наказу від 05.08.2025 № 562,

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 звернувся до Донецького окружного адміністративного суду з позовом до Головного управління Національної поліції в Донецькій області, в якому просить:

- визнати протиправним та скасувати наказ Краматорського районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Донецькій області № 562 від 05.08.2025 року "Про застосування до старшого лейтенанта поліції ОСОБА_1 (0125638) інспектора-чергового чергової частини сектору моніторингу відділу поліції № 4 Краматорського РУП ГУНП в Донецькій області дисциплінарного стягнення у вигляді обмеження раніше накладеним дисциплінарним стягненням у вигляді зауваження від 27.06.2025 р. №468 та без встановлення премії у серпні 2025 року».

Ухвалою від 1 вересня 2025 року відкрито провадження в адміністративній справі, розгляд справи призначений за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи (у письмовому провадженні).

Ухвалою від 19 вересня 2025 року суд залучив до участі у справі у якості другого відповідача - Краматорське районне управління поліції ГУНП в Донецькій області.

Згідно з нормами частини третьої статті 263 КАС України у справах, визначених частиною першою цієї статті, заявами по суті справи є позов та відзив.

Позивач в обґрунтування позовних вимог зазначив, що службове розслідування відносно нього було проведено не повно та не об`єктивно, без з`ясування всіх обставин вчинення позивачем дисциплінарного проступку, без встановлення дійсних причин і умов його вчинення. Не в повній мірі враховано характер проступку обставини за яких він був вчинений, відсутність негативних наслідків, особу позивача, попередню поведінку поліцейського та його ставлення до служби.

Відповідачі надали відзив на позовну заяву, в якому проти задоволення позову заперечували, зазначили, що процедуру проведення службового розслідування та вимог законодавства щодо застосування дисциплінарного стягнення до позивача порушено не було. Службове розслідування проведено без порушень та правильно кваліфіковані дії позивача щодо вчинення ним дисциплінарного проступку, у зв`язку з чим до нього правомірно застосовано дисциплінарне стягнення.

Суд, розглянувши матеріали справи, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, встановив.

22.07.2025 до Краматорського РУП ГУНП в Донецькій області надійшов лист Управління головної інспекції ГУНП в Донецькій області (далі УГІ ГУНП) з інформацією, відповідно до якої, 21.07.2025 мобільною групою у складі поліцейських УГІ ГУНП було проведено перевірку службової діяльності чергової частини відділу поліції № 4 Краматорського районного управління поліції ГУНП в Донецькій області.

У ході перевірки було перевірено рівень знань вимог Закону України «Про Національну поліцію» та інших нормативно-правових актів. За результатами перевірки, зокрема, встановлено що інспектор-черговий чергової частини сектору моніторингу відділу поліції № 4 Краматорського РУП ГУНП в Донецькій області старший лейтенант поліції ОСОБА_1 , продемонстрував недостатній рівень знань вимог статей 1, 2 та 46 Закону України «Про Національну поліцію».

Наказом Краматорського РУП ГУНП в Донецькій області від 23.07.2025 № 527 було призначено службове розслідування за фактом можливого порушення службової дисципліни з боку окремих поліцейських відділу поліції №4 Краматорського РУП ГУНП в Донецькій області, цим же наказом створено дисциплінарну комісію.

Службове розслідування було призначено відповідно до ч. 4 ст. 14 розділу III Дисциплінарного статуту Національної поліції України (підставою для призначення службового розслідування є заяви, скарги та повідомлення громадян, посадових осіб, інших поліцейських, медіа (далі - повідомлення), рапорти про вчинення порушення, що має ознаки дисциплінарного проступку, або безпосереднє виявлення ознак такого проступку посадовою особою поліції, за наявності достатніх даних, що вказують на ознаки дисциплінарного проступку), а саме у зв`язку з виявленням в діях поліцейського ознак дисциплінарного проступку.

29.07.2025 в месенджері «WhatsApp» на зареєстрований телефонний номер, який належить ОСОБА_1 , було надіслано наказ про призначення службового розслідування від 23.07.2025 № 527 та повідомлення (виклик) щодо необхідності прибуття до службового кабінету ВКЗ, з визначеним терміном 01.08.2025 о 10:00, а також вказане повідомлення про виклик було надіслано на електронну пошту: ІНФОРМАЦІЯ_1 та на адресу мешкання. Однак позивач на зв`язок не вийшов, про причини не прибуття комісію не повідомив, пояснень не надав. 01.08.2025 комісією службового розслідування складено акт щодо неприбуття позивача на виклик комісії для надання пояснень та інше, а також складено акт про відмову позивача від надання пояснень.

Як встановлено матеріалами службового розслідування, позивач під час перевірки службової діяльності та усного опитування щодо знання норм Закону України «Про Національну поліцію» не зміг належним чином продемонструвати знання вимог статтей 1, 2, та 46 Закону.

Відповідно до матеріалів службового розслідування позивач має діюче дисциплінарне стягнення «зауваження» відповідно до наказу Краматорського РУП ГУНП в Донецькій області від 27.06.2025 №468, з яким позивач ознайомлений 21.07.2025.

Таким чином, дисциплінарною комісією в рамках службового розслідування було зібрано матеріали, якими підтверджується факт вчинення позивачем дисциплінарного проступку, у зв`язку з чим начальник Краматорського РУП ГУНП в Донецькій області відносно позивача обмежився раніше накладеним дисциплінарним стягненням та без встановлення премії у серпні 2025 року, відповідно до приписів частини 13 статті 19 Закону №2337-VIII, а саме у разі повторного вчинення поліцейським незначного проступку з урахуванням його сумлінного ставлення до виконання обов`язків за посадою або нетривалого перебування на посаді (до трьох місяців) керівник може обмежитися раніше застосованим до такого поліцейського дисциплінарним стягненням.

Наказом начальника Краматорського РУП ГУНП України в Донецькій області підполковника поліції Миколи Матвієнко № 562 від 05.08.2025 року, 1. За порушення службової дисципліни, що виразилась у недотриманні вимог п. 2 ч. 3 ст. 1 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, в частині належного знання законів, інших нормативно-правових актів, що визначають повноваження поліції, своїх посадових (функціональних) обов`язків; п.п. 1 та 2 ч. 1 ст. 18 Закону України «Про національну поліцію», в частині належного дотримання нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції та належного виконання своїх посадових(функціональних) обов`язків, наказів керівництва, підлягає притягненню до дисциплінарної відповідальності інспектор-черговий чергової частини сектору моніторингу відділу поліції № 4 Краматорського РУП ГУНП в Донецькій області старший лейтенант поліції ОСОБА_1 (0125638), але враховуючи, що наказом Краматорського РУП ГУНП в Донецькій області від 27.06.2025 № 468 останньому оголошено зауваження, цим обмежитись та без встановлення премії у серпні 2025 року.

Спірні правовідносини виникли з приводу проходження служби позивачем у Національній поліції України, а отже регулюються спеціальним законодавством, а саме Законом України «Про Національну поліцію» від 02.07.2015 № 580-VIII (далі Закон №580-VIII).

Приписами пунктів 1 та 2 статті 18 Закону № 580-VIII визначено основні обов`язки поліцейського, за якими поліцейський зобов`язаний, зокрема, неухильно дотримуватися положень Конституції України, законів України та інших нормативно правових актів, що регламентують діяльність поліції, та Присяги поліцейського та професійно виконувати свої службові обов`язки відповідно до вимог нормативно правових актів, посадових (функціональних) обов`язків, наказів керівництва.

Частинами першою та другою статті 19 Закону №580-VIII визначено, що у разі вчинення протиправних діянь поліцейські несуть кримінальну, адміністративну, цивільно-правову, матеріальну та дисциплінарну відповідальність відповідно до закону. Підстави та порядок притягнення поліцейських до дисциплінарної відповідальності, а також застосування до поліцейських заохочень визначаються Дисциплінарним статутом Національної поліції України, що затверджується законом. Сутність службової дисципліни в Національній поліції України, повноваження поліцейських та їхніх керівників з її додержання, види заохочень і дисциплінарних стягнень, а також порядок їх застосування та оскарження визначає Закон України «Про Дисциплінарний статут Національної поліції України» від 15.03.2018 №2337-VIII (далі також Дисциплінарний статут).

Підстави та порядок притягнення до дисциплінарної відповідальності, а також види покарань визначені Дисциплінарним статутом Національної поліції України.

Так, відповідно до ч. 1 ст. 1 розділу І Дисциплінарного статуту службова дисципліна - дотримання поліцейським Конституції і законів України, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, актів Президента України і Кабінету Міністрів України, наказів Національної поліції України, нормативно-правових актів Міністерства внутрішніх справ України, Присяги поліцейського, наказів керівників. Відповідно до норм ч. 1 ст. 12 розділу ІІІ Дисциплінарного статуту дисциплінарним проступком визнається протиправна винна дія чи бездіяльність поліцейського, що полягає в порушенні ним службової дисципліни, невиконанні чи неналежному виконанні обов`язків поліцейського або виходить за їх межі, порушенні обмежень та заборон, визначених законодавством для поліцейських, а також у вчиненні дій, що підривають авторитет поліції. Службова дисципліна ґрунтується на створенні необхідних організаційних та соціально-економічних умов для чесного, неупередженого і гідного виконання обов`язків поліцейського, повазі до честі і гідності поліцейського, вихованні сумлінного ставлення до виконання обов`язків поліцейського шляхом зваженого застосування методів переконання, заохочення та примусу.

За приписами п.2 ч.3 ст.1 Закону №2337-VIII, службова дисципліна, крім основних обов`язків поліцейського, визначених статтею 18 Закону України «Про Національну поліцію України», зобов`язує поліцейського, зокрема, знати закони, інші нормативно-правові акти, що визначають повноваження поліції, а також свої посадові (функціональні) обов`язки.

Частиною 1 та 2 ст. 14 розділу III Дисциплінарного статуту Національної поліції України визначено, що службове розслідування - це діяльність із збирання, перевірки та оцінки матеріалів і відомостей про дисциплінарний проступок поліцейського. Службове розслідування проводиться з метою своєчасного, повного та об`єктивного з`ясування всіх обставин вчинення поліцейським дисциплінарного проступку, встановлення причин і умов його вчинення, вини, ступеня тяжкості дисциплінарного проступку, розміру заподіяної шкоди та для підготовки пропозицій щодо усунення причин вчинення дисциплінарних проступків.

Процедуру проведення службового розслідування стосовно поліцейського, права учасників службового розслідування, порядок оформлення його результатів, прийняття та реалізації рішень за результатами службового розслідування визначає Порядок проведення службових розслідувань у Національній поліції України, затверджений наказом МВС України від 07.11.2018 № 893 (далі - Порядок № 893).

Відповідно до п. 1 розділу V Порядку № 893 проведення службового розслідування полягає в діяльності дисциплінарної комісії із збирання, перевірки та оцінки матеріалів і відомостей про дисциплінарний проступок поліцейського з метою своєчасного, повного та об`єктивного з`ясування всіх обставин його вчинення, установлення причин і умов учинення дисциплінарного проступку, вини поліцейського, ступеня тяжкості дисциплінарного проступку, розміру заподіяної шкоди та для підготовки пропозицій щодо усунення причин учинення дисциплінарних проступків.

Відповідно до п. 4 розділу V Порядку № 893 службове розслідування має встановити: - наявність чи відсутність складу дисциплінарного проступку в діянні (дії чи бездіяльності) поліцейського, з приводу якого (якої) було призначено службове розслідування; - наявність чи відсутність порушень положень законів України чи інших нормативно правових актів, організаційно-розпорядчих документів або посадових інструкцій; - ступінь вини кожної з осіб, що вчинили дисциплінарний проступок; - обставини, що пом`якшують або обтяжують ступінь і характер відповідальності поліцейського чи знімають безпідставні звинувачення з нього; - відомості, що характеризують поліцейського, а також дані про наявність або відсутність у нього дисциплінарних стягнень; - вид і розмір заподіяної шкоди; - причини та умови, що призвели до вчинення дисциплінарного проступку.

Суд зазначає, що виявлення другим відповідачем у позивача недостатнього рівня знань, зокрема, вимог статей 1, 2 та 46 Закону України «Про Національну поліцію», не є спірною обставиною між сторонами, однак позивач наголошує, що це не спричинило жодних негативних наслідків або ж заподіяння шкоди.

Водночас, суд зазначає, що приписами пунктів 1 та 2 статті 18 Закону № 580-VIII визначено основні обов`язки поліцейського, за якими поліцейський зобов`язаний, зокрема, неухильно дотримуватися положень Конституції України, законів України та інших нормативно правових актів, що регламентують діяльність поліції, та Присяги поліцейського та професійно виконувати свої службові обов`язки відповідно до вимог нормативно правових актів, посадових (функціональних) обов`язків, наказів керівництва.

За правовою позицією Верховного Суду, що викладена у постанові від 02.06.2021 у справі №815/2705/16, у постанові від 22.09.2022 у справі №420/4977/20 поведінка поліцейського має відповідати очікуванню громадськості й забезпечувати довіру суспільства до поліції, не тільки під час виконання службових обов`язків, а й у повсякденному житті. Працівник поліції має усвідомлювати, що займана посада є виявом довіри народу, стверджувати та відстоювати честь і гідність свого звання, несучи відповідальність перед державою і суспільством та вживати заходів задля підвищення авторитету і позитивної репутації органів поліції. Невиконання чи неналежне виконання поліцейським службової дисципліни є дисциплінарним проступком, який є підставою для притягнення поліцейського до дисциплінарної відповідальності.

У відповідності до ст. 29 Дисциплінарного статуту Національної поліції України:

у разі встановлення за результатами службового розслідування в діях поліцейського дисциплінарного проступку видається письмовий наказ про застосування до нього одного з видів дисциплінарного стягнення з урахуванням особливостей, визначених цією статтею. Дисциплінарні стягнення застосовуються в порядку зростання від менш суворого, яким є зауваження, до більш суворого - звільнення зі служби в поліції.

За приписами статті 29 Дисциплінарного статуту, якою урегульовано особливості застосування дисциплінарних стягнень у період дії воєнного стану, Верховним Судом у постанові від 23.11.2023 у справі № 420/14443/22, з урахуванням усталеної практики, зазначено, що обрання виду стягнення за дисциплінарний проступок перебуває у площині дискреційних повноважень суб`єкта його накладення. Застосування дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби є крайнім заходом дисциплінарного впливу, проте його застосування здійснюється на розсуд уповноваженої особи з урахуванням обставин у справі та не потребує наведення неможливості застосування інших видів дисциплінарних стягнень.

З урахуванням обставин справи, визначення виду дисциплінарного стягнення є виключною компетенцією особи, якій законом надано право притягувати до дисциплінарної відповідальності.

Отже, виходячи з фактичних обставин скоєного проступку, та особи порушника, в даному випадку, начальник Краматорського РУП ГУНП в Донецькій області мав законодавчо передбачене дискреційне право застосувати до позивача саме такий вид дисциплінарного впливу, як обмеження раніше накладеним дисциплінарним стягненням та без встановлення премії у серпні 2025 року.

Відповідно до частини 5 статті 23 Закону №2337-VIII у місяці виконання дисциплінарного стягнення поліцейського може бути позбавлено премії повністю або частково в порядку, визначеному Міністерством внутрішніх справ України. Загальні питання визначення порядку матеріального заохочення поліцейських, з урахуванням специфіки умов проходження служби та особливостей виконання покладених на них службових обов`язків, врегульовані постановою Кабінету Міністрів України від 11.11.2015 № 988 «Про грошове забезпечення поліцейських Національної поліції» (далі - Постанова № 988) і Порядку та умовам виплати грошового забезпечення поліцейським Національної поліції та здобувачам вищої освіти закладів вищої освіти із специфічними умовами навчання, що здійснюють підготовку поліцейських, затвердженим наказом МВС України від 06.04.2016 № 260, зареєстрованим в Міністерстві юстиції України 29.04.2016 № 669/28799 (далі - Порядок № 260).

Підпунктом 2 пункту 4 Постанови № 988 надано право керівникам органів, закладів та установ Національної поліції в межах затверджених для них асигнувань на грошове забезпечення, здійснювати преміювання поліцейських відповідно до їх особистого внеску в загальний результат служби.

Відповідно до пункту 12 розділу ІІ Порядку № 260 керівники органів поліції мають право преміювати поліцейських відповідно до особливостей проходження служби та особистого внеску поліцейського в загальні результати служби з урахуванням специфіки і особливостей виконання покладених на нього завдань та в межах асигнувань, затверджених на грошове забезпечення для утримання Національної поліції України. Залежно від виконання показників преміювання (у тому числі успішного виконання службових обов`язків, допущення проступків, застосування до поліцейських дисциплінарного стягнення в установленому законодавством порядку), які можуть впливати на розмір премії, до наказу про преміювання за відповідний місяць можуть уноситися відповідні зміни та проводитися перерахунок премії на підставі мотивованого рапорту (звернення) керівника.

Таким чином нормами законодавства визначено сукупність підстав, що впливають на встановлення розміру премій поліцейському. Крім того, встановлення премій є правом керівника, а не його обов`язком, при цьому, встановлення цих премій можливе лише при наявності відповідних бюджетних асигнувань. Премія виплачуються в залежності від особистого внеску службовця в загальний результат роботи державного органу, а встановлення її розміру є виключною компетенцією відповідних органів.

Суд зазначає, що процедуру, строки проведення службового розслідування та вимог законодавства щодо застосування дисциплінарного стягнення до позивача відповідачами порушено не було. Доводи, викладені позивачем у позовній заяві не спростовують виявлене порушення та правомірність застосування заходів дисциплінарного впливу.

Згідно з нормами частини 2 статті 2 КАС України у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України; з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); безсторонньо (неупереджено); добросовісно; розсудливо; з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи несправедливій дискримінації; пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; своєчасно, тобто протягом розумного строку.

За правилами статті 90 КАС України суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності.

Згідно приписів ч.1 ст.77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього кодексу, проте згідно ч.2 ст.77 КАС України в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Розглянувши подані документи, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд доходить висновку, що позовні вимог є необґрунтованими та такими, що не підлягають задоволенню. Судові витрати залишаються за позивачем.

Керуючись статтями 2-17, 19-20, 42-47, 55-60, 72-77, 90, 94-99, 122, 124-125, 132, 139, 143, 159-165, 168, 171, 173, 192-196, 224, 225-228, 229-230, 241, 243, 245, 246, 250, 255, 293, 295, 297 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

ВИРІШИВ:

У задоволенні позову ОСОБА_1 до 1) Головного управління Національної поліції в Донецькій області, 2) Краматорського районного управління поліції ГУНП в Донецькій області про визнання протиправним та скасування наказу від 05.08.2025 № 562 відмовити повністю.

Рішення ухвалене та повне судове рішення складене 29 жовтня 2025 року.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення. Апеляційна скарга подається до Першого апеляційного адміністративного суду.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Суддя С.В. Смагар