Справа № 520/18166/25
Суддя: Горшкова О.О.
Дата ухвалення: 2025-10-27 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

Харківський окружний адміністративний суд
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

27 жовтня 2025 р. № 520/18166/25

Харківський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Ольги Горшкової, розглянувши в порядку спрощеного провадження адміністративну справу за позовом ОСОБА_1 до Департаменту патрульної поліції про визнання бездіяльності протиправною та зобов`язання вчинити певні дії,-

В С Т А Н О В И В:

ОСОБА_1 звернувся до Харківського окружного адміністративного суду з позовом, в якому просить суд:

- визнати протиправною бездіяльність Департаменту патрульної поліції щодо не вжиття заходів із призначення та проведення службового розслідування за скаргою ОСОБА_1 від 02.06.2025 № 0602-1;

- зобов`язати Департамент патрульної поліції призначити проведення службового розслідування відносно обставин, викладених у скарзі ОСОБА_1 від 02.06.2025 № 0602-1.

В обґрунтування позовних вимог зазначив, що позивач звернувся до Департаменту патрульної поліції з заявою, відповідно до якої просив призначии та провести службове розслідування відносно інспектора поліції 5 роти, 3 батальону УПП у Харківській області ДПП капрала поліції ОСОБА_2 за фактом вчинення 20.05.2025 можливого дисциплінарного проступку та перевірки дотримання ч. 2 ст. 31, 35 Закону України «Про Національну поліцію» щодо законності зупинення транспортного засобу та тотримання статті 266 КУпАП, Інструкції про порядок виявлення у водіїв транспортних засобів ознак алкогольного, наркотичного чи іншого сп`яніння або перебування під впливом лікарських препаратів, що знижують увагу та швидкість реакції, затвердженого наказом МВС України, МОЗ України від 09.11.2015 № 1452/735, Прядку направлення водіїв транспортних засобів для проведення огляду з метою виявлення стану алкогольного, наркотичного чи іншого сп`яніння або перебування під впливом лікарських препаратів, що знижують увагу та швидкість реакції, і проведення такого огляду, затвердженого постановою КМУ від 17.12.2008 № 1103 щодо законних підстав направлення водія до медичного закладу для проведення огляду на стан наркотичного сп`яніння. Проте, позивачу було відмовлено в призначенні службового розслідування. Позивач вважає такі дії незаконними, у зв`язку із чим, звернувся до суду.

Ухвалою суду відкрито спрощене провадження по справі в порядку, передбаченому статтею 262 Кодексу адміністративного судочинства України та запропоновано відповідачу надати відзив на позов, а позивачеві - відповідь на відзив.

Предстаник відповідача надав до суду відзив на позовну заяву, відповідно до якого зазначив, що виходячи зі змісту положень Кодексу адміністративного судочинства України щодо компетенції адміністративного суду, останній не може підміняти інший орган державної влади та перебирати на себе повноваження щодо вирішення питань,які законодавством віднесені до компетенції цього органу державної влади. Тому позовні вимоги щодо визнання протиправно бездіяльність Департаменту патрульної поліції щодо не вжиття заходів із призначення та проведення службового розслідування за скаргою ОСОБА_1 від 02.06.2025 № 0602-1 є необґрунтованими та задоволенню не підлягають. У зв`язку із чим, просив відмовити у задоволенні позову.

Також представник відповідача надав до суду додаткові пояснення, відповідно до яких зазначив, що представником позивача 02.06.2025 на електронну пошту УПП в Харківській області ДПП подано скаргу щодо можливих неправомірних дій працівників УПП в Харківській області ДПП під час подій, що мали місце 20.05.2025. 30.06.2025 вищевказана скаргу була розглянута, подано доповідну записку до керівництва УПП в Харківській області ДПП щодо завершення розгляду відповідної скарги у зв`язку з тим, що відомості викладені у скарзі не знайшли свого підтвердження.

Відповідно до частини 5 статті 262 Кодексу адміністративного судочинства України, суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами, за відсутності клопотання будь-якої зі сторін про інше.

У період з 19.08.2025 по 29.09.2025 суддя Ольга Горшкова перебувала у щорічній відпустці та у відрядженні, відтак розгляд справи відбувається з урахуванням вказаних днів.

Суд, дослідивши та оцінивши наявні в матеріалах справи докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на повному, всебічному і об`єктивному розгляді в судовому засіданні всіх обставин справи в їх сукупності, зазначає наступне.

Як вбачається з матеріалів справи, на підставі договору №0705/25-1 від 05.07.2025 про надання правничої допомоги та ордеру адвокат Санжаревський Ігор Анатолійович здійснює представництво інтересів ОСОБА_1 .

02 червня 2025 року адвокат Санжаревський Ігор Анатолійович в інтересах ОСОБА_1 звернувся до Начальника Управління патрульної поліції в Харківській області Департаменту патрульної поліції майора Стрижака А.О. із скаргою на дії поліцейського патрульної поліції.

Так, в рамках вказаної скарги заявник просив призначити та провести службове розслідування відносно інспектора поліції 5 роти 3 батальону УПП у Харківській області ДПП капрала поліції Глоби Микити Олеговича та повідомити заявника про результат скарги.

Листом від 30.06.2025 Управління патрульної поліції в Харківській області Департаменту патрульної поліції повідомив представника позивача про результати розгляду його скарги, відповідно до якого зазначив, що в ході перевірки встановлено, що 20.05.2025 капралом поліції ОСОБА_3 , поліцейським роти № 5 батальйону № 3 УПП в Харківській області ДПП відносно Божка Р. складено протокол про адміністративне правопорушення серії ЕПР1 № 335950 за частиною першою статті 130 Кодексу України про адміністративні правопорушення (далі - КУпАП), який направлено для подальшого рішення до Київського районного суду міста Харкова. Вивченням інформації, наявної у відкритому доступі Інтернет-ресурс «Судова влада України» встановлено, що справу єдиний унікальний номер 953/5409/25 про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_4 призначено до досудового розгляду 28.07.2025 на 12.00. Згідно з вимогами статі 221 КУпАП, судді районних, у місті, міських чи міськрайонних судів розглядають справи про адміністративні правопорушення, у тому числі, передбаченні статтею 130 КУпАП.

Прийняття рішення щодо наявності чи відсутності в діях особи складу адміністративного правопорушення, передбаченого статтею 130 КУпАП, належить виключно до компетенції суду. Відтак, усі зібрані матеріали передано для розгляду до відповідного судового органу, який і ухвалить рішення у встановленому законом порядку. Виходячи з наведеного, відповідно до пункту 1 розділу ІІ Порядку проведення службових розслідувань у Національній поліції України, затвердженого наказом Міністерства внутрішніх справ України від 07.11.2018 №893 був, відсутні підстави для призначення службового розслідування.

Вважаючи бездіяльність відповідача щодо непроведення службового розслідування протиправною та такою, що порушує його права, позивач звернувся до суду з цим позовом.

Надаючи правову оцінку спірним правовідносинам, суд зазначає наступне.

Правові засади організації та діяльності Національної поліції України, статус поліцейських, а також порядок проходження служби в Національній поліції України визначено Законом України «Про Національну поліцію» від 2 липня 2015року №580-VIII (зі змінами та доповненнями), відповідно до статті 3 якого у своїй діяльності поліція керується Конституцією України, міжнародними договорами України, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, цим та іншими законами України, актами Президента України та постановами Верховної Ради України, прийнятими відповідно до Конституції та законів України, актами Кабінету Міністрів України, а також виданими відповідно до них актами Міністерства внутрішніх справ України, іншими нормативно-правовими актами.

Згідно з пунктами 1, 2 частини першої статті 18 Закону України «Про Національну поліцію» від 02.07.2015 №580-VIII поліцейський зобов`язаний: неухильно дотримуватися положень Конституції України, законів України та інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції, та Присяги поліцейського; професійно виконувати свої службові обов`язки відповідно до вимог нормативно-правових актів, посадових (функціональних) обов`язків, наказів керівництва.

У разі вчинення протиправних діянь поліцейські несуть кримінальну, адміністративну, цивільно-правову, матеріальну та дисциплінарну відповідальність відповідно до закону. Підстави та порядок притягнення поліцейських до дисциплінарної відповідальності, а також застосування до поліцейських заохочень визначаються Дисциплінарним статутом Національної поліції України, що затверджується законом (частина перша та друга статті 19 Закону України «Про Національну поліцію»).

Сутність службової дисципліни в Національній поліції України, повноваження поліцейських та їхніх керівників з її додержання, види заохочень і дисциплінарних стягнень, а також порядок їх застосування та оскарження визначено Дисциплінарним статутом Національної поліції України, затвердженим Законом України від 15.03.2018 №2337-VIII, відповідно до частини 1 статті 1 якого службова дисципліна - дотримання поліцейським Конституції і законів України, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, актів Президента України і Кабінету Міністрів України, наказів Національної поліції України, нормативно-правових актів Міністерства внутрішніх справ України, Присяги поліцейського, наказів керівників.

Статтею 3 Дисциплінарного статуту Національної поліції України визначено, що керівник несе відповідальність за дотримання підлеглими службової дисципліни. З метою забезпечення дотримання службової дисципліни керівник зобов`язаний: 1) створити умови, необхідні для виконання підлеглими обов`язків поліцейського; 2) поважати честь і гідність підлеглих, не допускати порушень їхніх прав та соціальних гарантій; 3) розвивати у підлеглих розумну ініціативу та самостійність під час виконання ними обов`язків поліцейського; 4) сприяти підвищенню підлеглими рівня кваліфікації, достатнього для виконання службових повноважень; 5) вивчати індивідуальні та професійні якості підлеглих, забезпечуючи прозорість і об`єктивність в оцінюванні їхньої службової діяльності; 6) забезпечити сприятливий стан морально-психологічного клімату в колективі, своєчасно вчиняти дії із запобігання порушенню службової дисципліни підлеглими та виникненню конфліктів між ними; 7) контролювати дотримання підлеглими службової дисципліни, аналізувати її стан та об`єктивно доповідати про це безпосередньому керівникові, проводити профілактичну роботу із зміцнення службової дисципліни та запобігання вчиненню підлеглими правопорушень; 8) у разі виявлення порушення підлеглим службової дисципліни вжити заходів для припинення такого порушення та застосувати дисциплінарне стягнення до порушника або порушити клопотання про застосування стягнення уповноваженим керівником.

Згідно зі статтею 12 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, дисциплінарним проступком визнається протиправна винна дія чи бездіяльність поліцейського, що полягає в порушенні ним службової дисципліни, невиконанні чи неналежному виконанні обов`язків поліцейського або виходить за їх межі, порушенні обмежень та заборон, визначених законодавством для поліцейських, а також у вчиненні дій, що підривають авторитет поліції.

Відповідно до статті 13 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, дисциплінарне стягнення є засобом підтримання службової дисципліни, що застосовується за вчинення дисциплінарного проступку з метою виховання поліцейського, який його вчинив, для безумовного дотримання службової дисципліни, а також з метою запобігання вчиненню нових дисциплінарних проступків.

Відповідно до статті 14 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, службове розслідування - це діяльність із збирання, перевірки та оцінки матеріалів і відомостей про дисциплінарний проступок поліцейського.

Отже, збирання, перевірка та оцінка матеріалів і відомостей про дисциплінарний проступок поліцейського має відбуватись під час проведення службового розслідування.

Службове розслідування проводиться з метою своєчасного, повного та об`єктивного з`ясування всіх обставин вчинення поліцейським дисциплінарного проступку, встановлення причин і умов його вчинення, вини, ступеня тяжкості дисциплінарного проступку, розміру заподіяної шкоди та для підготовки пропозицій щодо усунення причин вчинення дисциплінарних проступків.

Службове розслідування призначається за письмовим наказом керівника, якому надані повноваження із застосування до поліцейського дисциплінарного стягнення.

Підставою для призначення службового розслідування є заяви, скарги та повідомлення громадян, посадових осіб, інших поліцейських, засобів масової інформації (далі - повідомлення), рапорти про вчинення порушення, що має ознаки дисциплінарного проступку, або безпосереднє виявлення ознак такого проступку посадовою особою поліції, за наявності достатніх даних, що вказують на ознаки дисциплінарного проступку.

Проведення службових розслідувань за фактом порушення поліцейським службової дисципліни здійснюють дисциплінарні комісії (п. 1 ст. 15).

Відповідно до статті 19 Дисциплінарного статуту Національної поліції України у висновку за результатами службового розслідування зазначаються: 1) дата і місце складання висновку, прізвище та ініціали, посада і місце служби членів дисциплінарної комісії, що проводила службове розслідування; 2) підстава для призначення службового розслідування; 3) обставини справи, зокрема обставини вчинення поліцейським дисциплінарного проступку; 4) пояснення поліцейського щодо обставин справи; 5) пояснення інших осіб, яким відомі обставини справи; 6) пояснення безпосереднього керівника поліцейського щодо обставин справи; 7) документи та матеріали, що підтверджують та/ або спростовують факт вчинення дисциплінарного проступку; 8) відомості, що характеризують поліцейського, а також дані про наявність або відсутність у нього дисциплінарних стягнень; 9) причини та умови, що призвели до вчинення проступку, вжиті або запропоновані заходи для їх усунення, обставини, що знімають з поліцейського звинувачення; 10) висновок щодо наявності або відсутності у діянні поліцейського дисциплінарного проступку, а також щодо його юридичної кваліфікації з посиланням на положення закону; 11) вид стягнення, що пропонується застосувати до поліцейського у разі наявності в його діянні дисциплінарного проступку.

Висновок підписується всіма членами дисциплінарної комісії, що проводила розслідування. Члени дисциплінарної комісії мають право на окрему думку, що викладається письмово і додається до висновку.

Під час визначення виду стягнення дисциплінарна комісія враховує характер проступку, обставини, за яких він був вчинений, особу порушника, ступінь його вини, обставини, що пом`якшують або обтяжують відповідальність, попередню поведінку поліцейського, його ставлення до служби.

У разі встановлення вини поліцейського за результатами проведеного службового розслідування видається письмовий наказ про застосування до поліцейського одного з видів дисциплінарного стягнення, передбаченого статтею 13 цього Статуту, зміст якого оголошується особовому складу органу поліції.

Порядок проведення службових розслідувань у Національній поліції України затверджено Наказом Міністерства внутрішніх справ України від 07.11.2018 №893, згідно з розділом VI якого зібрані під час проведення службового розслідування матеріали та підготовлені дисциплінарною комісією документи формуються нею у справу.

Підсумковим документом службового розслідування є висновок службового розслідування, який складається зі вступної, описової та резолютивної частин. Висновок службового розслідування готує і підписує дисциплінарна комісія.

У вступній частині висновку службового розслідування викладаються такі відомості: дата і місце складання висновку службового розслідування, прізвище та ініціали, посада і місце служби (роботи) голови (заступника голови) та членів дисциплінарної комісії, що проводила службове розслідування; підстава для проведення службового розслідування; форма розгляду справи дисциплінарною комісією (відкрите засідання чи письмове провадження).

В описовій частині висновку службового розслідування викладаються відомості, встановлені під час проведення службового розслідування: обставини справи, зокрема обставини вчинення поліцейським дисциплінарного проступку, час, місце, спосіб, мотив учинення дисциплінарного проступку, його наслідки (їх тяжкість), що настали у зв`язку з цим; посада, звання, прізвище, ім`я, по батькові, персональні дані (дата і місце народження, освіта, період служби в поліції і на займаній посаді - із дотриманням вимог Закону України «Про захист персональних даних»), відомості, що характеризують поліцейського, стосовно якого проводиться службове розслідування, а також дані про наявність або відсутність у нього дисциплінарних стягнень; пояснення поліцейського щодо обставин справи, а в разі відмови від надання такого пояснення - інформація про засвідчення цього факту відповідним актом про відмову надати пояснення чи поштове повідомлення про вручення або про відмову від отримання виклику для надання пояснень чи повернення поштового відправлення з позначкою про невручення; пояснення безпосереднього керівника поліцейського щодо обставин справи; пояснення інших осіб, яким відомі обставини справи; документи та матеріали, що підтверджують та (або) спростовують факт учинення дисциплінарного проступку; обставини, що обтяжують або пом`якшують відповідальність поліцейського, визначені статтею 19 Дисциплінарного статуту Національної поліції України; причини та умови, що призвели до вчинення виявленого дисциплінарного проступку, обставини, що знімають із поліцейського звинувачення.

У резолютивній частині висновку службового розслідування дисциплінарною комісією зазначаються: висновок щодо наявності або відсутності в діянні поліцейського дисциплінарного просиупку, а також щодо його юридичної кваліфікації з посиланням на положення закону, іншого нормативно-правового чи організаційно-розпорядчого акта, наказу керівника, який було порушено.

У разі неможливості встановлення за результатами службового розслідування факту наявності/відсутності в діях (бездіяльності) поліцейського складу дисциплінарного проступку внаслідок неможливості отримання доступу до необхідних документів такі обставини розцінюються на користь поліцейського, стосовно якого призначено службове розслідування; вид стягнення, що пропонується застосувати до поліцейського в разі наявності в його діянні ознак дисциплінарного проступку; відомості про списання чи відновлення використаних, пошкоджених або втрачених матеріальних цінностей, зброї, боєприпасів, службових документів, а також про надсилання матеріалів службового розслідування до відповідних органів для прийняття рішення згідно із законодавством; запропоновані заходи, спрямовані на усунення виявлених під час службового розслідування недоліків, причин та умов виникнення обставин, які стали підставою для призначення службового розслідування.

Так, судом встановлено, 02 червня 2025 року адвокат Санжаревський Ігор Анатолійович в інтересах ОСОБА_1 звернувся до Начальника Управління патрульної поліції в Харківській області Департаменту патрульної поліції майора Стрижака А.О. із скаргою на дії поліцейського патрульної поліції.

30 червня 2025 року Інспектором відділу моніторингу та аналітичного забезпечення УПП в Харківській області ДПП старшим лейтенантом поліції Єрьоміним Д. направлено до начальника управління патрульної поліції в Харківській області Департаменту патрульної поліції підполковнику поліції Левченку В. доповідну записку від 30.06.2025 про результати розгляду скарги адвоката Санжаревського І.

За наслідками проведення перевірки за скаргою адвоката Санжаревського І. у відповідності до пункту 1 розділу ІІ Порядку проведення службових розслідувань у Національній поліції України підстав для призначення службового розслідування не вбачається, тому запропоновано завершити перевірку за результатами розгляду скарги адвоката Санжаревського І., який діє в інтересах ОСОБА_4 , відомості, що викладені у скарзі вважати такими, що не знайшли свого об`єктивного підтвердження.

Крім того, листом від 30.06.2025 Управління патрульної поліції в Харківській області Департаменту патрульної поліції повідомило представника позивача про результати розгляду його скарги.

Отже, з наведеного вбачається, що за результатми розгляду скарги представника позивача Департаментом патрульної поліції проводилась перевірка фактів про вчинення порушення, що має ознаки дисциплінарного проступку, або безпосереднє виявлення ознак такого проступку відносно інспектора поліції 5 роти 3 батальону УПП у Харківській області ДПП капрала поліції ОСОБА_2 .

Суд звертає увагу, що із доповідної записки вбачається, що Інспектором відділу моніторингу та аналітичного забезпечення УПП в Харківській області ДПП старшим лейтенантом поліції Єрьоміним Д. детально досліджено відеозапис, що здійснений за допомогою відеореєстратора №472780.

Крім того, аналізуючи положення статті 14 Дисциплінарного статуту можна дійти висновку, що лише підтвердження фактів неправомірних дій (перевищення повноважень, бездіяльність, образи, порушення етики тощо) може бути підставою для призначення службового розслідування щодо дій поліцейського.

Сама по собі незгода особи з рішенням чи діями поліції (зі складенням адмінпротоколу, зупиненням транспортного засобу тощо) не є підставлю для призначення та проведення службового розслідування.

Таким чином, суд зазначає, що системний аналіз вище окреслених правових норм дає підстави для висновку, що факт наявності в діях працівника поліції дисциплінарного проступку, не був підтверджений під час розгляду скарги адвоката Санжаревського І., а тому з урахуванням положень статті 14 Дисциплінарного статуту відповідачем і не приймалося рішення про призначення службового розслідування щодо інспектора поліції 5 роти 3 батальону УПП у Харківській області ДПП капрала поліції Глоби Микити Олеговича. А відтак, у діях відповідача відсутня протиправна бездіяльність щодо не вжиття заходів із призначення та проведення службового розслідування за скаргою ОСОБА_1 від 02.06.2025.

Відповідно до частини 1 статті 2 Кодексу адміністративного судочинства України завданням адміністративного судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.

Адміністративний суд у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень, виконуючи завдання адміністративного судочинства щодо перевірки відповідності їх прийняття (вчинення) не втручається та не може втручатися у дискрецію (вільний розсуд) суб`єкта владних повноважень поза межами перевірки за названими критеріями.

Відповідно до частини 1 статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

Частиною 2 статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

З урахуванням встановлених обставин, суд приходить до висновку про відсутність підстав для задоволення позовних вимог ОСОБА_1 .

Керуючись ст. ст. 241-246, 255, 257-258, 295 Кодексу адміністративного судочинства України, суд,

В И Р І Ш И В:

Адміністративний позов ОСОБА_1 до Департаменту патрульної поліції про визнання бездіяльності протиправною та зобов`язання вчинити певні дії залишити без задоволення.

Рішення може бути оскаржено в апеляційному порядку до Другого апеляційного адміністративного суду шляхом подачі апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті апеляційного провадження чи закриття апеляційного провадження або набрання законної сили рішенням за наслідками апеляційного провадження.

Суддя Ольга Горшкова