Справа № 366/3247/25
Суддя: Корчков А. А.
Дата ухвалення: 2025-10-15 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Справа № 366/3247/25
Провадження № 2-а/366/107/25
У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

15 жовтня 2025 року с-ще Іванків

Суддя Іванківського районного суду Київської області Корчков А.А., вивчивши адміністративний позов ОСОБА_1 , поданий представником, адвокатом Харитончук Євгенією Валеріївною до ІНФОРМАЦІЯ_1 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на стороні відповідача: начальник ІНФОРМАЦІЯ_2 ОСОБА_2 про визнання протиправною та скасування постанови № 77/1 від 20.01.2025 про адміністративного правопорушення, передбачене ч.3 ст.210 КУпАП,

ВСТАНОВИВ:

Представник позивача ОСОБА_1 , адвокат Харитончук Євгенія Валеріївна звернулась із зазначеним адміністративним позовом до суду, у якому просить суд: визнати протиправною та скасувати постанову № 77/1 від 20.01.2025, винесену начальником ІНФОРМАЦІЯ_2 ОСОБА_2 у справі про адміністративне правопорушення щодо притягнення ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 до адміністративної відповідальності за вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ч.3 ст. 210 КУпАП та накладення на нього адміністративного стягнення у виді штрафу у сумі 25000 грн.; провадження у справі закрити.

Відповідно до ч. 1 ст. 171 КАС України, суддя після одержання позовної заяви з`ясовує, зокрема, чи: відповідає позовна заява вимогам, встановленим статтями 160, 161 цього Кодексу; позов подано у строк, установлений законом (якщо позов подано з пропущенням встановленого законом строку звернення до суду, то чи достатньо підстав для визнання причин пропуску строку звернення до суду поважними); немає інших підстав для залишення позовної заяви без руху, повернення позовної заяви або відмови у відкритті провадження в адміністративній справі, встановлених цим Кодексом.

Під час вирішення питання щодо можливості відкриття провадження у справі за вказаним позовом, суддею встановлено, що адміністративний позов подано з порушенням вимог КАС України.

Так, згідно з ч. 1 ст.122 КАС України позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Частиною 2 статті 286 КАС України передбачено, що позовну заяву щодо оскарження рішень суб`єктів владних повноважень у справах про притягнення до адміністративної відповідальності може бути подано протягом десяти днів з дня ухвалення відповідного рішення (постанови), а щодо рішень (постанов) по справі про адміністративні правопорушення у сфері забезпечення безпеки дорожнього руху, у тому числі зафіксовані в автоматичному режимі, - протягом десяти днів з дня вручення такого рішення (постанови).

Відповідні за змістом положення, наведені також у ст. 289 КУпАП.

Тобто, законодавцем чітко визначено, що для звернення до адміністративного суду з позовом щодо оскарження постанови про притягнення до адміністративної відповідальності законодавством встановлено спеціальний 10-денний строк, який обчислюється з дня вручення постанови.

Як вбачається з позовної заяви та доданих до неї матеріалів, оскаржувана позивачем постанова №77/1, винесена начальником ІНФОРМАЦІЯ_4 ОСОБА_2 20.01.2025 .

Адміністративний позов надійшов до канцелярії суду 09.10.2025 та відповідно до протоколу авторозподілу судової справи між суддями від 09.10.2025 переданий для розгляду судді Корчкову А.А.

Суддею встановлено, що вказаний адміністративний позов подано зі значним порушенням строків звернення до адміністративного суду, передбачених ч. 2 ст. 286 КАС України (10 днів).

Згідно з ч. 1 ст. 121 КАС України, суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення.

Так, у позовній заяві представник позивача звернулась до суду з клопотанням, в якому просить поновити строк на подання адміністративного позову щодо оскарження постанови від 20.01.2025 року за № 77/1, як пропущеного з поважних причин, в обґрунтування якого зазначає, що з оскаржуваною постановою позивач ознайомився лише 25.09.2025 після того як 25.08.2025 виявив, що Іванківським відділом ДВС у Вишгородському районі Київської області в Центрального Міжрегіонального управління юстиції (м. Київ) на його банківські рахунки було накладено арешт у зв`язку з примусовим виконанням постанови начальника ІНФОРМАЦІЯ_1 № 77/1 від 20.01.2025 та звернувся за правовою допомогою до адвоката Харитончук Є.В., яка скерувала відповідний адвокатський запит до ІНФОРМАЦІЯ_5 щодо надання копій матеріалів справи відносно ОСОБА_1 .

Після отриманням представником позивача, адвокатом Харитончук Є.В. від ІНФОРМАЦІЯ_5 відповіді на її адвокатський запит, 25.09.2025 позивач ознайомився зі змістом оскаржуваної постанови.

Представник позивача зазначає, що про винесення вказаної постанови позивач не знав, про день час та місце розгляду справи відносно нього у ІНФОРМАЦІЯ_2 не повідомлявся, копія постанови № 77/1 від 20.01.2025 йому не направлялась, а тому, причини пропуску звернення до суду з позовом є поважними та в позивача наявні законні підстави для поновлення строку на оскарження постанови вищевказаної постанови.

Будь-яких інших підстав для поновлення строку звернення до суду з даним позовом щодо оскарження рішення суб`єкта владних повноважень у справі про притягнення до адміністративної відповідальності, представником позивача, не наведено.

Суддя звертає увагу, що положення ч.3 ст.123 КАС України пов`язують обчислення строку для звернення до адміністративного суду не лише з дня, коли особа дізналася про порушення своїх прав, свобод чи інтересів, але і з дня, коли особа повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Як убачається з усталеної практики Верховного Суду, встановлення строків звернення до суду з відповідними позовними заявами законом передбачено з метою дисциплінування учасників адміністративного судочинства та своєчасного виконання ними, передбачених КАС України, певних процесуальних дій.

Встановлення строків звернення до адміністративного суду у системному зв`язку з принципом правової визначеності слугує меті забезпечення передбачуваності для відповідача (як правило, суб`єкта владних повноважень у адміністративних справах) та інших осіб того, що зі спливом встановленого проміжку часу прийняте рішення, здійснена дія (бездіяльність) не матимуть поворотної дії у часі та не потребуватимуть скасування, а правові наслідки прийнятого рішення або вчиненої дії (бездіяльності) не будуть відмінені у зв`язку з таким скасуванням. Тобто встановлені строки звернення до адміністративного суду сприяють уникненню ситуації правової невизначеності щодо статусу рішень, дій (бездіяльності) суб`єкта владних повноважень.

Чинним процесуальним законодавством визначений порядок вирішення питання поважності причин пропуску строку на звернення до суду та його поновлення, а також застосування наслідків пропущення строків звернення до адміністративного суду (постанова Верховного Суду від 30 листопада 2022 року у справі №607/15025/21).

Відповідно до правової позиції, викладеної у постанові Верховного Суду від 02 лютого 2023 року у справі №160/22256/21, під поважними причинами необхідно розуміти лише ті обставини, які були чи є об`єктивно непереборними, тобто не залежать від волевиявлення особи, пов`язані з дійсно істотними обставинами, перешкодами чи труднощами, що унеможливлювали своєчасне звернення до суду у визначений законом строк. Оцінюючи поважність підстав несвоєчасного звернення до суду, слід виходити з того, що причина пропуску строку є поважною, якщо вона відповідає одночасно усім таким умовам: 1) це обставина (або кілька обставин), яка безпосередньо унеможливлює або ускладнює можливість вчинення процесуальних дій у визначений законом або судом строк; 2) це обставина, яка виникла об`єктивно, незалежно від волі особи, яка пропустила строк; 3) ця причина виникла протягом строку, який пропущено; 4) ця обставина підтверджується належними і допустимими засобами доказування.

У постанові від 16 лютого 2023 року у справі № 697/1044/22 Верховний Суд зазначив, що звернення до суду з позовом є способом реалізації права на захист порушених прав і свобод особи, які така особа вважає порушеними у зв`язку з виникненням певних обставин, що впливають на її права. Отже, початок перебігу строку звернення до суду пов`язується саме з виникненням оспорюваних правовідносин, тобто предметом позовних вимог та часом коли особа дізналася або повинна була дізнатися про такі обставини, адже наслідки для особи настають незалежно від підстав, за яких прийнято оскаржуваний акт індивідуальної дії, а з моменту прийняття такого рішення.

У відповідності до ч. 9 ст. 120 КАС України, строк не вважається пропущеним, якщо до його закінчення позовна заява, скарга, інші документи чи матеріали або грошові кошти здано на пошту чи передані іншими відповідними засобами зв`язку.

Представник позивача, зазначаючи, що позивач ознайомився із оскаржуваною постановою 25.09.2025, звертається до суду з даним позовом шляхом подання його до поштового відділення АТ Укрпошта (селища Іванків) 07.10.2025, тобто після закінчення строку, установленого законом (який сплив 05.10.2025), проте, поважні причини такого пропуску звернення до суду не зазначає.

При цьому суд вважає за необхідне зазначити, що поштове відділення в селищі Іванків Вишгородського району Київської області, індекс 07201, до якого представник позивача подала поштове відправлення з даним адміністративним позовом, відповідно до графіку роботи, розміщеному на офіційному сайті АТ «Укрпошта» у відкритому доступі, працює щодня, без вихідних.

За приписами ст. 121 КАС України, суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення. Одночасно із поданням заяви про поновлення процесуального строку має бути вчинена процесуальна дія (подана заява, скарга, документи тощо), стосовно якої пропущений строк. Про поновлення або продовження процесуального строку, відмову у поновленні або продовженні процесуального строку суд постановляє ухвалу, яка не пізніше наступного дня з дня її постановлення надсилається особі, яка звернулася із відповідною заявою.

Статтею 17 Закону України "Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини" передбачено, що суди застосовують як джерело права при розгляді справ положення Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод та протоколів до неї, а також практику Європейського суду з прав людини та Європейської комісії з прав людини.

Відповідно до правових висновків ЄСПЛ, право на суд, одним з аспектів якого є право доступу до суду, не є абсолютним і може підлягати дозволеним за змістом обмеженням, зокрема, щодо умов прийнятності скарг. Такі обмеження не можуть зашкоджувати самій суті права доступу до суду, мають переслідувати легітимну мету, а також має бути обґрунтована пропорційність між застосованими засобами та поставленою метою (рішення у справі "Перетяка та Шереметьєв проти України").

ЄСПЛ у рішенні від 28 березня 2006 року у справі "Мельник проти України" зазначив, що норми, які регламентують строки подання скарг, безумовно, передбачаються для забезпечення належного відправлення правосуддя і дотримання принципу юридичної визначеності. Зацікавлені особи повинні розраховувати на те, що ці норми будуть застосовані. У той же час такі норми або їх застосування мають відповідати принципу юридичної визначеності та не перешкоджати сторонам використовувати наявні засоби .

Тобто, інститут строків в адміністративному судочинстві сприяє досягненню юридичної визначеності у публічно-правових відносинах, а також стимулює учасників адміністративного процесу добросовісно ставитися до виконання своїх обов`язків. Ці строки обмежують час, протягом якого такі правовідносини можуть вважатися спірними; після їх завершення, якщо ніхто не звернувся до суду за вирішенням спору, відносини стають стабільними.

Отже, встановлення процесуальних строків законом передбачено з метою дисциплінування учасників адміністративного судочинства та своєчасного виконання ними передбачених КАС України певних процесуальних дій і стимулює учасників адміністративного процесу добросовісно ставитися до виконання своїх обов`язків.

Підстави пропуску строку можуть бути визнані поважними, а строк поновлено лише у разі, якщо вони є об`єктивно непереборними, не залежать від волевиявлення особи, що звертається до суду, та пов`язані з дійсними істотними перешкодами чи труднощами для своєчасного вчинення процесуальних дій, що підтверджені належними доказами.

Чітко визначені та однакові для всіх учасників справи строки звернення до суду, здійснення інших процесуальних дій є гарантією забезпечення рівності сторін та інших учасників справи. Для цього має бути також виконано умову щодо недопустимості безпідставного та необмеженого поновлення судами пропущеного строку.

Така правова позиція щодо поважності причин пропуску строку неодноразово висловлювалась Верховним Судом, зокрема, у постановах Касаційного адміністративного суду у складі Верховного Суду від 30.09.2021 у справі № 320/3307/21, від 19.10.2021 у справі № 380/2968/20, від 21.12.2020 у справі № 580/1020/19, 28.04.2020 у справі № 460/2864/18.

Згідно з ч. 1, 2 ст. 77 КАС України, кожна із сторін повинна довести обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених ст. 78 цього Кодексу.

Відтак, хоча в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок доказування правомірності рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача, поряд з тим, обов`язок доказування поважності причин пропущення процесуального строку покладається саме на сторону позивача.

Суд зауважує, що поважними причинами визнаються лише такі обставини, які є об`єктивно непереборними, не залежать від волевиявлення особи, та пов`язані з дійсними істотними перешкодами чи труднощами для своєчасного вчинення відповідних дій та підтверджені належними доказами.

Позивачем, клопотання про поновлення строків на оскарження вищезазначеної постанови заявлялось, проте, належні докази, які б підтверджували те, що процесуальний строк на звернення до адміністративного суду пропущено з поважних причин, до суду не надані. Зокрема не зазначено поважних причин неподання вказаного адміністративного позову до 05.10.2025.

Таким чином, позовна заява не відповідає вимогам КАСУ.

Відповідно до ч. 1 ст. 123 КАС України у разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду з заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду або вказати інші підстави для поновлення строку.

Відповідно до частин першої та другої статті 169 КАС України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160,161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху. В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Отже, оскільки позовна заява не відповідає вимогам, встановленим статтею 160, 161 КАС України, її слід залишити без руху, надавши позивачу строк для усунення недоліків позовної заяви - сім днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

На підставі вищевикладеного, керуючись ст.ст. 161, 169, ст.ст. 248, 294-295 КАС України, суддя,

ПОСТАНОВИВ :

Адміністративний позов ОСОБА_1 , поданий представником, адвокатом Харитончук Євгенією Валеріївною до ІНФОРМАЦІЯ_1 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на стороні відповідача: начальник ІНФОРМАЦІЯ_2 ОСОБА_2 про визнання протиправною та скасування постанови № 77/1 від 20.01.2025 про адміністративного правопорушення, передбачене ч.3 ст.210 КУпАП, залишити без руху.

Запропонувати позивачу усунути зазначені в ухвалі суду недоліки протягом семи днів з дня отримання ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Роз`яснити, що у разі якщо недоліки позовної заяви не будуть усунуті у строк встановлений судом, позовну заяву буде повернуто позивачу.

Веб-адреса сторінки на офіційному веб-порталі судової влади України в мережі Інтернет, за якою учасники справи можуть отримати інформацію щодо справи, що розглядається: .

Ухвала суду набирає законної сили з моменту її підписання суддею та не може бути оскаржена в апеляційному порядку окремо від рішення суду.

Суддя Анатолій КОРЧКОВ