Справа № 480/6653/24
Суддя: Калиновський В.А.
Дата ухвалення: 2025-10-21 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

21 жовтня 2025 р.Справа № 480/6653/24
Другий апеляційний адміністративний суд у складі колегії:

Головуючого судді: Калиновського В.А.,

Суддів: Бегунца А.О. , Русанової В.Б. ,

за участю секретаря судового засідання Тютюник О.Ю.

розглянувши у відкритому судовому засіданні у приміщенні Другого апеляційного адміністративного суду адміністративну справу за апеляційною скаргою Товариства з обмеженою відповідальністю "Глухівський Елеватор" на рішення Сумського окружного адміністративного суду від 26.06.2025, головуючий суддя І інстанції: М.М. Шаповал, м. Суми, повний текст складено 30.06.25 по справі № 480/6653/24

за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "Глухівський Елеватор"

до Головного управління ДПС у Сумській області

про визнання протиправним та скасування податкового повідомлення - рішення,

ВСТАНОВИВ:

Позивач, Товариство з обмеженою відповідальністю "Глухівський Елеватор", звернувся до Сумського окружного адміністративного суду з позовом до Головного управління ДПС у Сумській області, в якому просив суд:

- визнати протиправним та скасувати податкове повідомлення-рішення № 09 від 06.05.2024 прийняте Головним управлінням Державної податкової служби у Сумській області.

В обґрунтування позовних вимог зазначив, що реєстрація розрахунків коригування, складених постачальником товарів/послуг до податкової накладної здійснюється після отримання такого розрахунку коригування до податкової накладної отримувачем (покупцем). Тобто, можливість зареєструвати РК № 8379 від 30.04.2022 та РК № 9671 від 31.05.2022 з`явилась у позивача лише після їх фактичного отримання від постачальника 08.11.2022 та 15.11.2022 відповідно.

При цьому як вбачається з протоколів проходження електронних документів щодо реєстрації зазначених вище розрахунків коригування, позивачем було дотримано встановлені чинним законодавством строки для їх реєстрації.

Зазначив, що ТОВ "Глухівський Елеватор" з усією відповідальністю поставилось до своїх податкових зобов`язань, виконало усі зобов`язання в повному обсязі одразу, як тільки отримало можливість це зробити (тобто після одержання від постачальника розрахунків коригування), зареєструвавши РК № 8379 від 30.04.2022 та РК № 9671 від 31.05.2022 в строк, визначений п.201.10. ст. 201 ПК України.

Звернув увагу, що відправлення на реєстрацію в ЄРПН ПН № 14 від 31.10.2022 здійснювалось позивачем в період, коли в більшості регіонів України мали місце відключення електроенергії через військову агресію. Так, загальновідомим фактом є те, що в жовтні 2022 року енергетична система України зазнала величезних пошкоджень, у зв`язку з чим по всій країні почалися відключення електроенергії.

Так, зокрема, і 14.11.2022, і 15.11.2022 відключення електроенергії мали місце як в м. Києві, так і в Сумській області.

Враховуючи зазначене вище, вважає, що причиною неотримання позивачем квитанції про прийняття або неприйняття, або зупинення реєстрації податкової накладної № 14 від 31.10.2022 міг бути технічний збій через відсутність електроенергії, на що позивач вплинути ніяк не міг.

Наголосив, що в діях позивача відсутні ознаки протиправності та вини, а тому позивачем не було вчинено порушення вимог п.п. 69.1 п. 69 підрозділу 10 розділу XX "Перехідні положення" ПК України.

Враховуючи наведене, просив адміністративний позов задовольнити у повному обсязі.

Представник відповідача проти задоволення позовних вимог заперечував, зазначив, що у зв`язку з встановленими контролюючим органом порушеннями граничного терміну реєстрації податкових накладних та розрахунків коригування до податкових накладних у ЄРПН прийняте податкове повідомлення-рішення за ф. "Н" від 06.05.2024 № 09 про застосування штрафних санкцій на загальну суму 36 234,21 грн. в тому числі у розмірах:

- 10 % від суми ПДВ, зазначеної у податковій накладній від 31.10.2022 № 14 на суму 35568,03 грн;

- 40 % від суми ПДВ, зазначеної у розрахунку коригування № 8379 від 30.04.2022 та № 9671 від 31.05.2022 на суму 666,18 грн.

Обґрунтовуючи наявність підстав для скасування спірного податкового повідомлення-рішення, позивач посилався на те, що розрахунки коригування до податкових накладних, по яким згідно висновків перевірки було встановлено порушення граничного строку реєстрації, були зареєстровані в межах 15-денного строку з дня їх отримання від постачальника, що свідчить про дотримання позивачем строку реєстрації розрахунків коригувань, який визначено у статті 192 ПК України.

Однак, в ході перевірки встановлено, що два розрахунки коригування № 8379 від 30.04.2022 та № 9671 від 31.05.2022 до податкових накладних, якими передбачалось зменшення суми компенсації вартості товарів/послуг їх постачальнику, складені постачальником ТОВ "Глухівський Елеватор" - ПП "Укрпалетсистем" у квітні та травні 2022 року, а зареєстровані ТОВ "Глухівський Елеватор" лише у листопаді 2022 року. Зокрема, РК № 8379 від 30.04.2022 було фактично зареєстровано 09.11.2022, РК № 9671 від 31.05.2022 було фактично зареєстровано 16.11.2022.

Поряд з цим, позивач зазначив, що ним не було порушено вимог ПК України в частині вимог щодо строків реєстрації РК до ПН в ЄРПН, адже наведені розрахунки коригування було зареєсровано впродовж 15 календарних днів з дня отримання їх від постачальників. На підтвердження зазначених тверджень надав протоколи руху документа/звіта та пов`язаних з ним повідомлень/квитанцій, а також відповідь ТОВ "М.Е.ДОК" - компанії, яка здійснює обслуговування програмного забезпечення, яким користується позивач для відправки звітності до контролюючого орану, яка містить відомості про дату отримання ТОВ "Глухівський Елеватор" розрахунків коригування від контрагнета-постачальника.

Однак представник відповідача зазначив, що за допомогою протоколів руху документа/звіта та пов`язаних з ним повідомлень/квитанцій не можна підтвердити дату отримання розрахунків коригування від постачальника, адже аналізуючи такі протоколи, які складені в довільній формі, по-перше, взагалі не уявляється можливим встановити джерело їх походження, зокрема незрозуміло оригінал якого документа став підставою для виготовлення відповідних копій на паперових носіях. А по-друге, зі змісту таких листів неможливо встановити, який саме документ з розширенням XML направлено.

Крім того, позивачем на розгляд заперечення не надавалась відповідь ТОВ "М.Е.ДОК" з відомостями про дату отримання ТОВ "Глухівський Елеватор" розрахунків коригування від контрагнета-постачальника.

Крім того, звернув увагу на те, що подана на реєстрацію податкова накладна № 14 датована 31.10.2022. Тобто 31.10.2022 є датою її складання. Водночас, згідно даних квитанції, надісланої за результатами автоматизованого моніторингу поданої позивачем податкової накладної, датою подання такої податкової накладної на реєстрацію є 16.11.2022. У задоволенні позову просив відмовити.

Рішенням Сумського окружного адміністративного суду від 26.06.2025 в задоволенні адміністративного позову Товариства з обмеженою відповідальністю "Глухівський Елеватор" відмовлено.

Не погодившись з рішенням суду першої інстанції, позивачем подано апеляційну скаргу, в якій він просить скасувати оскаржуване рішення та прийняти постанову, якою позовні вимоги задовольнити.

В обґрунтування вимог апеляційної скарги позивач посилається на порушення судом першої інстанції, при прийнятті рішення, норм матеріального та процесуального права, з обставин і обґрунтувань, викладених в апеляційній скарзі. Зазначив, що судом першої інстанції невірно надано оцінку та неповно з`ясовано обставини, що стосуються реєстрації в ЄРПН розрахунку коригування (далі - РК) № 8379 від 30.04.2022 до податкової накладної № 3627 від 07.02.2022 та розрахунку коригування № 9671 від 31.05.2022 до податкової накладної (далі ПН) № 3627 від 07.02.2022.

Так, судом першої інстанції взагалі не враховано та, як вбачається із тексту оскаржуваного рішення, не надано оцінку тому факту, що вказані вище РК були виписані контрагентами постачальниками Позивача у зв`язку із зменшенням ціни (тобто суми компенсації вартості) товару, зазначеного в таких податкових накладних. Для подібних випадків податковим законодавством передбачена окрема процедура та строки реєстрації таких розрахунків коригування до податкових накладних.

Зауважив, що здійснив реєстрацію вказаних розрахунків коригування до податкових накладних в ЄРПН у повній відповідності до наведених норм ПК України та у визначений п. 201.10. ст. 201 ПК України строк. Так: згідно Додатку 2 до РК № 8379 від 30.04.2022 вказаний РК був отриманий Позивачем 08.11.2022 та зареєстрований ним 09.11.2022, а отже, строк реєстрації (15 календарних днів з дня отримання РК до ПН) порушений не був (копія протоколу руху РК № 8379 від 30.04.2022 та пов`язаних з ним повідомлень/квитанцій додається); згідно Додатку 2 до РК № 9671 від 31.05.2022 вказаний РК був отриманий Позивачем 15.11.2022 та зареєстрований 16.11.2022, а отже, строк реєстрації (15 календарних днів з дня отримання РК до ПН) порушений не був (копія протоколу руху РК № 9671 та пов`язаних з ним повідомлень/квитанцій додається).

Крім того, Протоколи руху РК це не єдині документи, якими підтверджується дата отримання позивачем РК 8379 та РК 9671 від постачальника. До матеріалів справи позивачем були додані також і Додатки 2 до РК, з яких також вбачається, що позивач отримав РК 08.11.2022 та 15.11.2022 відповідно.

Судом першої інстанції взагалі не досліджено та не надано належним чином оцінку наведеним вище обставинам та поданим позивачем доказам, що є порушенням процесуального права. Крім того, судом першої інстанції невірно застосовано норми матеріального права, а саме норму п. 201.10 ст. 201 ПК України.

Щодо реєстрації в ЄРПН податкової накладної № 14 від 31.10.2022 звернув увагу на те, що до матеріалів справи додано додаток до податкової накладної № 14 (далі ПН № 14) від 31.10.2022, документу в XML-форматі, зі змісту якого вбачається, що вказана податкова накладна була підписана позивачем та відправлена на реєстрацію саме 14.11.2022 о 11.47. В той же час, до кінця операційного дня, тобто до 20.00 14.11.2022 Позивачу не надходила квитанція №2 з інформацією про прийняття/реєстрацію або зупинення реєстрації вказаної податкової накладної. Така інформація/квитанція №2 надійшла лише 16.11.2022 (копія протоколу руху ПН №14 від 31.10.2022 та пов`язаних з нею повідомлень/квитанцій наявні в матеріалах справи).

Тому дата та час направлення ПН №14 від 31.10.2022 на реєстрацію в ЄРПН підтверджується не лише протоколами руху електронних документів програми «M.E.Doc». Позивачем до позовної заяви надавався скріншот сторінки з програми «M.E.Doc» щодо реєстрації ПН №14 від 31.10.2022.

Крім того, звернув увагу, що судом першої інстанції не надано оцінку та не враховано Лист ТОВ «М.Е.ДОК» №17/05-6402 від 17.05.2024 з додатками (наявний в матеріалах справи) зі змісту якого також вбачається, що ПН №14 від 31.10.2022 була вчасно подана на реєстрацію (14.11.2022).

Протоколом руху документа/звіту та пов`язаних з ним повідомлень/квитанцій від 16.05.2024 та роздруківкою сторінки з програми «M.E.Doc» підтверджується, що Позивач 14.11.2022 об 11.47 відправив на реєстрацію податкову накладну №14 від 31.10.2022, факт відправки підтверджується наявністю вкладки «Очікується доставка». Однак, у встановлений ст. 201 ПК України строк Позивач не отримав квитанцію про прийняття/неприйняття ПН №14.

З усталеної судової практики вбачається, що суди визнають роздруковані скріншоти файлів з комп`ютерної програми «M.E.Doc» належними та допустимими доказами на підтвердження факту направлення на реєстрацію податкових накладних. Зокрема, про це іде мова в Постанові Верховного суду у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду від 24 листопада 2021 року у справі № 200/12604/19-а

Враховуючи викладене, позивач вважає, що суд І інстанції не дослідив матеріали справи та невірно застосував норми матеріального права, а саме: пункт 201.10 статті 201 ПК України, п.п. 69.1 п. 69 підрозділу 10 розділу ХХ «Перехідні положення» ПК України, порушив норми процесуального права, а саме: не врахував частини 1, 4 статті 90, пункт 2, 3 частини 4 статті 246 КАС України.

Відповідач подав відзив на апеляційну скаргу, в якому він, наполягаючи на законності та обгрунтованості рішення суду першої інстанції, просив залишити апеляційну скаргу без задоволення, а оскаржуване рішення без змін.

Представник позивача подав заяву, в якій просив відкласти розгляд справи з метою забезпечення можливості представника надати пояснення та навести додаткові аргументи в судовому засіданні під час розгляду справи.

Відповідно до ст. 313 КАС України, суд апеляційної інстанції відкладає розгляд справи в разі неявки у судове засідання учасника справи, стосовно якого немає відомостей про вручення йому судової повістки, або за його клопотанням, коли повідомлені ним причини неявки буде визнано судом поважними. Неявка сторін або інших учасників справи, належним чином повідомлених про дату, час і місце розгляду справи, не перешкоджає розгляду справи. Якщо суд апеляційної інстанції визнав обов`язковою участь у судовому засіданні учасників справи, а вони не прибули, суд апеляційної інстанції може відкласти апеляційний розгляд справи.

Європейський суд з прав людини неодноразово наголошував, що національні суди повинні організовувати судові провадження таким чином, щоб вони були без затримок та ефективними (SHULGA v. UKRAINE, № 16652/04, § 28, ЄСПЛ, від 02 грудня 2010 року) і запобігання неналежній та такій, що затягує справу, поведінці сторін у процесі є завданням саме державних органів (MUSIYENKO v. UKRAINE, № 26976/06, § 24, ЄСПЛ, від 20 січня 2011 року).

Праву особи на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку кореспондує обов`язок добросовісно користуватися наданими законом процесуальними правами, утримуватись від дій, що зумовлюють затягування судового процесу, заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються його безпосередньо та вживати надані процесуальним законом заходи для скорочення періоду судового провадження (ALIMENTARIA SANDERS S.A. V. SPAIN, № 11681/85, § 35, ЄСПЛ, від 07 липня 1989 року).

Враховуючи, що суд апеляційної інстанції не визнавав участь позивача обов`язковою, можливість розгляду справи за наявними у ній матеріалами без надання додаткових пояснень представником позивача, колегія суддів дійшла до висновку про відсутність підстав для задоволення клопотання про відкладення розгляду справи, з метою дотримання строку розгляду справи, встановленого ст. 309 КАС України.

Згідно до ч. 4 ст. 229 КАС України, колегія суддів вважає за можливе фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювати.

Колегія суддів, заслухавши суддю-доповідача, перевіривши рішення суду та доводи апеляційної скарги, дослідивши матеріали справи, вважає, що апеляційна скарга підлягає задоволенню з наступних підстав.

Судом першої інстанції встановлено та підтверджено у суді апеляційної інстанції, що Головним управлінням ДПС у Сумській області проведено камеральну перевірку ТОВ "Глухівський Елеватор" з питання своєчасності реєстрації податкових накладних та розрахунків коригування до податкових накладних у Єдиному реєстрі податкових накладних, складених за квітень, травень, червень, жовтень 2022 року.

За результатами камеральної перевірки складено акт від 25.03.2024 № 3039/А/18-28-04-09-02/34950527, яким встановлено порушення п. 201.10 ст. 201 Податкового кодексу України в частині недотримання термінів реєстрації 4-х розрахунків коригування та однієї податкової накладної, в т.ч.:

РК № 8379 від 30.04.2022 на суму ПДВ (-) 545,94 грн, граничний термін реєстрації -15.07.2022, зареєстровано в ЄРПН 09.11.2022 з порушенням строку реєстрації на 117 календарних днів;

РК № 9671 від 31.05.2022 на суму ПДВ (-) 1119,50 грн, граничний термін реєстрації 15.07.2022, зареєстровано в ЄРПН 16.11.2022, з порушенням строку реєстрації на 124 календарних днів;

РК № 16657 від 30.06.2022 на суму ПДВ (-) 98,13 грн, граничний термін реєстрації 15.07.2022, зареєстровано в ЄРПН 09.11.2022, з порушенням строку реєстрації на 117 календарних днів;

РК № 16658 від 30.06.2022 на суму ПДВ (-) 81,06 грн, граничний термін реєстрації 15.07.2022, зареєстровано в ЄРПН 18.01.2023, з порушенням строку реєстрації на 187 календарних днів;

ПН № 14 від 31.10.2022 на суму ПДВ 355 680,25 грн, граничний термін реєстрації 15.11.2022, зареєстровано в ЄРПН 16.11.2023, з порушенням строку реєстрації на 1 календарний день.

Відповідальність за встановлені порушення передбачена пунктом 120.1.1 ст. 120.1 ПК України.

06 травня 2024 року ГУ ДПС у Сумській області прийняте податкове повідомлення-рішення, яким застосовано штраф за порушення граничних строків реєстрації в ЄРПН податкових накладних/розрахунків коригування до податкових накладних, визначених статтею 201, підпунктом 69.1 пункту 69 підрозділу 10 розділу XX ПК України, та разом з підпунктом 120-1.1 статті 120-1 ПК України за затримку реєстрації податкових накладних/розрахунків до податкових накладних застосовано штраф у сумі 36 234, 21 грн.

Не погодившись з висновками акту камеральної перевірки, позивачем надано до ГУ ДПС у Сумській області заперечення від 15.04.2024 № 28 (вх. ГУ ДПС у Сумській області № 9768/6 від 17.04.2024).

За результатами розгляду заперечення висновок акту щодо встановлених порушень скасовано по 2-х розрахунках коригування на зменшення суми компенсації вартості товарів/послуг їх постачальнику у ЄРПН, складених за червень 2022 року на загальну суму ПДВ (-179,19 грн). В іншій частині акту висновки залишено без змін. Відповідь про результати розгляду заперечення направлено позивачу листом від 01.05.2024 № 1180/12/18-28-04-02-05 рекомендованим листом з повідомленням про вручення.

Непогодившись із прийнятим податковим повідомленням-рішенням, позивач звернувся з даним позовом до суду.

Суд першої інстанції, відмовляючи у задоволенні позовних вимог, виходив з того, що спірне податкове повідомлення-рішення, прийняте за наслідками перевірки та на підставі акту перевірки, є правомірним та таким, що відповідає нормам чинного законодавства.

Перевіривши за наявними у справі матеріалами доводи, викладені у апеляційній скарзі, правильність застосування судом норм матеріального та процесуального права і правової оцінки обставин у справі у межах, визначених статтею 308 Кодексу адміністративного судочинства України (КАС України), колегія суддів встановила таке.

Відносини, що виникають у сфері справляння податків і зборів, вичерпний перелік податків та зборів, що справляються в Україні, та порядок їх адміністрування, платників податків та зборів, їх права та обов`язки, компетенцію контролюючих органів, повноваження і обов`язки їх посадових осіб під час здійснення податкового контролю, а також відповідальність за порушення податкового законодавства регулює та визначає Податковий кодекс України від 02.12.2010 року №2755-VI (далі - ПК України).

Пунктом 201.1 статті 201 ПК України установлено, що на дату виникнення податкових зобов`язань платник податку зобов`язаний скласти податкову накладну в електронній формі з дотриманням умови щодо реєстрації у порядку, визначеному законодавством, кваліфікованого електронного підпису уповноваженої платником особи та зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних у встановлений цим Кодексом термін.

Згідно з підпунктом 14.1.60 пункту 14.1 статті 14 ПК України єдиний реєстр податкових накладних - реєстр відомостей щодо податкових накладних та розрахунків коригування, який ведеться центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну податкову та митну політику, в електронному вигляді згідно з наданими платниками податку на додану вартість електронними документами.

Відповідно до пункту 201.10 статті 201 ПК України при здійсненні операцій з постачання товарів/послуг платник податку - продавець товарів/послуг зобов`язаний в установлені терміни скласти податкову накладну, зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних та надати покупцю за його вимогою.

Податкова накладна, складена та зареєстрована в Єдиному реєстрі податкових накладних платником податку, який здійснює операції з постачання товарів/послуг, є для покупця таких товарів/послуг підставою для нарахування сум податку, що відносяться до податкового кредиту.

Податкові накладні, які не надаються покупцю, а також податкові накладні, складені за операціями з постачання товарів/послуг, які звільнені від оподаткування, підлягають реєстрації в Єдиному реєстрі податкових накладних.

Підтвердженням продавцю про прийняття його податкової накладної та/або розрахунку коригування до Єдиного реєстру податкових накладних є квитанція в електронному вигляді у текстовому форматі, яка надсилається протягом операційного дня.

Якщо протягом операційного дня не надіслано квитанції про прийняття або неприйняття, або зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування, така податкова накладна вважається зареєстрованою в Єдиному реєстрі податкових накладних.

Реєстрація податкових накладних та/або розрахунків коригування до податкових накладних у Єдиному реєстрі податкових накладних повинна здійснюватися з урахуванням граничних строків, зокрема: для податкових накладних/ розрахунків коригування до податкових накладних, складених з 1 по 15 календарний день (включно) календарного місяця, - до останнього дня (включно) календарного місяця, в якому вони складені; для податкових накладних/розрахунків коригування до податкових накладних, складених з 16 по останній календарний день (включно) календарного місяця, - до 15 календарного дня (включно) календарного місяця, наступного за місяцем, в якому вони складені.

У разі порушення таких строків застосовуються штрафні санкції згідно з цим Кодексом.

Отже, статтею 201 ПК України визначений обов`язок продавця товарів/послуг в установлені строки скласти податкову накладну, зареєструвати її в ЄРПН.

Згідно з підпунктом 120-1 статті 120-1 ПК України платниками податку на додану вартість граничного строку, передбаченого статтею 201 цього Кодексу, для реєстрації податкової накладної та/або розрахунку коригування до такої податкової накладної в Єдиному реєстрі податкових накладних (крім податкової накладної/розрахунку коригування, складеної на операції з постачання товарів/послуг, що звільняються від оподаткування податком на додану вартість; податкової накладної/розрахунку коригування, складеної на операції, що оподатковуються за нульовою ставкою; податкової накладної, складеної відповідно до пункту 198.5 статті 198 цього Кодексу у разі здійснення операцій, визначених підпунктами "а" - "г" цього пункту, та розрахунку коригування, складеного до такої податкової накладної; податкової накладної, складеної відповідно до статті 199 цього Кодексу, та розрахунку коригування, складеного до такої податкової накладної; податкової накладної, складеної відповідно до абзацу одинадцятого пункту 201.4 статті 201 цього Кодексу, та розрахунку коригування, складеного до такої податкової накладної) тягне за собою накладення на платника податку на додану вартість, на якого відповідно до вимог статей 192 і 201 цього Кодексу покладено обов`язок щодо такої реєстрації, штрафу в розмірі:

- 10 відсотків суми податку на додану вартість, зазначеної в таких податкових накладних/розрахунках коригування, - у разі порушення строку реєстрації до 15 календарних днів;

- 20 відсотків суми податку на додану вартість, зазначеної в таких податкових накладних/розрахунках коригування, - у разі порушення строку реєстрації від 16 до 30 календарних днів;

- 30 відсотків суми податку на додану вартість, зазначеної в таких податкових накладних/розрахунках коригування, - у разі порушення строку реєстрації від 31 до 60 календарних днів;

- 40 відсотків суми податку на додану вартість, зазначеної в таких податкових накладних/розрахунках коригування, - у разі порушення строку реєстрації від 61 до 365 календарних днів;

- 50 відсотків суми податку на додану вартість, зазначеної в таких податкових накладних/розрахунках коригування, - у разі порушення строку реєстрації на 366 і більше календарних днів.

З наведеного слідує, що порушення платником податку на додану вартість граничного строку, передбаченого статтею 201 цього Кодексу для реєстрації податкової накладної та/або розрахунку коригування в ЄРПН, є підставою для настання відповідальності згідно з підпунктом 120-1 статті 120-1 ПК України.

Згідно розрахунку штрафу за порушення термінів реєстрації податкових накладних/розрахунків коригування до податкових накладних в ЄРПН - додаток до податкового повідомлення рішення від 06.05.2024 до ТОВ "Глухівський елеватор" застосовано штраф у сумі 36234,21 грн. за затримку реєстрації:

РК № 8379 від 30.04.2022 на суму ПДВ (-) 545,94 грн, граничний термін реєстрації -15.07.2022, зареєстровано в ЄРПН 09.11.2022 з порушенням строку реєстрації на 117 календарних днів;

РК № 9671 від 31.05.2022 на суму ПДВ (-) 1119,50 грн, граничний термін реєстрації 15.07.2022, зареєстровано в ЄРПН 16.11.2022, з порушенням строку реєстрації на 124 календарних днів;

ПН № 14 від 31.10.2022 на суму ПДВ 355 680,25 грн, граничний термін реєстрації 15.11.2022, зареєстровано в ЄРПН 16.11.2023, з порушенням строку реєстрації на 1 календарний день.

Перевіряючи доводи контролюючого органу про наявність у діях позивача податкового правопорушення щодо перелічених податкових накладних як підстави для накладення штрафу згідно з підпунктом 120-1 статті 120-1 ПК України, суд враховує, що механізм внесення відомостей, що містяться у податковій накладній та/або розрахунку коригування кількісних і вартісних показників до неї, до ЄРПН визначений Порядком ведення Єдиного реєстру податкових накладних, затвердженим №1246 постановою Кабінету Міністрів України від 29.12.2010 (у редакції постанови Кабінету Міністрів України від 26.04.2017 №341, зі змінами; далі - Порядок №1246).

За правилами пункту 201.10 ПК України граничний строк реєстрації податкових накладних, складених з 1 по 15 календарний день (включно) календарного місяця, - до останнього дня (включно) календарного місяця, в якому вони складені; для податкових накладних/розрахунків коригування до податкових накладних, складених з 16 по останній календарний день (включно) календарного місяця, - до 15 календарного дня (включно) календарного місяця, наступного за місяцем, в якому вони складені.

Так, відповідно до положень пунктів 2, 3 Порядку №1246 операційний день - частина дня, протягом якої здійснюються прийняття від платників податку податкових накладних та/або розрахунків коригування та реєстрація або зупинення реєстрації. Операційний день триває в робочі дні з 8 години 00 хвилин до 20 години 00 хвилин. Технічне обслуговування та регламентні роботи, що потребують зупинки Реєстру, не проводяться протягом операційного дня, крім аварійних випадків. Якщо граничні строки реєстрації податкових накладних та/або розрахунків коригування припадають на вихідний, святковий або неробочий день, такий день вважається операційним днем.

Пунктом 11 Порядку №1246 передбачено, що після накладення кваліфікованого електронного підпису платник податку здійснює шифрування податкової накладної та/або розрахунку коригування в електронній формі та надсилає їх ДПС за допомогою засобів інформаційних, телекомунікаційних, інформаційно-телекомунікаційних систем з урахуванням вимог Законів України "Про електронні довірчі послуги", "Про електронні документи та електронний документообіг" та Порядку обміну електронними документами з контролюючими органами, затвердженого в установленому порядку. Примірник податкової накладної та/або розрахунку коригування в електронній формі зберігається у платника податку.

Згідно з пунктами 12-15 вказаного Порядку №1246 після надходження податкової накладної та/або розрахунку коригування до ДПС в автоматизованому режимі здійснюється їх розшифрування та проводяться перевірки: відповідності податкової накладної та/або розрахунку коригування затвердженому формату (стандарту); чинності кваліфікованого електронного підпису, порядку його накладення та наявності права підписання посадовою особою платника податку таких податкової накладної та/або розрахунку коригування; реєстрації особи, що надіслала на реєстрацію податкову накладну та/або розрахунок коригування, платником податку на момент складення та реєстрації таких податкової накладної та/або розрахунку коригування; дотримання вимог, установлених пунктом 192.1 статті 192 та пунктом 201.10 статті 201 Кодексу; наявності помилок під час заповнення обов`язкових реквізитів відповідно до пункту 201.1статті 201 Кодексу; наявності суми податку на додану вартість відповідно до пунктів 200-1.3 і 200-1.9 статті 200-1 Кодексу (для податкових накладних та/або розрахунків коригування, що реєструються після 1 липня 2015 р.); наявності в Реєстрі відомостей, що містяться у податковій накладній, яка коригується; факту реєстрації/зупинення реєстрації/відмови в реєстрації податкової накладної та/або розрахунку коригування з такими ж реквізитами; наявності підстав для зупинення реєстрації податкових накладних та/або розрахунків коригування; дотримання вимог Законів України "Про електронні довірчі послуги", "Про електронні документи та електронний документообіг" та Порядку обміну електронними документами з контролюючими органами, затвердженого в установленому порядку.

За результатами перевірок, визначених пунктом 12 цього Порядку, формується квитанція про прийняття або неприйняття, або зупинення реєстрації податкової накладної та/або розрахунку коригування (далі - квитанція).

Квитанція в електронній формі надсилається платнику податку протягом операційного дня та є підтвердженням прийняття або неприйняття, або зупинення реєстрації податкової накладної та/або розрахунку коригування. Примірник квитанції в електронній формі зберігається в ДПС.

У квитанції зазначаються дата та час її формування, реквізити податкової накладної та/або розрахунку коригування та результат перевірки. Якщо у податковій накладній та/або розрахунку коригування за результатами проведення перевірок, визначених пунктом 12 цього Порядку (крім абзацу десятого), виявлено порушення, платнику податку надсилається квитанція про неприйняття податкової накладної та/або розрахунку коригування із зазначенням причини такого неприйняття.

З аналізу зазначених норм слідує, що прийняття чи неприйняття податкових накладних, надісланих засобами електронного зв`язку, відбувається на автоматичному режимі з урахуванням особливостей електронного документообігу у межах операційного дня, який відповідно до Порядку №1246 триває у робочі дні з 8 години 00 хвилин до 20 години 00 хвилин. Податковий орган в будь-якому випадку зобов`язаний протягом операційного дня надіслати платнику податку одну з квитанцій: або про прийняття податкової накладної, або про її неприйняття із зазначенням відповідних причин, або зупинення реєстрації податкової накладної. Оскільки законодавством встановлено чіткі та обмежені строки для реєстрації податкових накладних, задля уникнення порушення платником податків граничних строків для реєстрації податкових накладних у випадку, коли гранична дата припадає на вихідний чи святковий день, положеннями Порядку №1246 та пункту 201.10 статті 201 ПК України встановлено, що якщо протягом операційного дня не надіслано квитанції про прийняття або неприйняття, або зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування, така податкова накладна вважається зареєстрованою в Єдиному реєстрі податкових накладних. При цьому вчинення платником податків всіх залежних від нього дій для своєчасної реєстрації податкової накладної, яка не відбулась внаслідок протиправної поведінки суб`єкта владних повноважень, від якого залежало забезпечення можливості належним чином виконати цей обов`язок, унеможливлює притягнення такого платника податків до відповідальності.

Аналогічна правова позиція викладена у постановах Верховного Суду від 26 листопада 2018 року у справі №826/19172/16, від 23 липня 2019 року у справі №620/3609/18, від 14 серпня 2018 року у справі №803/1583/17, від 30 січня 2018 року у справі №815/2745/17, №816/390/17 від 2 липня 2019 року у справі №2340/3802/18, від 20 серпня 2019 року у справі №1640/3125/18.

Щодо реєстрації в ЄРПН податкової накладної № 14 від 31.10.2022, судом встановлено наступні обставини.

Позивачем до матеріалів справи було додано додаток до податкової накладної №14 (далі ПН №14) від 31.10.2022, документ в XML-форматі, зі змісту якого вбачається, що вказана податкова накладна була підписана позивачем та відправлена на реєстрацію саме 14.11.2022 о 11.47. В той же час, до кінця операційного дня, тобто до 20.00 год. 14.11.2022 позивачу не надходила квитанція №2 з інформацією про прийняття/реєстрацію або зупинення реєстрації вказаної податкової накладної. Така інформація/квитанція №2 надійшла лише 16.11.2022, що підтверджується копією протоколу руху ПН №14 від 31.10.2022 та пов`язаних з нею повідомлень/квитанцій, наявних в матеріалах справи).

На підтвердження дати та часу направлення ПН №14 від 31.10.2022 на реєстрацію в ЄРПН, позивачем до позовної заяви також було надано скріншот сторінки з програми «M.E.Doc» щодо реєстрації ПН №14 від 31.10.2022.

Крім того, зі змісту Листа ТОВ «М.Е.ДОК» №17/05-6402 від 17.05.2024 з додатками, також вбачається, що ПН №14 від 31.10.2022 була вчасно подана на реєстрацію (14.11.2022).

Так, відповідно до Листа ТОВ «М.Е.Doc» №17/05-6402 від 17.05.2024 дата та час відправлення електронного документу на сервер ДПС України зазначається у вкладці «Очікується доставка» та в Протоколі документу. У вказаному листі, зокрема, зазначено, що «… Підтвердженням успішного формування та відправки документа являється наявність вкладки «Очікується доставка» та інформація, збережена в ній…»

Протоколом руху документа/звіту та пов`язаних з ним повідомлень/квитанцій від 16.05.2024 та роздруківкою сторінки з програми «M.E.Doc» підтверджується, що позивач 14.11.2022 об 11.47 відправив на реєстрацію податкову накладну №14 від 31.10.2022, факт відправки підтверджується наявністю вкладки «Очікується доставка». Однак, у встановлений ст. 201 ПК України строк позивач не отримав квитанцію про прийняття /неприйняття ПН №14.

Слід зазначити, що в процедурі внесення інформації (відомостей щодо податкових накладних та розрахунків коригування) до ЄРПН є дві окремі стадії: 1) надання платником податку на додану вартість податкової накладної (розрахунку коригування); 2) прийняття/неприйняття податкової накладної (розрахунку коригування) та внесення відомостей щодо неї (нього) безпосередньо до ЄРПН. Перша із цих стадій залежить від платника податку на додану вартість і є результатом його дій, тоді як друга - це результат виконання роботи програмного забезпечення, що контролюється ДПС, та/або безпосередніх дій працівників ДПС, на яку (які) платник податку не має впливу.

Встановлена нормою пункту 120-1.1 статті 120-1 ПК України відповідальність платника податку на додану вартість за порушення граничного строку, передбаченого статтею 201 цього Кодексу для реєстрації податкової накладної та/або розрахунку коригування до такої податкової накладної в ЄРПН, у вигляді накладення штрафу може застосовуватися в разі якщо платник податку не надав (не надіслав) податкову накладну (розрахунок коригування) у строк, встановлений статтею 201 цього Кодексу.

Враховуючи положення пункту 201.10 статті 201 ПК України, у разі відсутності у межах операційного дня надісланої контролюючим органом квитанції, що підтверджує прийняття податкової накладної або відмову у її прийнятті, така податкова накладна вважається зареєстрованою датою її надсилання.

Подібні висновки викладені у постанові Верховного Суду від 28.09.2022 справі №200/4176/20-а.

Суд зауважує, що відомості з програмного забезпечення для подання звітності до контролюючих органів та обміну юридично значущими первинними документами між контрагентами в електронному вигляді "M.E.Doc" є належними та допустимим доказами, з яких можливо ідентифікувати номер, зміст операцій, точну дату та час відправлення спірних податкових накладних.

Аналогічну правову позицію неодноразово висловлював Верховний Суд, зокрема й у постановах від 28.04.2020 у справі №810/198/16, від 20.10.2020 у справі №620/817/19, від 24.11.2021 у справі №200/12604/19-а.

Водночас суд зазначає, що доказів на спростування вказаних обставин податковим органом не надано, а судом не здобуто.

Слід зазначити, що Законом України "Про внесення змін до Податкового кодексу України та інших законодавчих актів України щодо дії норм на період дії воєнного стану" від 15.03.2022 №2120-IX, який набрав чинності 17.03.2022, пункт 69 підрозділу 10 розділу XX доповнено підпунктом 69.18 такого змісту: "Установити, що тимчасово, на період до припинення або скасування воєнного, надзвичайного стану на території України, з метою захисту прав платників, збереження та захисту даних надання електронних сервісів та приймання електронних документів від платників податків здійснюються у робочі дні з 8 години до 18 години".

Зазначеною нормою встановлено графік роботи електронних сервісів податкового органу, у тому числі і ЄРПН на період до припинення або скасування воєнного, надзвичайного стану на території України.

Водночас, суд зазначає, що вказаним пунктом 69.18 підрозділу 10 розділу XX ПК України хоч і обмежено час надсилання електронних документів, однак не змінено визначення терміну "операційний день" При цьому, зміни до пункту 3 Порядку №1246, яким визначено, що операційний день триває в робочі дні з 8 години 00 хвилин до 20 години 00 хвилин, не вносились. Більш того, пункт 69.18 підрозділу 10 розділу XX ПК України в редакції на час виникнення спірних правовідносин не встановлював і нових правил реєстрації податкових накладних.

Відтак, скорочені терміни надсилання електронних документів, що були визначені пунктом 69.18 ПК України, на момент направлення позивачем на реєстрацію податкових накладних не можуть слугувати підставою для притягнення позивача до відповідальності відповідно до статті 120-1 ПК України.

Окрім цього, слід зазначити, що надалі, Законом України від 12.01.2023 №2876-IX "Про внесення змін до розділу XX "Перехідні положення" Податкового кодексу України щодо відновлення обмеження перебування грального бізнесу на спрощеній системі оподаткування", який набрав чинності 08.02.2023, пункт 69.18 підрозділу 10 розділу XX викладено у новій редакції, а саме:

"Установити, що тимчасово, на період до припинення або скасування воєнного, надзвичайного стану на території України, з метою захисту прав платників, збереження та захисту даних надання електронних сервісів та приймання електронних документів від платників податків здійснюються у робочі дні з 8 години до 20 години. Операційний день для реєстрації податкових накладних та/або розрахунків коригування, на який припадає граничний строк реєстрації податкових накладних та/або розрахунків коригування, триває з 0 годин 00 хвилин до 24 години 00 хвилин. Квитанція про прийняття або неприйняття, або зупинення реєстрації щодо податкових накладних/розрахунків коригування, поданих для реєстрації в Єдиному реєстрі податкових накладних протягом операційного дня, на який припадає граничний строк реєстрації податкових накладних та/або розрахунків коригування, надсилається платнику податку не пізніше наступного операційного дня. Якщо протягом наступного операційного дня після операційного дня, на який припадає граничний строк реєстрації податкових накладних та/або розрахунків коригування, не надіслано квитанції про прийняття або неприйняття, або зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування, така податкова накладна вважається зареєстрованою в Єдиному реєстрі податкових накладних. Підтвердженням продавцю про прийняття його податкової накладної та/або розрахунку коригування до Єдиного реєстру податкових накладних є квитанція в електронному вигляді у текстовому форматі, яка надсилається не пізніше наступного операційного дня".

Відтак, законодавцем збільшено термін приймання електронних документів від платників податків у робочі дні з 8 години до 20 години, замість з 8 години до 18 години та конкретно вказано про тривалість операційного дня для реєстрації податкових накладних та/або розрахунків коригування, на який припадає граничний строк реєстрації податкових накладних та/або розрахунків коригування, триває з 0 годин 00 хвилин до 24 години 00 хвилин.

Такі зміни до Перехідних положень ПК України набрали чинності лише 08.02.2023, більш того, з аналізу внесених змін вбачається, що законодавець сприяє платникам податків в реалізації їх обов`язку вчасно реєструвати податкові накладні та не створює додаткових часових обмежень щодо подачі на реєстрацію податкових накладних, ніж ті, що визначені Порядком №1246.

На переконання суду, метою зазначених змін було лише обмеження роботи електронних сервісів, що не є тотожним обмеженню строків реєстрації податкових накладних. Строк реєстрації податкових накладних, складених з 1 по 15 календарний день (включно) календарного місяця, - до останнього дня (включно) календарного місяця, в якому вони складені; для податкових накладних / розрахунків коригування до податкових накладних, складених з 16 по останній календарний день (включно) календарного місяця, - до 15 календарного дня (включно) календарного місяця, наступного за місяцем, в якому вони складені на момент виникнення спірних правовідносин залишився незмінним.

Окрім того, позивач не несе відповідальність за надходження на технічному рівні податкових накладних до контролюючого органу, оскільки на нього покладений лише обов`язок щодо їх надіслання до ДПС за допомогою засобів інформаційних, телекомунікаційних, інформаційно-телекомунікаційних систем.

Верховний Суд у постанові від 22.11.2021 у справі №160/10558/19 вказував на помилковість висновку про те, що принциповим є не дата відправлення, а дата фактичного надходження податкових накладних до ЄРПН, оскільки такий висновок не відповідає встановленому технічному способу реєстрації податкових накладних.

Також у постанові від 14.12.2023 у справі №260/5659/22 Верховний Суд зазначив, що зміст норми підпункту 69.18 пункту 69 підрозділу 10 розділу ХХ "Перехідні положення" ПК України підтверджує те, що дія цієї норми стосується електронних документів, але буквальне тлумачення підпункту 69.18 пункту 69 підрозділу 10 розділу ХХ "Перехідні положення" ПК України дає підстави вважати, що цією нормою врегульовано порядок приймання електронних документів контролюючим органом шляхом звуження часових рамок, протягом яких контролюючий орган міг реалізувати свою поведінку у вигляді надання електронних сервісів та приймання електронних документів.

Відповідно, дія підпункту 69.18 пункту 69 підрозділу 10 розділу ХХ "Перехідні положення" ПК України поширюється на правовідносини, які складаються в процесі приймання електронних документів контролюючим органом, проте не регулює питання надсилання таких документів платником податків не встановлюючи жодних обмежень поведінки платника щодо вчинення дій, спрямованих на реалізацію виконання обов`язку щодо подання відповідних даних контролюючому органу.

Правове значення підпункту 69.18 пункту 69 підрозділу 10 розділу ХХ "Перехідні положення" ПК України полягає в тому, що цією нормою звільнено контролюючий орган від обов`язку забезпечувати функціонування електронних сервісів після 18 години та у позаробочі дні.

Разом із тим, аналізований правовий припис підпункту 69.18 пункту 69 підрозділу 10 розділу ХХ "Перехідні положення" ПК України жодним чином не стосується порядку вчинення дій платником податків, а отже, не змінює граничних строків та встановленого порядку реєстрації податкових накладних/розрахунків коригування в аспекті спрямованих платником дій для таких цілей.

Так, контролюючий орган вчиняє дії щодо прийняття податкових накладних/розрахунків коригування та надсилання квитанцій в інші строки та з урахуванням обмежень, введених підпунктом 69.18 пункту 69 підрозділу 10 розділу ХХ "Перехідні положення" ПК України - у робочі дні з 8 години до 18 години. Тобто, такі скорочені строки вчинення дій контролюючим органом щодо прийняття електронних документів не означають одночасного обмеження платника податків щодо виконання податкового обов`язку поданням податкових накладних/розрахунків коригування на реєстрацію.

Виходячи зі співвідношення предметів регулювання підпункту 69.18 пункту 69 підрозділу 10 розділу ХХ "Перехідні положення" ПК України та норм статті 201 ПК України та Порядку №1246, - вчиненню платником дій щодо надіслання на реєстрацію податкових накладних/розрахунків коригування у визначений у Порядку №1246 строк кореспондують дії контролюючого органу щодо приймання та проведення реєстрації означених накладних відповідно до строків, установлених у підпункті 69.18 пункту 69 підрозділу 10 розділу ХХ "Перехідні положення" ПК України, що становить належний порядок вчинення платником дій з надсилання та прийняття контролюючим органом для реєстрації податкових накладних/розрахунків коригування під час воєнного стану.

При цьому, задля забезпечення належної реалізації процедури реєстрації податкових накладних/розрахунків коригування, контролюючий орган зобов`язаний прийняти податкові накладні/розрахунки коригування, надіслані у межах граничних строків та впродовж операційного дня, визначених для платника у Порядку №1246, та на наступний робочий день до 18 години, якщо прийняття таких податкових накладних/розрахунків коригування є неможливим у межах попереднього дня з урахуванням строків у підпункті 69.18 пункту 69 підрозділу 10 розділу ХХ "Перехідні положення" ПК України, прийняти їх та зареєструвати.

Іншими словами, у контролюючого органу зберігається обов`язок належного реагування на правомірні дії платника, але з урахуванням обмеженого робочого часу податкового органу згідно з підпунктом 69.18 пункту 69 підрозділу 10 розділу ХХ "Перехідні положення" ПК України.

З урахуванням викладеного, колегія суддів дійшла висновку, що позивач своєчасно виконав свій обов`язок щодо реєстрації ПН № 14 від 31.20.2022, оскільки своєчасно відправив на реєстрацію в ЄРПН вказану податкову накладну, однак з технічних причин не отримав квитанцію про прийняття/неприйняття або зупинення її реєстрації.

Враховуючи, що позивачем строк реєстрації ПН № 14 від 31.10.2022 порушений не був, застосування до ТОВ "Глухівський елеватор" штрафних санкцій за несвоєчасну реєстрацію зазначеної ПН є протиправним.

Щодо реєстрації в ЄРПН РК № 8379 від 30.04.2022 до ПН № 3627 від 07.02.2022 та РК № 9671 від 31.05.2022 до ПН № 3627 від 07.02.2022, судом встановлено наступні обставини.

Так, вказані вище РК були виписані контрагентами постачальниками позивача у зв`язку із зменшенням ціни (тобто суми компенсації вартості) товару, зазначеного в таких податкових накладних. Для подібних випадків податковим законодавством передбачена окрема процедура та строки реєстрації таких розрахунків коригування до податкових накладних.

Згідно п. 201.10 ст. 201 ПК України встановлено, що реєстрація розрахунків коригування, складених постачальником товарів/послуг до податкової накладної, що складена на отримувача - платника податку, в яких передбачається зменшення суми компенсації вартості товарів/послуг їх постачальнику здійснюється протягом 15 календарних днів з дня отримання такого розрахунку коригування до податкової накладної отримувачем (покупцем).

Судом встановлено, що згідно Додатку 2 до РК № 8379 від 30.04.2022 вказаний РК був отриманий позивачем 08.11.2022 та зареєстрований ним 09.11.2022, а отже, строк реєстрації (15 календарних днів з дня отримання РК до ПН) порушений не був, що підтверджується копією протоколу руху РК № 8379 від 30.04.2022 та пов`язаних з ним повідомлень/квитанцій; згідно Додатку 2 до РК № 9671 від 31.05.2022 вказаний РК був отриманий позивачем 15.11.2022 та зареєстрований 16.11.2022, а отже, строк реєстрації (15 календарних днів з дня отримання РК до ПН) порушений не був, що підтверджується копією протоколу руху РК № 9671 та пов`язаних з ним повідомлень/квитанцій.

Тож, позивач здійснив реєстрацію вказаних вище розрахунків коригування до податкових накладних в ЄРПН у повній відповідності до наведених норм ПК України та у визначений п. 201.10. ст. 201 ПК України строк.

В свою чергу відповідач у листі №1180/12/18-28-04-02-05 від 01.05.2024 (відповідь на заперечення позивача до Акту перевірки) фактично підтверджує і не заперечує, що позивач отримав РК 8379 та РК 9671 в листопаді 2022 року (сторінка 5 вказаного листа).

При цьому відповідач і у листі від 01.05.2024, і у відзиві на позов зазначив про порушення позивачем строку реєстрації РК, посилаючись виключно на те, що згідно п.п. 69.1 п. 69 підрозділу 10 розділу ХХ «Перехідні положення» ПК України такі РК мали бути зареєстровані не пізніше 15.07.2022.

Суд звертає увагу, що норма п.п. 69.1 п. 69 підрозділу 10 розділу ХХ «Перехідні положення» ПК України жодним чином не змінює положення норми п. 201.10 ст. 201 ПК України щодо строку реєстрації РК на зменшення суми компенсації вартості товарів/послуг, а також того, що цей строк має рахуватися з дати отримання покупцем (в даному випадку позивачем) РК від постачальника.

Крім того, Протоколи руху РК це не єдині документи, якими підтверджується дата отримання позивачем РК 8379 та РК 9671 від постачальника. До матеріалів справи позивачем були додані також і Додатки 2 до РК, з яких також вбачається, що позивач отримав РК 08.11.2022 та 15.11.2022 відповідно.

Отже, позивач виконав усі зобов`язання в повному обсязі одразу після одержання від постачальника розрахунків коригування, зареєструвавши РК № 8379 від 30.04.2022 та РК № 9671 від 31.05.2022 в строк, визначений п. 201.10 ст. 201 ПК України.

З урахуванням викладеного, колегія суддів дійшла висновку, що позивачем не порушено граничний строк реєстрації вказаних розрахунків коригування до податкових накладних, зазначених в ППР, а отже накладення на позивача штрафу є протиправним.

Таким чином, за наведених вище обставин суд апеляційної інстанції вважає наявними та обґрунтованими підстави для визнання протиправним та скасування податкового повідомлення - рішення Головного управління ДПС у Сумській області від 06 травня 2024 року № 09.

Решта доводів та заперечень учасників справи, висновків суду по суті позовних вимог не спростовують. Згідно з усталеною практикою Європейського суду з прав людини, зокрема у рішенні у справі "Серявін та інші проти України" від 10 лютого 2010 року, заява 4909/04, відображено принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (рішення у справі "Руїс Торіха проти Іспанії" від 9 грудня 1994 року, серія A, № 303-A, п.29).

Також згідно з п. 41 висновку № 11 (2008) Консультативної ради європейських суддів до уваги Комітету Міністрів Ради Європи щодо якості судових рішень, обов`язок суддів наводити підстави для своїх рішень не означає необхідності відповідати на кожен аргумент захисту на підтримку кожної підстави захисту. Обсяг цього обов`язку може змінюватися залежно від характеру рішення.

Згідно ч.2 ст.6 КАС України суд застосовує принцип верховенства права з урахуванням судової практики Європейського Суду з прав людини, а ст.17 Закону України "Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини" передбачає, що суди застосовують при розгляді справ Конвенцію та практику Суду як джерело права.

Відповідно до ст. 242 КАС України, рішення суду повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права при дотриманні норм процесуального права. Обґрунтованим є рішення, ухвалене судом на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин в адміністративній справі, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні, з наданням оцінки всім аргументам учасників справи.

Згідно ч.ч. 1, 2 ст. 317 КАС України підставами для скасування судового рішення суду першої інстанції повністю або частково та ухвалення нового рішення у відповідній частині або зміни рішення є: 1) неповне з`ясування судом обставин, що мають значення для справи; 2) недоведеність обставин, що мають значення для справи, які суд першої інстанції визнав встановленими; 3) невідповідність висновків, викладених у рішенні суду першої інстанції, обставинам справи; 4) неправильне застосування норм матеріального права або порушення норм процесуального права.

Неправильним застосуванням норм матеріального права вважається: неправильне тлумачення закону або застосування закону, який не підлягає застосуванню, або незастосування закону, який підлягав застосуванню. Порушення норм процесуального права може бути підставою для скасування або зміни рішення, якщо це порушення призвело до неправильного вирішення справи.

Зважаючи на встановлені обставини справи, колегія суддів дійшла висновку, що рішення Сумського окружного адміністративного суду від 26.06.2025 по справі №480/6653/24 прийнято з неправильним застосуванням норм матеріального права, що призвело до неправильного вирішення справи по суті, а отже підлягає скасуванню з прийняттям нового рішення про задоволення позовних вимог.

Керуючись ст. ст. 242, 243, 250, 308, 310, 315, 317, 321, 322, 325, 328 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу Товариства з обмеженою відповідальністю "Глухівський Елеватор" задовольнити.

Рішення Сумського окружного адміністративного суду від 26.06.2025 по справі № 480/6653/24 скасувати.

Ухвалити постанову, якою позовні вимоги Товариства з обмеженою відповідальністю "Глухівський Елеватор" задовольнити.

Визнати протиправним та скасувати податкове повідомлення-рішення Головного управлінням Державної податкової служби у Сумській області № 09 від 06.05.2024.

Постанова набирає законної сили з дати її ухвалення та не підлягає касаційному оскарженню, крім випадків, передбачених п. 2 ч. 5 ст. 328 КАС України.

Головуючий суддя В.А. Калиновський
Судді А.О. Бегунц В.Б. Русанова
Повний текст постанови складено 24.10.2025 року