Справа № 755/19691/25
Суддя: Хромова О. О.
Дата ухвалення: 2025-10-28 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

Провадження №: 2-а/755/678/25
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

про залишення позовної заяви без руху

"28" жовтня 2025 р. Суддя Дніпровського районного суду міста Києва Хромова О.О., перевіривши матеріали позовної заяви за адміністративним позовом ОСОБА_1 до ІНФОРМАЦІЯ_1 про скасування постанови у справі про адміністративне правопорушення,

В С Т А Н О В И В:

ОСОБА_1 звернувся до Дніпровського районного суду міста Києва із адміністративним позовом до ІНФОРМАЦІЯ_2 про скасування постанови у справі про адміністративне правопорушення.

В порядку автоматизованого розподілу справ між суддями, відповідно до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями позов передано на розгляд судді Хромовій О.О.

Ухвалою Дніпровського районного суду міста Києва від 16 жовтня 2025 року позовну заяву залишено без руху та надано можливість позивачу виправити недоліки в строк не більш як десять днів з часу отримання позивачем копії ухвали.

Підставами для залишення позову без руху визначено не залучення до складу учасників справи належного відповідача - суб`єкта владних повноважень ІНФОРМАЦІЯ_1 , необхідність подання адміністративного позову у новій редакції з урахуванням положень частини другої статті 161 КАС України, частини дев`ятої статті 44 КАС, пропуск встановленого статтею 286 КАС України 10-денного строку звернення до суду з відповідною заявою та відсутність обґрунтованого клопотання про поновлення пропущеного процесуального строку.

Згідно із частиною одинадцятою статті 251 КАС України, якщо учасник справи має електронний кабінет, суд надсилає всі судові рішення такому учаснику в електронній формі виключно за допомогою Єдиної судової інформаційно-комунікаційної системи чи її окремої підсистеми (модуля), що забезпечує обмін документами. У разі відсутності в учасника справи електронного кабінету судові рішення надсилаються в паперовій формі рекомендованим листом із повідомленням про вручення.

Згідно із частиною одинадцятою статті 251 КАС України, якщо учасник справи має електронний кабінет, суд надсилає всі судові рішення такому учаснику в електронній формі виключно за допомогою Єдиної судової інформаційно-комунікаційної системи чи її окремої підсистеми (модуля), що забезпечує обмін документами. У разі відсутності в учасника справи електронного кабінету судові рішення надсилаються в паперовій формі рекомендованим листом із повідомленням про вручення.

Днем вручення судового рішення є день отримання судом повідомлення про доставлення копії судового рішення до електронного кабінету особи. Якщо судове рішення надіслано до електронного кабінету пізніше 17 години, судове рішення вважається врученим у робочий день, наступний за днем його відправлення, незалежно від надходження до суду повідомлення про його доставлення (частина шоста статті 251 КАС України).

Ухвалу Дніпровського районного суду міста Києва від 16 жовтня 2025 року про залишення позову без руху доставлено до електронного кабінету позивача 19 жовтня 2025 року о 02-40 год., про що свідчить довідка від 19 жовтня 2025 року про доставку електронного документу, що міститься в матеріалах справи.

Таким чином, ухвалу Дніпровського районного суду міста Києва від 16 жовтня 2025 року про залишення позову без руху вручено позивачеві 19 жовтня 2025 року.

Крім цього, на виконання вимог статей 2, 4 Закону України «Про доступ до судових рішень» ухвалу про залишення позову без руху від 16 жовтня 2025 року внесено до Єдиного державного реєстру судових рішень, а тому позивач у вільному доступі мав можливість ознайомитись з її змістом.

19 жовтня 2025 року (вхід. від 20 жовтня 2025 року № 63387, передано судді Хромовій О.О.

27 жовтня 2025 року) позивач ОСОБА_1 подав до суду заяву про уточнення позовних вимог, у якій зазначив, що під час звернення до суду позивачем помилково зазначено відповідачем ІНФОРМАЦІЯ_2 , просив вважати належним відповідачем у справі № 755/19691/25 ІНФОРМАЦІЯ_1 .

За змістом і формою позовна заява повинна відповідати вимогам статей 160, 161 КАС України.

Відповідно до частини другої статті 161 КАС України, у разі подання позовної заяви та доданих до неї документів в електронній формі через електронний кабінет до позовної заяви додаються докази надсилання її копії та копій доданих документів іншим учасникам справи з урахуванням положень статті 44 цього Кодексу.

Так, згідно із частиною дев`ятою статті 44 КАС, у разі подання до суду в електронній формі заяви по суті справи, зустрічного позову, заяви про збільшення або зменшення позовних вимог, заяви про зміну предмета або підстав позову, заяви про залучення третьої особи, апеляційної скарги, касаційної скарги та документів, що до них додаються, учасник справи зобов`язаний надати до суду доказ надсилання цих матеріалів іншим учасникам справи.

Такі документи в електронній формі направляються з використанням Єдиної судової інформаційно-комунікаційної системи або її окремої підсистеми (модуля), що забезпечує обмін документами, шляхом надсилання до електронного кабінету іншого учасника справи, а у разі відсутності у іншого учасника справи електронного кабінету чи відсутності відомостей про наявність у іншого учасника справи електронного кабінету - в паперовій формі листом з описом вкладення.

Водночас, всупереч вимогам ухвали про залишення позову без руху, доказів направлення копії позовної заяви з додатками відповідачеві - ІНФОРМАЦІЯ_1 , всупереч вимогам частини другої статті 161 КАС України, частини дев`ятої статті 44 КАС, до матеріалів справи не долучено.

Таким чином, на виконання вимог даної ухвали про залишення позову без руху позивачеві слід надати докази надсилання її копії та копій доданих документів іншим учасникам справи з урахуванням положень статті 44 цього Кодексу.

19 жовтня 2025 року (вхід. від 20 жовтня 2025 року № 63288, передано судді Хромовій О.О.

27 жовтня 2025 року) позивач ОСОБА_1 подав до суду заяву про поновлення процесуального строку.

На обґрунтування подано клопотання зазначив, що про існування оскаржуваної постанови від

12 січня 2025 року № Б/153 дізнався лише 07 липня 2025 року після відкриття виконавчого провадження. До вказаної дати копію постанови не отримував, про її винесення повідомлений не був. Після отримання інформації про виконавче провадження намагався з`ясувати обставини, отримати копію постанови та розібратися, як можна її оскаржити. Юридичної освіти не має та діє самостійно, тому підготовка документів і пошук інформації зайняли певний час. Крім того, не був обізнаний про існування конкретного 10-денного строку для звернення до суду та взагалі про можливість оскарження таких постанов. Лише після ознайомлення з матеріалами виконавчого провадження та консультацій зміг правильно підготувати позов і подати його 01 жовтня 2025 року через підсистему «Електронний суд».

З огляду на викладене просив gоновити строк звернення до адміністративного суду.

Відповідно до пункту 2 частини першої статті 5 КАС України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до адміністративного суду, якщо вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб`єкта владних повноважень порушені її права, свободи або законні інтереси, і просити про їх захист шляхом визнання протиправним та скасування індивідуального акта чи окремих його положень.

Положеннями частин першої, другої статті 122 КАС України визначено, що позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами. Для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Отже, приписи процесуального закону пов`язують початок перебігу строку звернення до суду або з дня, коли особа дізналася про порушення своїх прав, свобод чи інтересів, або з дня, коли особа могла дізнатися їх порушення.

Частиною другою статті 286 КАС України встановлено, що позовну заяву щодо оскарження рішень суб`єктів владних повноважень у справах про притягнення до адміністративної відповідальності може бути подано протягом десяти днів з дня ухвалення відповідного рішення (постанови), а щодо рішень (постанов) по справі про адміністративні правопорушення у сфері забезпечення безпеки дорожнього руху, у тому числі зафіксовані в автоматичному режимі, - протягом десяти днів з дня вручення такого рішення (постанови).

Згідно із частиною шостою статті 161 КАС України у разі пропуску строку звернення до адміністративного суду позивач зобов`язаний додати до позову заяву про поновлення цього строку та докази поважності причин його пропуску.

Тобто, строк звернення до адміністративного суду може бути поновлений лише за наявності поважних підстав, наявність яких підтверджена відповідними доказами.

Оскаржувану постанову № Б/153 за справою про адміністративне правопорушення за частиною третьою статті 2101 КУпАП винесено 12 січня 2025 року. Таким чином, десятиденний строк на оскарження такої постанови тривав до 22 січня 2025 року (включно).

Позов подано до суду 01 жовтня 2025 року за допомогою підсистеми «Електронний суд» ЄСІТС (вхід. від 02 жовтня 2025 року, № 59164), тобто з пропуском встановленого статтею 286 КАС України

10-денного строку звернення до суду з відповідної заявою.

У поданому клопотанні про поновлення процесуального строку позивач зазначає, що копію постанови від 12 січня 2025 року № Б/153 йому вручено не було, про її наявність довідався з матеріалів виконавчого провадження 07 липня 2025 року. Оскільки позивач не має юридичної освіти, порядок та строк оскарження постанови йому були не відомі, знадобився час на підготовку позову.

До матеріалів справи долучено копію постанови ІНФОРМАЦІЯ_1 від 12 січня 2025 року № Б/153 з відміткою про набрання законної сили 22 січня 2025 року та про направлення її засобами поштового зв`язку особі, яка притягається до адміністративної відповідальності, копію супровідного листа ІНФОРМАЦІЯ_1 від 17 березня 2025 року

№ 02/2265 про надсилання до примусового виконання постанов у справах про адміністративні правопорушення, копії постанов старшого державного виконавця Дніпровського ВДВС у місті Києві ЦМУ МЮ (м. Київ) Олександрової К. від 07 липня 2025 року про відкриття виконавчого провадження

№ НОМЕР_1 та про розмір мінімальних витрат виконавчого провадження, копію скрін-шоту із мобільного застосунку про відкриття виконавчого провадження № НОМЕР_1 (дата - 07 липня 2025 року), та копію листування із мобільного додатку щодо ознайомлення з матеріалами виконавчого провадження (від

01 вересня 2025 року).

Суд враховує, що ідентифікатора доступу до матеріалів виконавчого провадження № НОМЕР_1 в АСВП позивачем не надано.

Так з матеріалів справи встановлено, що оспорювана постанова прийнята відповідачем 12 січня 2025 року та направлена ОСОБА_1 засобами поштового зв`язку. Жодних відомостей про ненадходження на адресу позивача засобами поштового зв`язку, оспорюваної постанови, до позовної заяви позивачем не долучено, зокрема, але не виключно, інформаційної довідки оператора поштового зв`язку АТ «Укрпошта» про поштові відправлення на ім`я позивача за період після 12 січня 2025 року із зазначенням інформації про їх статус, в тому числі про причини повернення.

Водночас, суд враховує, що ОСОБА_1 не заперечує, що про наявність виконавчого провадження № НОМЕР_1 з примусового виконання постанови ІНФОРМАЦІЯ_1 від

12 січня 2025 року № Б/153 ще 07 липня 2025 року, копію оскаржуваної постанови отримав з матеріалів виконавчого провадження.

Позов подано до суду 01 жовтня 2025 року за допомогою підсистеми «Електронний суд» ЄСІТС (вхід. від 02 жовтня 2025 року, № 59164), тобто через три місяці після дати ознайомлення з матеріалами виконавчого провадження та копією постанови.

Таким чином, з липня 2025 року ОСОБА_1 обізнаний про факт притягнення до адміністративної відповідальності за частиною третьою статті 2101 КУпАП, дій на оскарження постанови у справі про адміністративне правопорушення не вчиняв.

Верховний суд у постанові від 01 вересня 2025 року по справі № 990/98/25 зазначив, що особа повинна була дізнатися про порушення своїх прав, якщо вона знала про обставини прийняття рішення чи вчинення дій і не було перешкод для того, щоб дізнатися про те, яке рішення прийняте або які дії вчинені. Незнання про порушення через байдужість до своїх прав або небажання дізнатися не є поважною причиною пропуску строку звернення до суду.

Суд також враховує, що відсутність знань у сфері права (як зазначено позивачем «юридичної освіти») та бездіяльність позивача не може вважатися об`єктивною та непереборною обставиною неможливості звернення до суду з адміністративним позовом. Водночас, до клопотання позивачем не долучено доказів звернення за отриманням юридичної консультації, оформлення договірних відносин зі спеціалістом у галузі права, доказів підготовки позовної заяви, неможливості своєчасного звернення до суду, тощо.

Суд також враховує, що питання, пов`язані з оцінкою поважності причин пропуску строку звернення до адміністративного суду, неодноразово вирішувалось й Великою Палатою Верховного Суду, зокрема, у постанові від 27 травня 2020 року у справі № 9901/546/19, де вказано на те, що поважними причинами пропуску строку звернення до суду визнаються лише ті обставини, які були об`єктивно непереборними, тобто не залежали від волевиявлення особи, що звернулась з адміністративним позовом, пов`язані з дійсно істотними обставинами, перешкодами чи труднощами, що унеможливили своєчасне звернення до суду. Такі обставини мають бути підтверджені відповідними та належними доказами.

Тобто, строк звернення до адміністративного суду може бути поновлений лише за наявності поважних підстав, наявність яких підтверджена відповідними доказами.

Враховуючи викладене, строк на звернення до суду з цим позовом не може бути поновлено з тих підстав, які зазначені у позовній заяві, за відсутності відповідних доказів обставин, на які посилається позивач.

Відповідно до частини першої статті 123 КАС України у разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду з заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду або вказати інші підстави для поновлення строку.

З огляду на викладене, з урахуванням визнання судом підстав для поновлення пропущеного строку неповажними у зв`язку із необґрунтованістю, наявні підстави для залишення позову без руху та надання позивачеві можливості в строк не більш як десять днів з часу отримання позивачем копії ухвали, подати до суду заяву, в якій вказати інші підстави для поновлення строку, долучивши докази на підтвердження поважності причин такого пропуску.

За змістом частин першої, другої статті 169 КАС України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статями 160, 161 цього Кодексу, постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху, у якій зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Виходячи з наведеного вище, адміністративний позов ОСОБА_1 про скасування постанови в справі про адміністративне правопорушення не відповідає вимогам, встановленим статтею 161 КАС України, а тому його слід залишити без руху.

У разі невиконання вимог цієї ухвали адміністративний позов ОСОБА_1 згідно із вимогами пункту першого частини четвертої статті 169 КАС України буде повернуто позивачеві.

На підставі викладеного, керуючись статтями 2, 5, 160, 161, 169, 171, 242, 243, 248, 286 КАС України,

П О С Т А Н О В И В:

Визнати причини пропуску строку звернення до суду з адміністративним позовом - неповажними.

Адміністративний позов ОСОБА_1 до ІНФОРМАЦІЯ_1 про скасування постанови у справі про адміністративне правопорушення, - залишити без руху.

Надати можливість позивачу виправити недоліки в строк не більш як десять днів з часу отримання позивачем копії ухвали, про що у вказаний термін надати суду документальні підтвердження.

Роз`яснити позивачу, що у разі невиконання вимог ухвали, позовна заява буде вважатися неподаною та підлягатиме поверненню.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя О.О. Хромова