Справа № 160/26833/21
Суддя: Бухтіярова Марина Миколаївна
Дата ухвалення: 2025-10-07 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД РІШЕННЯ ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
Дніпропетровський окружний адміністративний суд у складі:
головуючого судді Бухтіярової М.М.
за участі секретаря судового засідання Курбацької В.В.
представника позивача Порохняча М.О.
представника відповідача Крадька М.М.
розглянувши у відкритому судовому засіданні у порядку загального позовного провадження у місті Дніпрі адміністративну справу за адміністративним позовом Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Дніпропетровській області до Комунального некомерційного підприємства «Тернівська центральна міська лікарня» Тернівської міської ради» про застосування заходів реагування, -
24.12.2021 до Дніпропетровського окружного адміністративного суду надійшов адміністративний позов Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Дніпропетровській області до Комунального некомерційного підприємства «Тернівська центральна міська лікарня» Тернівської міської ради» (далі відповідач), в якому позивач просить:
Позивач в обґрунтування позовних вимог в адміністративному позові зазначив наступне. При проведенні планової перевірки КНП«Тернівська центральна міська лікарня» Тернівської міської ради» за адресою: Дніпропетровська область, Павлоградський район, м. Тернівка, вул. Маяковського, 22, вул. І. Петрова, 7 та вул. Польова, 1, було виявлено 38 порушень вимог законодавства у сферах пожежної та техногенної безпеки. Виявлені в ході перевірки порушення зафіксовані в акті перевірки від 13.08.2021 за № 99, створюють загрозу для життя та/або здоров`я людей і на момент звернення до суду не усунені відповідачем. Зауважень до проведеного заходу та складеного акту з боку відповідача не було. За виявлених порушень будівлі, споруди та приміщення КНП «Тернівська центральна міська лікарня» Тернівської міської ради за вказаними адресами не можуть експлуатуватись до повного усунення порушень.
При вирішенні питання про відкриття провадження у справі встановлено, що позов подано без додержання вимог, встановлених ст. 161 КАС України.
Ухвалою суду від 29.12.2021 позовна заява була залишена без руху.
13.01.2022 позивачем усунені недоліки позову.
Цією ж ухвалою суду витребувано у відповідача Комунального некомерційного підприємства «Тернівська центральна міська лікарня» Тернівської міської ради» докази усунення порушень, вказаних у акті перевірки від 13.08.2021 № 99.
Ухвалою суду від 21.03.2022 постановлено про перехід до розгляду справи за правилами загального позовного провадження та призначено підготовче засідання.
13.04.2022 відповідачем подано відзив, в якому зазначає не погодження з позовними вимогами, обґрунтовуючи свою позицію відсутністю можливості виконати всі вимоги позивача, а тому керуючись принципами гуманізму по відношенню до хворих, приймаючи до уваги закріплене в ст. 18 Основ законодавства України про охорону здоров`я та в ст.49 конституційне право людини на отримання допомоги, приймаючи до уваги наявність ковідної пандемії та введеного воєнного стану, просить відмовити у задоволенні позову.
У підготовче засідання 18.04.2022 представники сторін не з`явились, про час, дату та місце підготовчого засідання судом повідомлені належним чином, підготовче засідання перенесено на 10.05.2022.
26.04.2022 від відповідача надійшло клопотання про зупинення провадження у справі до скасування воєнного стану в країні та об`єктивної неспроможності у повній мірі здійснювати захист своїх інтересів у судовому провадженні.
09.05.2022 представником позивача подано до суду клопотання, в якому питання про зупинення провадження у справі просив вирішити на розсуд суду.
Учасники справи в підготовче засідання 10.05.2022 не з`явилися, про час, дату та місце підготовчого засідання судом повідомлені належним чином.
04.03.2025 від представника позивача надійшло клопотання про поновлення провадження у справі.
Ухвалою суду від 10.03.2025 клопотання Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Дніпропетровській області про поновлення провадження у справі задоволено та поновлено провадження в адміністративній справі, підготовче засідання призначено на 25.03.2025.
Цією ухвалою суду роз`яснено, що провадження у справі продовжується зі стадії, на якій його було зупинено.
20.03.2025 відповідачем подано клопотання щодо повторного зупинення провадження у справі до скасування воєнного стану в країні, долучивши документи на усунення порушень.
24.03.2025 відповідачем подані докази направлення клопотання та долучених документів позивачу.
У підготовче засідання 25.03.2025 з`явився представник позивача, представник відповідача не з`явився, про причини неявки суд не повідомив. Протокольною ухвалою суду постановлено проведення підготовчого засідання за наявної явки.
В підготовчому засіданні 25.03.2025 розглянуто клопотання відповідача про повторне зупинення провадження у справі.
Ухвалою суду від 25.03.2025 у задоволенні клопотання відповідача про зупинення провадження у справі відмовлено.
В підготовчому засіданні 25.03.2025 ухвалено про продовження підготовчого провадження та оголошено перерву для надання часу позивачу для додаткових пояснень.
01.04.2025 позивачем подані додаткові пояснення, в якому зазначає, що підставою для звернення до суду став акт від 13.08.2021 №99, яким зафіксовано 38 порушень, які за оцінкою спеціально уповноваженого органу, створюють реальну загрозу життю та/або здоров`ю людей. 25.03.2025 на адресу Головного управління надійшло клопотання від КНП «Тернівська ЦМЛ» ТМР» разом із документами на підтвердження усунення порушень, зазначених у акті від 13.08.2021 №99. Відповідно до заяви керівництва КНП «Тернівська ЦМЛ» ТМР» від 29.03.2022 №01-30/422 проведено позапланову перевірку зазначеного суб`єкта господарювання. За результатами перевірки складено акт від 15.04.2022 №22, яким встановлено, що порушення вимог законодавства у сферах цивільного захисту, пожежної і техногенної безпеки, які стали підставою для звернення до суду, не усунуто в повному обсязі. На об`єктах відповідача залишаються не виконані 12 порушень, зазначених акті від 13.08.2021 №99. Тобто обставини, які стали підставою для звернення суду щодо застосування заходів реагування не перестали існувати та не усунуті.
07.04.2025 від відповідача надійшла заява, в якій повідомив про часткове усунення порушень, вказаних в акті від 13.08.2021 №99, що підтверджено актом від 15.04.2022 №22.
08.04.2025 позивачем подано клопотання про перенесення засідання на іншу дату, оскільки відповідачем надіслано до Головного управління надіслано повідомлення про проведення позапланової перевірки стану усунення порушень.
У підготовче засідання прибули представники сторін, за клопотанням позивача підготовче засідання відкладено до 24.04.2025.
23.04.2025 відповідачем подано клопотання про надання часу на ознайомлення з актом позапланової перевірки №1 від 22.04.2025.
У підготовче засідання, призначене на 24.04.2025, сторони не з`явились. Наступне підготовче засідання призначено на 08.05.2025.
25.04.2025 позивачем подані додаткові пояснення, в якому повідомлено про проведення позапланової перевірки КНП «Тернівська центральна міська лікарня» Тернівської міської ради» щодо стану усунення порушень, виявлених актом від 13.08.2021 за № 99. За результатом складено акт перевірки від 22.04.2025 № 1, яким встановлено, що з 38 порушень, які стали підставою для подання позовної заяви, залишились не виконаними 9 порушень.
30.04.2025 від позивача надійшло клопотання про перенесення засідання у зв`язку з неможливістю забезпечити явку уповноваженого представника в судове засідання 08.05.2025.
05.05.2025 відповідачем подано клопотання про перенесення розгляду справи у зв`язку із відпусткою представника відповідача.
У підготовче засідання 08.05.2025 сторони не з`явились. Судом враховані клопотання сторін. Підготовче засідання відкладено до 20.05.2025.
У підготовче засідання 20.05.2025 з`явились представники сторін, надали свої пояснення щодо поданих позивачем додаткових пояснень та долучених доказів. В підготовчому засіданні оголошено перерву до 10.06.2025 для надання відповідачу часу подати додаткові докази усунення порушень.
10.06.2025 від позивача надійшла заява про розгляд справи без участі представника Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Дніпропетровській області в порядку письмового провадження.
У підготовче засідання 10.06.2025 з`явився представник відповідача, представник позивача не з`явився. Судом враховано клопотання позивача та постановлено проведення засідання за наявної явки. Відповідачем в підготовчому засіданні подані додаткові документи на усунення порушень.
У підготовчому засіданні 10.06.2025 судом поставлено на розгляд питання щодо можливості закінчення підготовчого провадження. Проти закриття підготовчого провадження та призначення справи до судового розгляду по суті представник відповідача не заперечував.
Усною ухвалою суду із занесенням до протоколу судового засідання закрито підготовче провадження та призначено справу до судового розгляду по суті на 26.06.2025.
13.06.2025 відповідачем до суду надані докази направлення позивачу поданих 10.06.2025 до суду документів.
26.06.2025 позивачем подані додаткові пояснення, в якому повідомив, що підставою для звернення до суду став акт від 13.08.2021 №99, яким зафіксовано 38 порушень, які створюють реальну загрозу життю та/або здоров`ю людей. Після звернення до суду проведено дві позапланові перевірки КНП «Тернівська ЦМЛ» ТМР» за заявами суб`єкта господарювання щодо підтвердження усунення порушень, а саме: 1 - акт від 22.04.2025 № 1, копія якого міститься в матеріалах справи, 2 - акт від 25.06.2025 № 3. 19.06.2025 КНП «Тернівська ЦМЛ» ТМР» звернувся із заявою щодо проведення позапланової перевірки з метою підтвердження усунення вибіркових пунктів, вказаних в акті від 22.04.2025 № 1. На об`єкті відповідача залишаються не виконанні 4 порушення, вказаних в п.п. 2, 15, 19, 27 акту 13.08.2021 №99, які створюють реальну загрозу життю та/або здоров`ю.
У судове засідання 26.06.2025 з`явились представники сторін, надали свої пояснення щодо поданих до суду заяв по суті та доказів. Відповідачем у судовому засіданні зазначено, що наразі порушення, які залишаються не усунутими, в стані усунення. У судовому засіданні оголошено перерву до 10.07.2025 для надання представнику відповідача часу надати до суду додаткові докази усунення порушень.
01.07.2025 відповідачем подано клопотання про долучення додаткових доказів усунення порушень.
04.07.2025 відповідачем подано клопотання про перенесення розгляду справи до закінчення чергової відпустки представника відповідача.
У судове засідання 10.07.2025 представники сторін не з`явились. Судове засідання відкладено та наступне призначено на 17.07.2025.
16.07.2025 відповідачем подані додаткові пояснення щодо усунення порушень в частині обладнання приміщень системами протипожежного захисту та забезпечення засобами індивідуального захисту.
У судове засідання 17.07.2025 з`явились представники сторін.
26.09.2025 від відповідача надійшло клопотання про перенесення судового засідання у зв`язку відрядженням представника.
За клопотанням відповідача судове засідання 30.09.2025 відкладено.
У судовому засіданні 07.10.2025 прибули представники сторін. Відповідачем повідомлено про стан усунення порушень. В судовому засіданні закінчено з`ясування обставин справи та дослідження доказів, представник позивача наполягав на задоволенні позову, представник відповідача просив відмовити в задоволенні позовних вимог.
07.10.2025 оголошено вступну і резолютивну частини рішення.
Заслухавши пояснення представників сторін, дослідивши матеріали справи та надані докази, проаналізувавши зміст норм матеріального та процесуального права, що регулюють спірні правовідносини, суд дійшов висновку про задоволення позовних вимог, з огляду на наступне.
Відповідно до відомостей з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань основний вид діяльності за КВЕД: 86.10 Діяльність лікарняних закладів; серед інших видів: Спеціалізована медична практика, Стоматологічна практика.
Ступінь ризику суб`єкта господарювання з урахуванням значення прийнятого ризику від провадження господарської діяльності у сфері техногенної та пожежної безпеки - високий.
Повідомлення про проведення планової заходу від 23.07.2021 №286/02-21 надіслано засобами електронного зв`язку 23.07.2021.
Посвідчення про проведення заходу державного нагляду (контролю) від 02.08.2021 №106 вручено в.о. заступника господарством Сафановій Л.І. 02.08.2021.
За результатами перевірки складено акт від 13.08.2021 №99.
Зокрема, було виявлено порушення, що створюють загрозу життю та здоров`ю людей та зумовили необхідність звернення позивача до суду з вимогами, що заявлені.
Зміст даних порушень, зафіксованих в акті від 13.08.2021 №99, полягає у наступному.
1. Дерев`яні елементи горищних покриттів (крокви, лати) не оброблені засобами вогнезахисту, які забезпечують 1 групу вогнезахисної ефективності, що є порушенням пункту 2.5, глави 2, розділу IIІ Правил пожежної безпеки в Україні, затверджених наказом МВС України від 30.12.2014 №1417 (далі ППБУ);
2. Приміщення не обладнані системами протипожежного захисту відповідно до ДБН В.2.5-56:2014 «Системи протипожежного захисту». що є порушенням пункту 1.2. глави 1, розділу 4 ППБУ;
3. Не проведено технічне обслуговування i перевірка на працездатність пожежних кран-комплектів не рідше одного разу на рік шляхом пуску води з, реєстрацією результатів перевірки у спеціальному журналі обліку технічного обслуговування, що є порушенням підпункту 9, пункту 2.2, глави 2, розділу V ППБУ;
4. Пожежні кран-комплекти не укомплектовані пожежним рукавом однакого з ним діаметром та стволами, а також важелем для полегшення відкривання вентиля. Елементи з`єднання пожежного крана, рукавів та ручного ствола не виконано однотипними, що є порушенням підпункту 2, пункту 2.2, глави 2, розділу V ППБУ;
5. На евакуаційних шляхах застосовується облицювання стін горючими матеріалами з невизначеними показниками пожежної небезпеки, що є порушенням пункту 2.23, глави 2, розділу ІІІ ППБУ;
6. Не надано акт проведення прихованих робіт по прихованому прокладенню проводів над підвісною стелею в неврологічному відділенні, що є порушенням пункту 1.12, глави 1, розділу ІV ППБУ;
7. Не надано акт проведення прихованих робіт по прихованому прокладенню проводів над підвісною стелею в приміщенні вестибюлі неврологічного відділення, що є порушенням пункту 1.12, глави 1, розділу 4 ППБУ;
8. Допускається улаштування та експлуатація тимчасових електромереж: в кабінеті патології шийки матки, маніпуляційному кабінеті в дитячому відділенні, в приміщенні їдальні, в кабінеті старшої медсестри, в кабінеті сестринської, в приймальному відділенні, кабінет фтизіатрії, що є порушенням пункту 1.8, глави 1, розділу 4 ППБУ;
9. З`єднання жил проводів і кабелів не здійснюється за допомогою опресування, зварювання, паяння або затискачів в приміщенні холу, в розподільчій коробці в коридорі дитячого відділення, в палаті №6, на посту медичної сестри в інфекційному відділенні, в маніпуляційному кабінеті інфекційного відділення, в лабораторії інфекційного відділення, в палаті приймального відділення, в приміщенні фтізіатрії, в приміщенні гаражу, що є порушенням пунктів 1,6, глави 1, розділу 4 ППБУ;
10. Допущено експлуатація світильників зі знятими ковпаками (розсіювачами) в коридорі перед виходом з неврологічного відділення, в приміщені хірургії, в кабінеті смотрової у приймальному відділенні, в їдальні хірургічного відділення, що є порушенням пункту 1,8, глави 1, розділу 4 ППБУ;
11. Допущено користування електронагрівальними приладами у лікарняних палатах та інших приміщеннях, де перебувають хворі (мають бути виділені спеціальні приміщення) в палатах інфекційного відділення, що є порушенням пункту 3.13, глави 3, розділу 6 ППБУ;
12.Допускається підвішування світильників безпосередньо на струмопровідні проводи в маніпуляційному кабінеті, в приміщенні роздачі їжі в інфекційному відділенні, в приміщенні гаражу, що є порушенням пункту 1.18, глави 1, розділу 4 ППБУ;
13. Допущено улаштування на шляху евакуації порогу та труби в приміщенні фтизіатрії, що є порушенням пункту 2.37, глави 2, розділу 3 ППБУ;
14. Приміщення не забезпечені необхідною кількістю вогнегасників відповідно до Типових норм належності вогнегасників, що є порушенням пункту 3.6, 3.9 глави 3, розділу 5 ППБУ;
15. Стаціонарні відділення лікарні не забезпечені засобами індивідуального захисту органів дихання для саморятування людей під час пожежі з розрахунку на максимальну кількість хворих (стаціонар) та окремо для обслуговуючого персоналу, що є порушенням пункту 3.2 глави 3 розділу 6 ППБУ;
16.Працівників об`єкта не забезпечено засобами колективного та індивідуального захисту, що є порушенням пункту 2 частини першої статті 20 Кодексу цивільного захисту України (далі КЦЗУ);
17. Допущено паління поза межами спеціально відведених місць, а саме на сходовій клітині з другого на перший поверх, що є порушенням пункту 1.19, глави 1, розділу 3 ППБУ;
18. Відсутні вбудовані або навісні шафки, які мають отвори для провітрювання, пристосовані для опломбування та візуального огляду їх без розкривання, в яких повинні розміщуватись пожежні кран-комплекти, що є порушенням підпункту 6, 8, пункту 2.2, глави 2, розділу 5 ППБУ;
19. Приміщення не обладнані системами протипожежного захисту відповідно до ДБН B.2.5-56:2014 «Системи протипожежного захисту», є порушенням пункту 1.2, глави 1, розділу 5 ППБУ;
20. З`єднання жил проводів і кабелів не здійснюється за допомогою опресування, зварювання, паяння або затискачів в приміщенні холу на другому поверсі, в паяльному кабінеті, в кабінеті терапевта на першому поверсі», є порушенням пункту 1.6, глави 1, розділу 4 ППБУ;
21.Допущено експлуатація світильників зі знятими ковпаками (розсіювачами) в приміщенні холу на другому поверсі, на сходовій клітині між першим та другим поверхом, в кабінеті (каб. №3) хірурга, в приміщенні зуботехнічної лабораторії, є порушенням пункту 1.18, глави 1, розділу 4 ППБУ;
22. Допущено захаращення шляхів евакуації різними матеріалами евакуаційного виходу на першому поверсі, евакуаційного виходу на амбулаторію, шляхів евакуації із зуботехнічного кабінету, є порушенням пункту 2.37, глави 2, розділу 3 ППБУ;
23. Приміщення не забезпечені необхідною кількістю вогнегасників відповідно до Типових норм належності вогнегасників, що є порушенням пункту 3.9, глави 3, розділу 5 ППБУ;
24. Не забезпечено автономним пристроєм електричного захисту лінію живлення до побутового кондиціонера в терапевтичних кабінетах (каб.4 та каб.8), в ортопедичному кабінеті, що є порушенням пункту 2.26, глави 2, розділу 4 ППБУ;
25. Допускається улаштування та експлуатація тимчасових електромереж, що є порушенням пункту 1.8, глави 1, розділу 4 ППБУ;
26. Лінію живлення до побутового кондиціонера в приміщенні ортопедичного кабінету не забезпечено автономним пристроєм електричного захисту, що є порушенням пункту абзацу 2 пункту 2.26, глави 2, розділу 4 ППБУ;
27. Приміщення не обладнані системами протипожежного захисту відповідно до ДБН B.2.5-56:2014 «Системи протипожежного захисту», що є порушенням пункту 1.2, глави 1, розділу 5 ППБУ;
28. Не проведено технічне обслуговування перевірка на працездатність пожежних кран-комплектів не рідше одного разу на рік шляхом пуску води з реєстрацією результатів перевірки у спеціальному журналі обліку технічного обслуговування, що є порушенням підпункту 2, пункту 2.2, глави 2, розділу 5 ППБУ;
29. Пожежні кран-комплекти не укомплектовані пожежним рукавом однакого з ним діаметром та стволами, а також важелем для полегшення відкривання вентиля. Елементи з`єднання пожежного крана, рукавів та ручного ствола не виконано однотипними, що є порушенням підпункту 2, пункту 2.2, глави 2, розділу 5 ППБУ;
30. Відсутні протипожежні двері у прорізі протипожежної перешкоди, яка відокремлює приміщення електрощитової, що є порушенням пункту 1.24, глави 1, розділу 4 ППБУ;
31. Не надано акт проведення прихованих робіт по прихованому прокладенню проводів над підвісною стелею в приміщенні приймальні та бухгалтерії, що є порушенням пункту 1.12, глави 1, розділу 4 ППБУ;
32. З`єднання жил проводів і кабелів не здійснюється за допомогою опресування, зварювання, паяння або затискачів на вводі до підвального приміщення та в ЛОР кабінеті на другому поверсі, що є порушенням пункту 1.6, глави 1, розділу 4 ППБУ;
33. Відсутні (знято) двері на сходовій клітині 3-го поверху, що є порушенням пункту 2.37, глави 2, розділу 3 ППБУ;
34. Допускається улаштування та експлуатація тимчасових електромереж. Перший поверх: в приміщенні реєстратури, кабінеті статистики, кабінеті економічного відділу. Другий поверх: Лор кабінет. Третій поверх: кабінет невропатолога, приміщення лабораторії (каб.315), що є порушенням пункту 1.8, глави 1, розділу 4 ППБУ;
35.Допущено експлуатація світильників зі знятими ковпаками (розсіювачами) на сходовій клітині спуску у підвал, що є порушенням пункту 1.8, глави 1, розділу 4 ППБУ;
36.Приміщення не забезпечені необхідною кількістю вогнегасників відповідно до Типових норм належності вогнегасників, що є порушенням пункту 3.9, глави 3, розділу 5 ППБУ;
37.Допускається захаращення підвального приміщення сторонніми горючими предметами та матеріалами, що є порушенням пункту 2.12, глави 2, розділу 3 ППБУ;
38. Відсутні вбудовані або навісні шафки, які мають отвори для провітрювання, пристосовані для опломбування та візуального огляду їх без розкривання, в яких повинні розміщуватись пожежні кран-комплекти, що є порушенням підпунктів 6,8, пункту 2.2, глави 2, розділу 5 ППБУ.
Матеріали справи не містять доказів наявності зауваження та заперечення від відповідача щодо акту перевірки, проведеного планового заходу.
В обґрунтування позовних вимог позивачем зазначено, що на момент звернення до суду відповідачем не усунуто виявлені в ході перевірки порушення.
Надаючи правову оцінку спірним правовідносинам, суд виходить з наступного.
Правові та організаційні засади, основні принципи і порядок здійснення державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності, повноваження органів державного нагляду (контролю), їх посадових осіб і права, обов`язки та відповідальність суб`єктів господарювання під час здійснення державного нагляду (контролю) визначаються Законом України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» від 05 квітня 2007 р. № 877-ІV (далі Закон № 877-ІV в редакції, чинної на час виникнення спірних правовідносин).
Згідно зі статтею 1 Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» державний нагляд (контроль) - діяльність уповноважених законом центральних органів виконавчої влади, їх територіальних органів, державних колегіальних органів, органів виконавчої влади Автономної Республіки Крим, місцевих державних адміністрацій, органів місцевого самоврядування (далі - органи державного нагляду (контролю)) в межах повноважень, передбачених законом, щодо виявлення та запобігання порушенням вимог законодавства суб`єктами господарювання та забезпечення інтересів суспільства, зокрема належної якості продукції, робіт та послуг, допустимого рівня небезпеки для населення, навколишнього природного середовища.
Заходи державного нагляду (контролю) - планові та позапланові заходи, які здійснюються у формі перевірок, ревізій, оглядів, обстежень та в інших формах, визначених законом.
Відповідно до частини першої статті 4 Закону № 877-ІV державний нагляд (контроль) здійснюється за місцем провадження господарської діяльності суб`єкта господарювання або його відокремлених підрозділів, або у приміщенні органу державного нагляду (контролю) у випадках, передбачених законом.
Планові та позапланові заходи здійснюються в робочий час суб`єкта господарювання, встановлений його правилами внутрішнього трудового розпорядку (частина третя статті 4 цього Закону).
Згідно із частинами 5, 11 статті 4 Закону № 877-ІV виробництво (виготовлення) або реалізація продукції, виконання робіт, надання послуг суб`єктами господарювання можуть бути зупинені повністю або частково виключно за рішенням суду.
Відновлення виробництва (виготовлення) або реалізації продукції, виконання робіт, надання послуг суб`єктами господарювання після призупинення можливе з моменту отримання органом державного нагляду (контролю), який ініціював призупинення, повідомлення суб`єкта господарювання про усунення ним усіх встановлених судом порушень.
Плановий чи позаплановий захід щодо суб`єкта господарювання - юридичної особи має здійснюватися у присутності керівника або особи, уповноваженої керівником. Плановий чи позаплановий захід щодо фізичної особи - підприємця має здійснюватися за його присутності або за присутності уповноваженої ним особи.
Відповідно до частини 1 статті 5 наведеного Закону встановлено, що планові заходи здійснюються відповідно до річних планів, що затверджуються органом державного нагляду (контролю) не пізніше 1 грудня року, що передує плановому. Внесення змін до річних планів здійснення заходів державного нагляду (контролю) не допускається, крім випадків зміни найменування суб`єкта господарювання та виправлення технічних помилок.
Плановим періодом вважається рік, який обчислюється з 1 січня по 31 грудня планового року.
Плани здійснення заходів державного нагляду (контролю) на наступний плановий період повинні містити дати початку кожного планового заходу державного нагляду (контролю) та строки їх здійснення.
Протягом планового періоду здійснення більш як одного планового заходу державного нагляду (контролю) щодо одного суб`єкта господарювання одним і тим самим органом державного нагляду (контролю) не допускається.
За наявності у суб`єкта господарювання відокремлених підрозділів планові заходи державного нагляду (контролю) щодо такого суб`єкта господарювання можуть здійснюватися одночасно в усіх відокремлених підрозділах протягом строку здійснення одного планового заходу.
Органи державного нагляду (контролю) щороку визначають перелік суб`єктів господарювання, які підлягають плановим заходам державного нагляду (контролю) у плановому періоді, та не пізніше 15 жовтня року, що передує плановому, забезпечують внесення відомостей про таких суб`єктів господарювання до інтегрованої автоматизованої системи державного нагляду (контролю) для автоматичного виявлення нею суб`єктів господарювання, які підлягають комплексним плановим заходам державного нагляду (контролю).
Проект плану здійснення комплексних заходів державного нагляду (контролю) формується інтегрованою автоматизованою системою державного нагляду (контролю).
Згідно із частиною 2 статті 5 цього Закону залежно від ступеня ризику орган державного нагляду (контролю) визначає перелік питань для здійснення планових заходів (далі - перелік питань), що затверджується наказом такого органу.
Планові заходи державного нагляду (контролю) здійснюються органом державного нагляду (контролю) за діяльністю суб`єктів господарювання, яка віднесена:
до високого ступеня ризику - не частіше одного разу на два роки;
до середнього ступеня ризику - не частіше одного разу на три роки;
до незначного ступеня ризику - не частіше одного разу на п`ять років.
Частиною четвертою статті 5 Закону № 877-ІV визначено, що органи державного нагляду (контролю) здійснюють планові заходи з державного нагляду (контролю) за умови письмового повідомлення суб`єкта господарювання про проведення планового заходу не пізніш як за десять днів до дня здійснення цього заходу.
Повідомлення повинно містити: дату початку та дату закінчення здійснення планового заходу; найменування юридичної особи або прізвище, ім`я та по батькові фізичної особи - підприємця, щодо діяльності яких здійснюється захід; найменування органу державного нагляду (контролю).
Повідомлення надсилається рекомендованим листом та/або за допомогою електронного зв`язку (у тому числі через електронний кабінет чи іншу інформаційну систему, користувачами якої є відповідний орган державного нагляду (контролю) та суб`єкт господарювання, який ним перевіряється) або вручається особисто під розписку керівнику чи уповноваженій особі суб`єкта господарювання - юридичної особи, її відокремленого підрозділу, фізичній особі - підприємцю або уповноваженій ним особі.
Суб`єкт господарювання має право не допускати посадову особу органу державного нагляду (контролю) до здійснення планового заходу в разі неодержання повідомлення про здійснення планового заходу.
Частиною п`ятою статті 5 Закону встановлено, що строк здійснення планового заходу не може перевищувати десяти робочих днів, а щодо суб`єктів мікро-, малого підприємництва - п`яти робочих днів.
Продовження строку здійснення планового заходу не допускається.
За змістом частини першої та другої статті 7 Закону №877-ІV для здійснення планового або позапланового заходу орган державного нагляду (контролю) видає наказ (рішення, розпорядження), який має містити найменування суб`єкта господарювання, щодо якого буде здійснюватися захід, та предмет перевірки.
На підставі наказу (рішення, розпорядження) оформляється посвідчення (направлення) на проведення заходу державного нагляду (контролю), яке підписується керівником органу державного нагляду (контролю) (головою державного колегіального органу) або його заступником (членом державного колегіального органу) із зазначенням прізвища, ім`я та по батькові і засвідчується печаткою.
Відповідно до частини п`ятої статті 7 Закону №877-ІV перед початком здійснення заходу посадові особи органу державного нагляду (контролю) зобов`язані пред`явити керівнику суб`єкта господарювання - юридичної особи, її відокремленого підрозділу або уповноваженій ним особі (фізичній особі - підприємцю або уповноваженій ним особі) посвідчення (направлення) та службове посвідчення, що засвідчує посадову особу органу державного нагляду (контролю), і надати суб`єкту господарювання копію посвідчення (направлення).
Посадова особа органу державного нагляду (контролю) без посвідчення (направлення) на здійснення заходу та службового посвідчення не має права здійснювати державний нагляд (контроль) суб`єкта господарювання.
Суб`єкт господарювання має право не допускати посадових осіб органу державного нагляду (контролю) до здійснення заходу, якщо вони не пред`явили документів, передбачених цією статтею.
Частиною шостою статті 7 цього Закону визначено, що за результатами здійснення планового або позапланового заходу посадова особа органу державного нагляду (контролю) складає акт, який повинен містити такі відомості: дату складення акта; тип заходу (плановий або позаплановий); форма заходу (перевірка, ревізія, обстеження, огляд тощо); предмет державного нагляду (контролю); найменування органу державного нагляду (контролю), а також посаду, прізвище, ім`я та по батькові посадової особи, яка здійснила захід; найменування юридичної особи або прізвище, ім`я та по батькові фізичної особи - підприємця, щодо діяльності яких здійснювався захід.
Посадова особа органу державного нагляду (контролю) зазначає в акті стан виконання вимог законодавства суб`єктом господарювання, а в разі невиконання - детальний опис виявленого порушення з посиланням на відповідну вимогу законодавства.
У разі створення суб`єктом господарювання перешкод органу державного нагляду (контролю) чи його посадовим особам при здійсненні заходів державного нагляду (контролю) в акті обов`язково зазначається опис дій чи бездіяльності, що призвели до створення таких перешкод, з посиланням на відповідні норми закону.
В останній день перевірки два примірники акта підписуються посадовими особами органу державного нагляду (контролю), які здійснювали захід, та суб`єктом господарювання або уповноваженою ним особою, якщо інше не передбачено законом.
Якщо суб`єкт господарювання не погоджується з актом, він підписує акт із зауваженнями.
Зауваження суб`єкта господарювання щодо здійснення державного нагляду (контролю) є невід`ємною частиною акта органу державного нагляду (контролю).
У разі відмови суб`єкта господарювання підписати акт посадова особа органу державного нагляду (контролю) вносить до такого акта відповідний запис.
Один примірник акта вручається керівнику чи уповноваженій особі суб`єкта господарювання - юридичної особи, її відокремленого підрозділу, фізичній особі - підприємцю або уповноваженій ним особі в останній день заходу державного нагляду (контролю), а другий зберігається в органі державного нагляду (контролю).
Згідно з частиною сьомою статті 7 Закону №877-ІV на підставі акта, складеного за результатами здійснення заходу, в ході якого виявлено порушення вимог законодавства, орган державного нагляду (контролю) за наявності підстав для повного або часткового зупинення виробництва (виготовлення), реалізації продукції, виконання робіт, надання послуг звертається у порядку та строки, встановлені законом, з відповідним позовом до адміністративного суду. У разі необхідності вжиття інших заходів реагування орган державного нагляду (контролю) протягом п`яти робочих днів з дня завершення здійснення заходу державного нагляду (контролю) складає припис, розпорядження, інший розпорядчий документ щодо усунення порушень, виявлених під час здійснення заходу.
Відповідно до статті 1 Кодексу цивільного захисту України (далі КЦЗ України в редакції, чинної на час виникнення спірних правовідносин) цей Кодекс регулює відносини, пов`язані із захистом населення, територій, навколишнього природного середовища та майна від надзвичайних ситуацій, реагуванням на них, функціонуванням єдиної державної системи цивільного захисту, та визначає повноваження органів державної влади, Ради міністрів Автономної Республіки Крим, органів місцевого самоврядування, права та обов`язки громадян України, іноземців та осіб без громадянства, підприємств, установ та організацій незалежно від форми власності.
Стаття 55 Кодексу цивільного захисту України передбачені заходи щодо забезпечення пожежної безпеки, відповідно до частини першої якої забезпечення пожежної безпеки на території України, регулювання відносин у цій сфері органів державної влади, органів місцевого самоврядування та суб`єктів господарювання і громадян здійснюються відповідно до цього Кодексу, законів та інших нормативно-правових актів.
Зокрема, діяльність із забезпечення пожежної безпеки є складовою виробничої та іншої діяльності посадових осіб і працівників підприємств, установ та організацій. Зазначена вимога відображається у трудових договорах (контрактах), статутах та положеннях (частина друга статті 55 КЦЗ України).
Частина друга статті 51 і частина третя статті 55 Кодексу цивільного захисту України передбачають, що забезпечення пожежної та техногенної безпеки суб`єкта господарювання покладено на власників та керівників таких суб`єктів господарювання.
Відповідно до частини першої статті 67 Кодексу цивільного захисту України до повноважень центрального органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки, належить, зокрема: здійснення державного нагляду (контролю) у сфері техногенної та пожежної безпеки, цивільного захисту щодо виявлення та запобігання порушенням вимог законодавства органами та суб`єктами господарювання, аварійно-рятувальними службами, зазначеними у статті 65 цього Кодексу; звернення до адміністративного суду щодо застосування заходів реагування у вигляді повного або часткового зупинення до повного усунення порушень вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки роботи підприємств, окремих виробництв, виробничих дільниць, експлуатації будівель, об`єктів, споруд, цехів, дільниць, а також машин, механізмів, устаткування, транспортних засобів, зупинення проведення робіт, у тому числі будівельно-монтажних, випуску і реалізації пожежонебезпечної продукції, систем та засобів протипожежного захисту, надання послуг, якщо ці порушення створюють загрозу життю та/або здоров`ю людей.
Згідно з частинами першою і другою статті 68 Кодексу цивільного захисту України посадові особи центрального органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки, у разі порушення вимог законодавства з питань техногенної та пожежної безпеки, у тому числі невиконання їх законних вимог, зобов`язані застосовувати санкції, визначені законом.
У разі встановлення порушення вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки, що створює загрозу життю та здоров`ю людей, посадові особи центрального органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сферах техногенної та пожежної безпеки, звертаються до адміністративного суду щодо застосування заходів реагування у вигляді повного або часткового зупинення роботи підприємств, окремих виробництв, виробничих дільниць, агрегатів, експлуатації будівель, споруд, окремих приміщень, випуску та реалізації пожежонебезпечної продукції, систем та засобів протипожежного захисту у порядку, встановленому законом.
Відповідно до частини першої статті 70 Кодексу цивільного захисту України підставою для звернення центрального органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки, до адміністративного суду щодо застосування заходів реагування у вигляді повного або часткового зупинення роботи підприємств, об`єктів, окремих виробництв, цехів, дільниць, експлуатації машин, механізмів, устаткування, транспортних засобів є:
1) недотримання вимог пожежної безпеки, визначених цим Кодексом, іншими нормативно-правовими актами, нормами і правилами;
2) порушення вимог пожежної безпеки, передбачених нормами і правилами, під час будівництва приміщень, будівель та споруд виробничого призначення;
3) випуск і реалізація вибухопожежонебезпечної продукції та продукції протипожежного призначення з відхиленням від вимог, визначених нормативно-правовими актами або без даних щодо відповідності такої продукції вимогам пожежної безпеки;
4) нездійснення заходів щодо захисту персоналу від шкідливого впливу ймовірних надзвичайних ситуацій;
5) відсутність на виробництвах, на яких застосовуються небезпечні речовини, паспортів (формулярів) на обладнання та апаратуру або систем із забезпечення їх безперебійної (безаварійної) роботи;
6) невідповідність кількості засобів індивідуального захисту органів дихання від небезпечних хімічних речовин нормам забезпечення ними працівників суб`єкта господарювання, їх непридатність або відсутність;
7) порушення правил поводження з небезпечними речовинами;
8) відсутність або непридатність до використання засобів індивідуального захисту в осіб, які здійснюють обслуговування потенційно небезпечних об`єктів або об`єктів підвищеної небезпеки, а також в осіб, участь яких у ліквідації наслідків надзвичайної ситуації передбачена планом локалізації і ліквідації наслідків аварій;
9) відсутність на об`єкті підвищеної небезпеки диспетчерської служби або її неготовність до виконання покладених на неї завдань, у тому числі через відсутність відповідних документів, приладів, обладнання або засобів індивідуального захисту;
10) неготовність до використання за призначенням аварійно-рятувальної техніки, засобів цивільного захисту, а також обладнання, призначеного для забезпечення безпеки суб`єктів господарювання;
11) проведення робіт з будівництва будинків та споруд, розміщення інших небезпечних об`єктів, інженерних і транспортних комунікацій, які порушують встановлений законодавством з питань техногенної безпеки порядок їх проведення або проведення яких створює загрозу безпеці населення, суб`єктам господарювання, обладнанню та майну, що в них перебувають.
Частиною другою статті 70 Кодексу цивільного захисту України встановлено, що повне або часткове зупинення роботи підприємств, об`єктів, окремих виробництв, цехів, дільниць, експлуатації машин, механізмів, устаткування, транспортних засобів, виконання робіт, надання послуг здійснюється виключно за рішенням адміністративного суду.
Відповідно до частини 1 статті 72 КАС України доказами в адміністративному судочинстві є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.
Згідно зі статтями 73-76 КАС України належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Предметом доказування є обставини, які підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення. Сторони мають право обґрунтовувати належність конкретного доказу для підтвердження їхніх вимог або заперечень. Суд не бере до розгляду докази, які не стосуються предмета доказування.
Суд не бере до уваги докази, які одержані з порушенням порядку, встановленого законом. Обставини справи, які за законом мають бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися іншими засобами доказування.
Достовірними є докази, на підставі яких можна встановити дійсні обставини справи.
Достатніми є докази, які у своїй сукупності дають змогу дійти висновку про наявність або відсутність обставин справи, які входять до предмета доказування. Питання про достатність доказів для встановлення обставин, що мають значення для справи, суд вирішує відповідно до свого внутрішнього переконання.
Відповідно до частини 1 статті 77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.
Отже, відповідно до Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» на підставі акта, складеного за результатами здійснення заходу, в ході якого виявлено порушення вимог законодавства, орган державного нагляду (контролю) за наявності підстав для повного або часткового зупинення виробництва (виготовлення) або реалізації продукції, виконання робіт, надання послуг звертається у порядку та строки, встановлені законом, з відповідним позовом до адміністративного суду.
Кодексом цивільного захисту України чітко передбачено, у разі встановлення порушення вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки, що створює загрозу життю та здоров`ю людей, посадові особи центрального органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сферах техногенної та пожежної безпеки, звертаються до адміністративного суду щодо застосування заходів реагування у вигляді повного або часткового зупинення роботи підприємств, окремих виробництв, виробничих дільниць, агрегатів, експлуатації будівель, споруд, окремих приміщень, випуску та реалізації пожежонебезпечної продукції, систем та засобів протипожежного захисту у порядку, встановленому законом.
При цьому, правовою підставою для застосування адміністративним судом заходів реагування є одночасна наявність таких умов: 1) факт порушення правил та норм пожежної і техногенної безпеки, що створюють загрозу життю та здоров`ю людей; 2) звернення компетентного органу, який здійснює державний нагляд у сфері пожежної і техногенної безпеки, із відповідним адміністративним позовом до суду; 3) наявність обов`язку у підконтрольного суб`єкта, зупинення експлуатації приміщень якого вимагає відповідний орган Державної служби України з надзвичайних ситуацій, забезпечувати дотримання вимог пожежної безпеки у відповідному приміщенні.
Відповідний правовий висновок викладений Верховним Судом в постанові від 29.05.2023 у справі №640/2468/20, який враховується судом відповідно до частини п`ятої статті 242 КАС України.
Відповідно до підпунктом 39 пункту 4 Положення про Державну службу України з надзвичайних ситуацій, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 16.12.2015 №1052, Державна служба України з надзвичайних ситуацій (ДСНС) відповідно до покладених на неї завдань організовує і здійснює державний нагляд (контроль) за додержанням вимог законів та інших нормативно-правових актів з питань техногенної та пожежної безпеки, цивільного захисту міністерствами, іншими центральними органами виконавчої влади, Радою міністрів Автономної Республіки Крим, місцевими держадміністраціями, іншими державними органами та органами місцевого самоврядування, суб`єктами господарювання.
Згідно з підпунктами 27, 35 пункту 4 Положення про Головне управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Дніпропетровській області, затвердженого наказом Державної служби України з надзвичайних ситуацій від 04.02.2013 №3, Головне управління, відповідно до покладених на нього завдань, організовує і здійснює безпосередньо та через підпорядковані підрозділи державний нагляд (контроль) за додержанням і виконанням вимог законодавства у сферах пожежної і техногенної безпеки та цивільного захисту місцевими органами виконавчої влади, органами місцевого самоврядування та суб`єктами господарювання; складає акти перевірок, видає приписи, постанови, розпорядження про усунення порушень вимог законодавства у сфері цивільного захисту, пожежної та техногенної безпеки, а в разі встановлення порушень, що створюють загрозу життю та здоров`ю людей, звертається до адміністративного суду щодо застосування заходів реагування у вигляді повного або часткового зупинення до повного усунення порушень вимог законодавства у сфері цивільного захисту, пожежної та техногенної безпеки роботи підприємств, окремих виробництв, виробничих дільниць, агрегатів, експлуатації будівель, об`єктів, споруд, цехів, дільниць, окремих приміщень, а також машин, механізмів, устаткування, транспортних засобів, зупинення проведення робіт, у тому числі будівельно-монтажних, випуску та реалізації пожежонебезпечної продукції, систем та засобів протипожежного захисту.
Як вбачається з проаналізованих положень чинного законодавства, позивач наділений повноваженнями на звернення до адміністративного суду з позовом про застосування заходів реагування.
При цьому, суд зазначає, що застосування заходів реагування у вигляді повного чи часткового зупинення експлуатації будівель, споруд, окремих приміщень не є санкцією за порушення вимог законодавства з питань техногенної та пожежної безпеки, а є превентивним заходом, який спрямовано на недопущення існування невиправданого ризику виникнення надзвичайних ситуацій, та, відповідно, ризику завдання шкоди життю і здоров`ю людей.
Захід реагування має також спонукаючи характер, направлений на забезпечення вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки на території розташування об`єкта.
Посвідчення про проведення заходу державного нагляду (контролю) від 02.08.2021 №106 вручено в.о. заступника господарством Сафановій Л.І. 02.08.2021.
Матеріали справи не містять зауважень або заперечень відповідача щодо виявлених порушень та до проведеного заходу, до акту перевірки.
У ході судового розгляду справи відповідачем усувались виявлені в ході планової перевірки порушення, що не заперечено позивачем та підтверджено актами позапланових перевірок.
Отже, актом позапланової перевірки № 22 від 15.04.2022 встановлено, що на об`єктах відповідача залишаються не виконані 12 порушень, зазначених в пунктах 1, 2, 13, 14, 15, 16, 19, 23, 27, 30, 31, 36 акту від 13.08.2021 №99, які створюють реальну загрозу життю та/або здоров`ю.
Отже, актом позапланової перевірки № 1 від 22.04.2025 встановлено, що на об`єктах відповідача залишаються не виконані 9 порушень, зазначених в пунктах 1, 2, 3, 15, 19, 27, 28, 30, 31 акту від 13.08.2021 №99, які створюють реальну загрозу життю та/або здоров`ю.
В подальшому, на підставі заяви відповідача від 19.06.2025 за вих. №01-30/393 щодо перевірки стану усунення порушень, зафіксованих в пунктах 1, 3, 7, 8, 9 акту перевірки №1 від 22.04.2025, Павлоградським районним управлінням Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Дніпропетровській області у періоді з 23.06.2025 по 25.06.2025 проведено третій позаплановий захід (перевірка) державного нагляду (контролю) щодо дотримання відповідачем вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки, за результатом якого складено акт № 3 від 25.06.2025, згідно з яким встановлено, що порушення, зафіксовані в пунктах 1, 3, 7, 8, 9 акту перевірки №1 від 22.04.2025, усунуті.
Суд зазначає, що вказані порушення є суттєвими порушеннями Правил пожежної безпеки, оскільки відсутність автоматичної системи пожежної сигналізації та системи оповіщення призведе до пізнього виявлення пожежі та оповіщення людей, які перебувають у будівлі, в зв`язку з чим первинні засоби пожежогасіння будуть не ефективними, продукти горіння та чадний газ унеможливлять своєчасну та безпечну евакуацію людей з будівлі та призведуть до отруєння людей, що перебуватимуть у ній, гасіння пожежі здійсниться лише після прибуття пожежних підрозділів з необхідними засобами гасіння, а відсутність засобів індивідуального захисту у необхідній кількості (з розрахунку на максимальну кількість хворих (стаціонар) та окремо для обслуговуючого персоналу) призведе до ураження органів дихання працюючого персоналу, що може збільшити кількість летальних випадків.
Такі порушення наразі залишаються не усуненими, ризик настання негативних наслідків пожежа.
За таких обставин, суд погоджується з позивачем, що порушення, які були виявлені під час планової перевірки відповідача та які залишаються не усунутими на час розгляду справи є такими, що створюють загрозу життю та/або здоров`ю людей.
Відповідно до статті 3 Конституції України людина, її життя і здоров`я, честь і гідність, недоторканність і безпека визнаються в Україні найвищою соціальною цінністю.
В зв`язку з наведеним, держава, через наділені повноваженнями органи, вживає заходи для забезпечення безпеки людей. До таких заходів відноситься, в тому числі, і встановлення на законодавчому рівні вимог до будівель та споруд у сферах пожежної і техногенної безпеки, цивільного захисту. Такі вимоги є обов`язковими для встановленого законодавством кола суб`єктів, зокрема, підприємств, установ, організацій, фізичних осіб, котрі є власниками будівель та споруд, де постійно перебуває велика кількість людей. Не дотримання цих вимог робить неможливим експлуатацію будівель та споруд як таких, що створюють загрозу життю та здоров`ю людей.
Відповідно до пунктів 24, 32, 33 частини 1 статті 2 Кодексу цивільного захисту України пожежа - неконтрольований процес горіння, внаслідок якого знищується або пошкоджується майно, природні ресурси, а також виникають небезпечні чинники, що створюють загрозу життю та здоров`ю людей, тварин, негативно впливають на навколишнє природне середовище.
Пожежна безпека - відсутність неприпустимого ризику виникнення і розвитку пожеж та пов`язаної з ними можливості завдання шкоди живим істотам, матеріальним цінностям і довкіллю.
Надзвичайна ситуація - обстановка на окремій території чи суб`єкті господарювання на ній або водному об`єкті, яка характеризується порушенням нормальних умов життєдіяльності населення, спричинена катастрофою, аварією, пожежею, стихійним лихом, епідемією, епізоотією, епіфітотією, застосуванням засобів ураження або іншою небезпечною подією, що призвела (може призвести) до виникнення загрози життю або здоров`ю населення, великої кількості загиблих і постраждалих, завдання значних матеріальних збитків, а також до неможливості проживання населення на такій території чи об`єкті, провадження на ній господарської діяльності.
Пожежі відносяться до надзвичайних ситуацій, а загроза життю та здоров`ю людей виникає не лише при наявності порушення вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки, що безпосередньо можуть до неї призвести, а й при наявності інших порушень по нездійсненню заходів щодо захисту людей від впливу небезпечних чинників при вже виниклій пожежі.
Посилання відповідача на те, що адміністрацією лікарні здійснені усі можливі дії на усунення порушень, які залишаються не усунутими, не можуть бути прийняті судом з наступного.
Згідно з положенням статті 55 Кодексу цивільного захисту України, діяльність із забезпечення пожежної безпеки та запобігання пожежам є складовою діяльності посадових осіб і працівників суб`єктів господарювання.
Забезпечення пожежної безпеки покладається на керівника (керівників) суб`єкта господарювання.
Суд зазначає, що порушення пункту 1.2, глави 1, розділу 5 та пункту 3.2 глави 3 розділу 6 Правил пожежної безпеки України, затверджених наказом МВС України від 30.12.2014 №1417, встановлені актом, що датований 13.08.2021, тобто порушення виявлені понад 4 (чотири) роки тому, водночас станом на час розгляду справи вони залишаються не усунутими, що є неприпустимим, зважаючи також той факт, що ризик виникнення пожежі особливо в умовах воєнного стану збільшився.
Щодо наданих відповідачем Рішення Тернівської міської ради від 25.06.2025 №919-41/VII «Про затвердження змін до міської цільової Програми фінансової підтримки та розвитку Комунального некомерційного підприємства «Тернівська центральна міська лікарня» Тернівської міської ради» на 2023-2025 роки», Рішення Тернівської міської ради від 25.06.2025 №935-41/VII «Про внесення змін до рішення міської ради від 29.11.2024 року №819-38/VIIІ «Про бюджет Тернівської міської територіальної громади на 2025 рік» зі змінами», Пояснювальної записки Фінансового управління Павлоградського району Тернівської міської ради від 25.06.2025 №395-41/VIIІ, договору №01-07-3210 від 08.07.2025, договору №02-07-3210 від 08.07.2025, договору №03-07-3210 від 08.07.2025, договору №01-07-3210 від 08.07.2025, суд зазначає, що такі документи не є належними і достатніми доказами усунення порушень пункту 1.2, глави 1, розділу 5 ППБУ, які були встановлені під час планової перевірки, оскільки підтверджують здійснення відповідачем дій на виготовлення 4-х проекто-кошторисних документацій на монтаж пожежної сигналізації, але не можуть підтвердити обладнання приміщень за всіма трьома об`єктами відповідача системами протипожежного захисту.
Щодо посилань відповідача на те, що станом на 09.09.2025 розпочаті відкриті торги з закупівлі такого виду робіт як «монтаж пожежної сигналізації» (ідентифікатор закупівлі UА-2025-09-09006750-а), суд зазначає, що вказана закупівля стосується послуги з монтажу пожежної сигналізації лише у стаціонарному відділі за адресою: Дніпропетровська область, м. Тернівка, вул. Героїв України (колишня назва Маяковського), 22, що підтверджує вчинення відповідачем дій на усунення порушень, що зафіксовані у пункті 2 акту від 13.08.2021 №99, однак не підтверджує фактичного усунення порушень, що зафіксовані у пунктах 2, 19, 27 акту від 13.08.2021 №99.
Щодо наданих відповідачем договору купівлі-продажу №07/07/25 від 14.07.2025, специфікації (додаток 1) до вказаного договору, видаткової накладної №10 від 14.07.2025, то такі докази підтверджують закупівлю лише 10 шт засобів індивідуального захисту органів дихання для саморятування, а відтак не засвідчують забезпечення засобами індивідуального захисту органів дихання для саморятування людей під час пожежі з розрахунку на максимальну кількість хворих (стаціонар) та окремо для обслуговуючого персоналу.
З огляду на викладене, враховуючи ту обставину, що порушення, що виявлені під час планового заходу державного нагляду (контролю) об`єктів відповідача, в повному обсязі не усунуті відповідачем, станом на час розгляду справи відповідачем не надано доказів усуненння порушень, що зафіксовані в пунктах 2, 15, 19, 27 акту від 13.08.2021 №99, які є суттєвими, створюють реальну загрозу життю та/або здоров`ю людей (працюючого персоналу, осіб, що перебувають у стаціонарі, відвідувачів тощо), і на даний час у суду відсутні докази їх усунення, а отже обставини, які стали підставою для звернення суду щодо застосування заходів реагування не перестали існувати, суд вважає позовні вимоги Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Дніпропетровській області обґрунтованими та такими, які підлягають задоволенню в повному обсязі.
Відповідно до частини першої статті 372 КАС України, у разі необхідності спосіб, строки і порядок виконання можуть бути визначені у самому судовому рішенні. Так само на відповідних суб`єктів владних повноважень можуть бути покладені обов`язки щодо забезпечення виконання рішення.
Згідно з частиною третьою статті 378 КАС України підставою для встановлення або зміни способу або порядку виконання, відстрочення чи розстрочення виконання судового рішення є обставини, що істотно ускладнюють виконання рішення або роблять його неможливим.
Станом на час розгляду справи позивачем не надано доказів існування обставин, що істотно ускладнюють виконання рішення суду, яке ухвалене у цій справі, або роблять його виконання неможливим.
Разом з цим, такий спосіб вжиття заходів реагування, як повне або часткове зупинення роботи (експлуатації) об`єктів, окремих виробництв, цехів, дільниць, машин, механізмів, устаткування, транспортних засобів, виконання робіт, надання послуг за рішенням суду чітко передбачений приписами статті 70 Кодексу цивільного захисту України та статтею 4 Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності», водночас законодавець не надає суб`єкту владних повноважень права заявляти такі позовні вимоги, як зобов`язання відповідача зупинити експлуатацію зазначених об`єкті, при цьому вимагаючи від суб`єкта владних повноважень діяти відповідно до статті 19 Конституції України лише у порядку і спосіб, що передбачені законом.
Вирішуючи питання щодо розподілу судових витрат, суд виходить з наступного.
Відповідно до частини другої статті 139 КАС України при задоволенні позову суб`єкта владних повноважень з відповідача стягуються виключно судові витрати суб`єкта владних повноважень, пов`язані із залученням свідків та проведенням експертиз.
Оскільки витрати суб`єкта владних повноважень, пов`язані із залученням свідків та проведенням експертиз, не здійснювались, підстави для розподілу таких витрат відсутні.
Керуючись ст.ст.77, 139, 241-246, 250, 255, 295 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -
Розподіл судових витрат у справі не здійснюється.
Рішення суду набирає законної сили відповідно до вимог статті 255 Кодексу адміністративного судочинства України та може бути оскаржене в строки, передбачені статтею 295 Кодексу адміністративного судочинства України.

Відповідно до статті 297 Кодексу адміністративного судочинства України рішення суду оскаржується шляхом подання апеляційної скарги до Третього апеляційного адміністративного суду.

Повний текст рішення суду складено 23.10.2025.

Суддя М.М. Бухтіярова