Справа № 9901/212/21
Суддя: Чиркін С.М.
Дата ухвалення: 2025-10-22 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

УХВАЛА

22 жовтня 2025 року

м. Київ

справа №9901/212/21

адміністративне провадження № П/9901/212/21

Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду:

судді-доповідача - Чиркіна С.М.,

суддів: Єзерова А.А., Стародуба О.П., Бучик А.Ю., Рибачука А.І.,

за участю:

секретаря судового засідання: Корецького І.О.,

представника позивача: не з`явились,

представника відповідача: Пантюхової Л.Р.,

представника третьої особи

Кабінету Міністрів України: Польця Д.М.,

представника третьої особи

Міністерства внутрішніх справ України: не з`явились,

представника третьої особи

Національної поліції України: Грімової Г.М.,

розглянувши в закритому судовому засіданні адміністративну справу № 9904/212/21 за позовом ОСОБА_1 до Президента України Зеленського Володимира Олександровича, треті особи на стороні відповідача: Кабінет Міністрів України, Міністерство внутрішніх справ України та Національна поліція України, про визнання протиправним та нечинним указу в частині,

УСТАНОВИВ:

Короткий зміст позовних вимог та їх обґрунтування

27.05.2021 на адресу Касаційного адміністративного суду у складі Верховного Суду як суду першої інстанції надійшла позовна заява ОСОБА_1 (далі - позивач) до Президента України Зеленського Володимира Олександровича (далі - відповідач, Президент України), у якій позивач просить суд визнати протиправним та частково скасувати Указ Президента України від 21.05.2021 № 203/2021 «Про рішення Ради національної безпеки і оборони України від 14 травня 2021 року «Про застосування персональних спеціальних економічних та інших обмежувальних заходів (санкцій)» в частині пункту 617 Додатку 1 до рішення Ради національної безпеки і оборони України від 14 травня 2021 року «Про застосування персональних спеціальних економічних та інших обмежувальних заходів (санкцій)».

Ухвалою від 03.06.2021 Верховний Суд відкрив провадження у справі.

В судове засідання 22.10.2025 позивач та його представник не з`явились повторно. Перша неявка без поважних причин відбулась 10.09.2025.

Представник відповідача заявив клопотання про залишення позову без розгляду, зважаючи на повторну неявку позивача та його представника у судове засідання.

Представники третіх осіб підтримали заявлене клопотання.

Колегія суддів заслухала думку представника відповідача та третіх осіб та встановила таке.

Відповідно до частини другої статті 55 Конституції України кожному гарантується право на оскарження в суді рішень, дій чи бездіяльності органів державної влади, органів місцевого самоврядування, посадових і службових осіб.

Згідно із частиною другою статті 129 Конституції України основними засадами судочинства є, зокрема, рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом; змагальність сторін та свобода в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості; гласність судового процесу; обов`язковість судового рішення.

Передбачене пунктом 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод (далі - Конвенція) право особи на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку кореспондується з обов`язком добросовісно користуватися наданими законом процесуальними правами, утримуватись від дій, що зумовлюють затягування судового процесу, та вживати надані процесуальним законом заходи для скорочення періоду судового провадження [пункт 35 рішення ЄСПЛ від 07 липня 1989 року у справі «Аліментарія Сандерс С. А. проти Іспанії» (Union Alimentaria Sanders S.A. v. Spain).

Отже, у дотриманні стандартів доступу до суду, передбачених пунктом 1 статті 6 Конвенції, важливе значення має добросовісна поведінка позивача та його представника.

Так, в судове засідання 10.09.2025 позивач та його представник не з`явились, про день, час та місце розгляду справи були повідомлені належним чином, про причини неявки суд не повідомляли.

Відтак, Суд визнав неприбуття позивача та його представника у судове засідання без поважних причин.

Колегія суддів наголошує, що розгляд справи неодноразово відкладався, у тому числі за клопотаннями представника позивача, відповідача, третіх осіб у зв`язку з необхідністю надання сторонами додаткових доказів та часу для ознайомлення з ними.

Суд враховує, що до матеріалів справи були долучені докази, які містили інформацію з обмеженим доступом з грифом «таємно», що своєю чергою потребувало розгляду справи в спеціально обладнаній залі судових засідань та отримання учасниками справи відповідних дозволів на ознайомлення із такою інформацією.

Так, 13.09.2023 за вх. П/9901/212/21-Д30 від представника позивача надійшло клопотання про ознайомлення з матеріалами справи, зокрема і тими, доступ до яких обмежено. Проте доступу до державної таємниці у адвоката позивача не було.

14.09.2023 Суд задовольнив клопотання представника позивача та останньому був наданий час для отримання доступу до державної таємниці, у зв`язку з чим розгляд справи відкладався.

29.03.2024 за вх. П/9901/212/21-Д42 відділ режимно-секретної роботи повідомив Суд, що станом на 28.03.2024 адвокату Вольваку О.М. допуск до державної таємниці не оформлювався.

Колегія суддів враховує, що за твердженням адвоката Вольвака О.М., позивач знаходиться за межами України. Проте докази суду щодо місцезнаходження позивача або наявності перешкод для його перебування на території України представник позивача не надавав.

З метою забезпечення прав позивача на участь у судовому засіданні суд неодноразово змінював режим дослідження доказів та проводив судові засідання щодо дослідження доказів, які не містять інформації з обмеженим доступом у відкритих судових засіданнях за участі представника позивача адвоката Вольвака О.М.

Водночас 27.05.2025 за вх. П/9901/212/21-Д 47 представником позивача подано клопотання про ознайомлення з матеріалами справи, проте останній з матеріалами справи не ознайомився.

Втім, 04.06.2025 ОСОБА_1 за вх. П/9901/212/21-Д 49 подано клопотання про ознайомлення з матеріалами справи та участь в судових засіданнях в режимі відеоконференції.

Ухвалою Верховного Суду від 13.06.2025 клопотання позивача про ознайомлення з матеріалами справи та проведення судового засідання в режимі відеоконференції повернуто заявнику без розгляду у зв`язку із поданням такого клопотання без дотримання вимог Положення про порядок функціонування окремих підсистем (модулів) Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи, затвердженого рішенням Вищої ради правосуддя від 17.08.2021 № 1845/0/15-21 (далі - Положення № 1845/0/15-21).

Колегія суддів наголошує, що, незважаючи на наявність документів, які містять відомості, що становлять державну таємницю, та обізнаність про це представника позивача Вольвака О.М., останній, незважаючи на неодноразові пропозиції суду щодо необхідності оформлення відповідного допуску для ознайомлення із такою інформацією, відмовлявся в судових засіданнях від вчинення таких дій.

Суд враховує, що неоформлення допуску та доступу до державної таємниці не звільняє представників позивача від виконання передбачених Кодексом адміністративного судочинства України (далі - КАС України) процесуальних обов`язків, зокрема, участі у судовому засіданні, оскільки матеріали цієї справи містять в собі як документи, які слід досліджувати під час відкритого судового засідання, так і документи, які можливо дослідити лише під час закритого судового засідання, рішення про проведення якого у цій справі ще не було прийнято.

Подібна позиція суду першої інстанції, висловлена у справі № 990/180/24, підтримана Великою Палатою Верховного Суду в постанові від 27.02.2025.

Водночас згідно з інформацією, зазначеною у довідці ПАТ «Укрпошта» від 20.09.2025 (том 5, арк.70), позивач, а саме ОСОБА_1 , не отримав поштове відправлення. Засобами поштового зв`язку 24.09.2025 конверт повернуто до суду з відміткою, що адресат відсутній за вказаною адресою.

Згідно з інформацією, зазначеною у довідці ПАТ «Укрпошта» від 20.09.2025 (том 5, арк.67), представник позивача, а саме Вольвак О.М., не отримав поштове відправлення.

Засобами поштового зв`язку 23.09.2025 конверт повернуто до суду за зворотньою адресою з відміткою, що адресат відсутній за вказаною адресою.

Отже, судом вживались заходи для участі позивача або його представника в судових засіданнях.

Наведені обставини беззаперечно свідчать про обізнаність позивача та його представника про перебіг розгляду справи, вчинені судом процесуальні дії з метою її розгляду та відсутність об`єктивних перешкод для участі сторони позивача в судових засіданнях.

Колегія суддів враховує, що відповідно до частин першої, шостої та восьмої статті 18 КАС України у судах функціонує Єдина судова інформаційно-комунікаційна система.

Адвокати, нотаріуси, державні та приватні виконавці, судові експерти, органи державної влади та інші державні органи, зареєстровані згідно із законодавством України як юридичні особи, їх територіальні органи, органи місцевого самоврядування, інші юридичні особи, зареєстровані згідно із законодавством України, реєструють свої електронні кабінети в Єдиній судовій інформаційно-комунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, в обов`язковому порядку. Інші особи реєструють свої електронні кабінети в Єдиній судовій інформаційно-комунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, в добровільному порядку.

Процесуальні наслідки, передбачені цим Кодексом, у разі звернення до суду з документом особи, яка відповідно до цієї частини зобов`язана зареєструвати електронний кабінет, але не зареєструвала його, застосовуються судом також у випадках, якщо інтереси такої особи у справі представляє адвокат.

Реєстрація в Єдиній судовій інформаційно-комунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, не позбавляє права на подання документів до суду в паперовій формі в порядку, визначеному цим Кодексом.

Особа, яка зареєструвала електронний кабінет в Єдиній судовій інформаційно-комунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, подає процесуальні та інші документи, письмові та електронні докази, вчиняє інші процесуальні дії в електронній формі виключно за допомогою Єдиної судової інформаційно-комунікаційної системи або її окремої підсистеми (модуля), що забезпечує обмін документами, з використанням кваліфікованого електронного підпису або засобів електронної ідентифікації, що мають високий рівень довіри, відповідно до вимог законів України «Про електронні документи та електронний документообіг» та «Про електронну ідентифікацію та електронні довірчі послуги», якщо інше не визначено цим Кодексом.

З огляду на вказане правове регулювання адвокат Вольвак О.М. повинен був зареєструватись в підсистемі ЄСІТС «Електронний суд» та подавати будь-які процесуальні документи, зокрема, через підсистему «Електронний суд» або в паперовому вигляді.

Проте на виконання зазначених норм КАС України адвокат Вольвак О.М. не зареєструвався в Електронному кабінеті у підсистемі Електронний суд ЄСІТС, що підтверджується довідкою, сформованою засобами підсистеми ЄСІТС «Електронний суд».

Водночас згідно з частиною другою статті 44 КАС України учасники справи зобов`язані добросовісно користуватися належними їм процесуальними правами і неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

За приписами КАС України позивач - це особа, на захист прав, свобод та інтересів якої подано позов до адміністративного суду.

Будучи ініціатором судового розгляду справи, позивач, в першу чергу, має активно, не зловживаючи, використовувати власні процесуальні права та виконувати процесуальні обов`язки, здійснюючи їх з метою, з якою такі права були надані.

Водночас визначальними процесуальними обов`язками позивача є забезпечення представництва власних інтересів під час розгляду адміністративної справи, дотримання процесуальних строків.

Відповідно до частини третьої статті 124 КАС України судовий виклик або судове повідомлення учасників справи, свідків, експертів, спеціалістів, перекладачів здійснюється:

1) за наявності в особи електронного кабінету - шляхом надсилання повістки до її електронного кабінету;

2) за відсутності в особи електронного кабінету - шляхом надсилання повістки рекомендованою кореспонденцією (листом, телеграмою), кур`єром із зворотною розпискою за адресами, вказаними цими особами, або шляхом надсилання тексту повістки в порядку, визначеному статтею 129 цього Кодексу.

За змістом частини десятої статті 126 КАС України вручення повістки представнику учасника справи вважається також врученням повістки і цій особі.

4. У разі ненадання учасниками справи інформації щодо їх поштової адреси судовий виклик або судове повідомлення надсилаються:

1) юридичним особам та фізичним особам - підприємцям - за адресою місцезнаходження (місця проживання), що зазначена в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб та фізичних осіб - підприємців та громадських формувань;

2) фізичним особам, які не мають статусу підприємців, - за адресою їх місця проживання чи місця перебування, зареєстрованою у встановленому законом порядку.

У разі відсутності учасників справи за такою адресою вважається, що судовий виклик або судове повідомлення вручено їм належним чином.

5. Якщо фізична особа, яка бере участь у справі, діє через представника і суд не вважає її особисту участь обов`язковою, він може направити повістку лише представнику.

У суду відсутня інша, ніж зазначена в позові, інформація щодо місця знаходження позивача, у зв`язку з чим повістки позивачу та його представнику направлялись на адреси зазначені в позові.

Згідно із частиною 11 статті 126 КАС України у разі повернення поштового відправлення із повісткою, яка не вручена адресату з незалежних від суду причин, вважається, що така повістка вручена належним чином.

Своєю чергою приписи частини першої статті 131 КАС України встановлюють обов`язок повідомити про зміну адреси та причини неприбуття в судове засідання. Положення частини першої цієї статті застосовуються також у разі зміни адреси електронної пошти, номера факсу, телефаксу, телефону, які учасник судового процесу повідомив суду.

Учасники справи, свідки, експерти, спеціалісти, перекладачі, які не можуть з поважних причин прибути до суду, зобов`язані завчасно повідомити про це суд (частина друга статті 131 КАС України).

Отже, про судові засідання, призначені на 10.09.2025 та 22.10.2025, позивач та його представник були повідомлені у процесуально визначений спосіб та суд визнав їх неявку такою, що відбулась без поважних причин.

Відповідно до частини першої статті 55 КАС України сторона, третя особа в адміністративній справі, а також особа, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах іншої особи, може брати участь у судовому процесі особисто (самопредставництво) та (або) через представника, крім випадку, встановленого частиною дев`ятою статті 266 цього Кодексу.

Згідно з частиною першою статті 60 КАС України представник, який має повноваження на ведення справи в суді, здійснює від імені особи, яку він представляє, її процесуальні права та обов`язки.

Обмеження повноважень представника на вчинення певної процесуальної дії мають бути застережені у виданій йому довіреності або ордері (частина друга статті 60 КАС України). Згідно з частиною третьою статті 60 КАС України про припинення представництва або обмеження повноважень представника за довіреністю має бути повідомлено суду шляхом подання письмової заяви.

Відповідно до частини другої статті 131 КАС України учасники справи, свідки, експерти, спеціалісти, перекладачі, які не можуть з поважних причин прибути до суду, зобов`язані завчасно повідомити про це суд.

Отже, в розумінні вимог частини 11 статті 126 КАС України, колегія суддів вважає, що судом вжито необхідні та достатні визначені процесуальним законодавством дії щодо повідомлення сторони позивача внаслідок яких позивач та його представник повідомлені про день і час розгляду справи.

Своєю чергою, представники відповідача та третьої особи у судовому засіданні не наполягали на продовженні розгляду справи по суті, вважаючи неможливим розгляд справи за відсутності представника позивача.

Враховуючи предмет та підстави позову, наведені у позовній заяві, доводи відповідача та третьої особи, зазначені у відзивах на позов, колегія суддів вважає, що встановлення обставин, які входять до предмета доказування у цій адміністративній справі, вимагає отримання судом пояснень позивача з приводу заперечень на його позов інших учасників справи, а тому неявка представників позивача в судове засідання перешкоджає розгляду справи.

У частині п`ятій статті 205 КАС України передбачено, що в разі неявки позивача в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки, якщо від нього не надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, суд залишає позовну заяву без розгляду, якщо неявка перешкоджає розгляду справи. Якщо відповідач наполягає на розгляді справи по суті, справа розглядається на підставі наявних у ній доказів. До позивача, який не є суб`єктом владних повноважень, положення цієї частини застосовуються лише у разі повторної неявки.

Ця норма узгоджується з приписами пункту 4 частини першої статті 240 КАС України, відповідно до якої суд своєю ухвалою залишає позов без розгляду, якщо позивач не прибув (повторно не прибув, якщо він не є суб`єктом владних повноважень) у підготовче засідання чи у судове засідання без поважних причин або не повідомив про причини неявки, якщо від нього не надійшло заяви про розгляд справи за його відсутності.

Наслідки неявки в судове засідання учасника справи визначено статтею 205 КАС України, та ці норми розповсюджуються на учасників справи незалежно від їх обізнаності про наслідки неявки в судове засідання.

Так, частиною п`ятою цієї статті передбачено, що у разі неявки позивача в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки, якщо від нього не надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, суд залишає позовну заяву без розгляду, якщо неявка перешкоджає розгляду справи. Якщо відповідач наполягає на розгляді справи по суті, справа розглядається на підставі наявних у ній доказів.

Наведена норма кореспондує положенню пункту 4 частини першої статті 240 КАС України, відповідно до якого позов залишається судом без розгляду, якщо позивач не прибув (повторно не прибув, якщо він не є суб`єктом владних повноважень) у підготовче засідання чи у судове засідання без поважних причин або не повідомив про причини неявки, якщо від нього не надійшло заяви про розгляд справи за його відсутності.

Колегія суддів зауважує, що, вирішуючи розглядати справу у відкритому судовому засіданні з викликом сторін, Суд керувався, насамперед, необхідністю встановлення належного складу учасників справи, підсудності справи, змісту заявлених позовних вимог та порушеного права позивача з метою повного з`ясування всіх обставин у справі та правильного її вирішення. Позивач без повідомлення причин в судові засідання не з`явився.

Суд вважає, що неявка позивача перешкоджає розгляду справи, оскільки позбавляє суд можливості встановити наведені обставини справи, необхідні для вирішення цього спору.

З урахуванням наведеного, оскільки мало місце повторне неприбуття позивача, належним чином повідомленого про дату, час та місце судових засідань, без повідомлення ним причин такого неприбуття, а також враховуючи, що від нього не надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, та неможливість розгляду справи у зв`язку з неявкою позивача, Верховний Суд дійшов висновку, що клопотання представника відповідача необхідно задовольнити та позовну заяву ОСОБА_1 залишити без розгляду.

Відповідно до частини четвертої статті 240 КАС України, особа, позов якої залишено без розгляду, після усунення підстав, з яких позов було залишено без розгляду, має право звернутися до адміністративного суду в загальному порядку.

Керуючись статтями 22, 126, 194, 205, 240, 248, 255, 262, 266, 294, 295 КАС України, Верховний Суд

УХВАЛИВ:

Клопотання представника Президента України Зеленського Володимира Олександровича про залишення без розгляду позовної заяви ОСОБА_1 задовольнити.

Залишити без розгляду позовну заяву ОСОБА_1 до Президента України Зеленського Володимира Олександровича, треті особи на стороні відповідача: Кабінет Міністрів України, Міністерство внутрішніх справ України та Національна поліція України, про визнання протиправним та нечинним указу в частині.

Ухвала може бути оскаржена до Великої Палати Верховного Суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її прийняття та набирає законної сили після її перегляду в апеляційному порядку або після закінчення строку на апеляційне оскарження.

Головуючий суддя: С. М. Чиркін

Судді: А. Ю. Бучик

А. А. Єзеров

А. І. Рибачук

О. П. Стародуб