Справа № 420/27076/24
Суддя: Крусян А.В.
Дата ухвалення: 2025-10-27 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

П`ЯТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

27 жовтня 2025 р.м. ОдесаСправа № 420/27076/24

Головуючий в 1 інстанції: Василяка Д.К.

Місце та час укладення судового рішення «--:--», м. Одеса

Повний текст судового рішення складений 29.04.2025

П`ятий апеляційний адміністративний суд у складі колегії суддів:

головуючого судді Крусяна А.В.,

суддів Шевчук О.А., Яковлєва О.В.,

розглянувши у порядку письмового провадження апеляційну скаргу ОСОБА_1 на рішення Одеського окружного адміністративного суду від 29 квітня 2025 року у справі за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Одеської митниці про визнання протиправними та скасування наказу, поновлення на посаді та стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу, -

ВСТАНОВИВ:

28.08.2024 ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом до Одеської митниці про визнання протиправним та скасування наказу від 25.07.2024 №102-дс про притягнення його до дисциплінарної відповідальності у виді звільнення з посади державної служби; поновлення його на посаді державної служби - головного державного інспектора оперативного відділу №3 управління боротьби з контрабандою та порушеннями митних правил Одеської митниці (під час перебування на посаді головного державного інспектора оперативного відділу №4 управління боротьби з контрабандою та порушеннями митних правил Одеської митниці); стягнення з Одеської митниці на його користь середнього заробітку за час вимушеного прогулу з 27.07.2024 по день ухвалення рішення суду про його поновлення на роботі із утриманням із цієї суми обов`язкових податків, зборів та інших платежів до Державного бюджету України.

В обґрунтування позову зазначено, що до позивача було протиправно застосовано дисциплінарне стягнення за вчинення дисциплінарного проступку (використання службового становища під час виконання посадових обов`язків 30.08.2023 у пункті пропуску «Маяки-Удобне-Паланка» у зоні діяльності відділу митного оформлення №1 митного поста «Білгород-Дністровський» Одеської митниці, вчинення дій, що призвели до розповсюдження інформації з обмеженим доступом, а саме персональних даних гр. ОСОБА_2 , ОСОБА_3 ) у виді звільнення з посади державної служби, оскільки висновки митного органу, наведені в поданні дисциплінарної комісії з розгляду дисциплінарної справи є необґрунтованими, передчасними та такими, що суперечать положенням чинного законодавства. Так, за результатами проведення фактичної перевірки, дисциплінарна комісія дійшла висновку, що дії ОСОБА_1 (факт розповсюдження інформації з обмеженим доступом, отриманої у процесі виконанні своїх посадових обов`язків) призвели до неповаги прав, свобод і законних інтересів колег, а також честі держави та державного органу в цілому, а недобросовісне виконання посадових обов`язків у поєднанні зі зневажливим, недбалим ставленням до них та до завдань, свідчать про порушення Присяги державного службовця. Позивач наголошує на відсутності складу дисциплінарного проступку в частині порушення ним Присяги державного службовця, оскільки дисциплінарною комісією встановлено лише факт відкриття ним модулів «Журнал пункту пропуску», «Диспетчер зони митного контролю» АСМО Інспектор карток-орієнтування по фізичним особам ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , що пов`язане із здійсненням службових повноважень як головного державного інспектора. При цьому, не встановлено та не підтверджено матеріалами дисциплінарної справи, що саме позивачем, а не третьою особою було вчинено дії (фотографування відповідних модулів АСМО Інспектор), що призвело до розповсюдження інформації з обмеженим доступом. Також, позивач зазначає, що відповідачем не обґрунтовано в чому саме були виражені неповага до прав, свобод та інтересів його колег, а також честі держави та державного органу в цілому, що у поєднанні зі зневажливим, недбалим ставленням до них та до завдань призвело до порушення Присяги державного службовця. Позивач вважає, що наявне обґрунтування відповідачем у спірному наказі про звільнення дисциплінарного проступку фактично зводиться до порушення правил етичної поведінки державного службовця, що становить окремий склад дисциплінарного правопорушення. В контексті цього, позивач звертає увагу на окрему думку члена дисциплінарної комісії (від 19.07.2024 ОСОБА_4 ), в якій пропонувалось застосувати до нього (позивача) іншого виду дисциплінарного стягнення попередження про неповну службову відповідність. У підсумку своїх доводів позивач робить висновок, що дисциплінарною комісією та відповідачем в оскаржуваному наказі невірно здійснено кваліфікацію дисциплінарного проступку, вчинення якого ставиться йому в вину, оскільки звільнення з посади державної служби є винятковим видом дисциплінарного стягнення і може бути застосовано лише в тих випадках, коли характер вчиненого проступку та обставини справи свідчать про неможливість та/або недоцільність продовження перебування такою особою на посаді. Разом з цим, приймаючи оскаржуваний наказ, з огляду на позитивну службову характеристику, позитивні результати оцінювання службової діяльності та не притягнення раніше до дисциплінарної відповідальності, Одеською митницею не обґрунтовано неможливість застосування інших, більш м`яких видів дисциплінарних стягнень. Крім того, позивач посилається на порушення його права з боку відповідача на ознайомлення з матеріалами дисциплінарного провадження та, як наслідок на подання обґрунтованих пояснень перед застосуванням до нього дисциплінарного стягнення.

Рішенням Одеського окружного адміністративного суду від 29.04.2025 у задоволенні позову відмовлено. Під час вирішення справи, суд першої інстанції дійшов висновку, що матеріалами дисциплінарної справи підтверджено, що ОСОБА_1 , перебуваючи на посаді головного державного інспектора оперативного відділу №4 управління боротьби з контрабандою та порушеннями митних правил Одеської митниці, своїми діями, в порушення Присяги державного службовця, вчинив проступок проти інтересів державної служби, покладеним на нього обов`язкам та який підірвав довіру до нього, як до посадової особи органу державної влади, й призвів до приниження авторитету державної служби. Також, суд вважав правомірним притягнення позивача до дисциплінарної відповідальності у вигляді звільнення з державної служби. При цьому, судом першої інстанції вказано на відсутність порушень з боку відповідача під час проведення службового розслідування та прийняття спірного наказу під час розгляду справи.

Не погоджуючись з ухваленим у справі судовим рішенням, позивач подав апеляційну скаргу, в якій посилається на неповне з`ясування судом першої інстанції обставин справи та порушення норм матеріального, процесуального права, просить скасувати рішення суду першої інстанції та ухвалити нове про задоволення позовних вимог.

В обґрунтування апеляційної скарги, як і в позовній заяві, позивач наголошує на протиправності спірного наказу. Зокрема, апелянт зауважує, що висновки дисциплінарної комісії про порушення Присяги державного службовця є передчасними, оскільки єдиним доказом, в основу якого покладено інкримінування дисциплінарного проступку, який, на переконання відповідача є достатнім, щоб пов`язувати дії ОСОБА_1 з фактом розголошення персональних даних гр. ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , є наявність на одній копії документу (наданих адвокатом Коробковою Г.О. разом із запитом до ДМС України в інтересах ОСОБА_2 , ОСОБА_3 ), у верхній частині зображення інформації щодо користувача, яким здійснено вхід до бази даних «АСМО Інспектор» ( ОСОБА_1 ). При цьому, як вказує позивач, дисциплінарною комісією та відповідачем при прийнятті оскаржуваного наказу не враховано його письмові пояснення (надані до відкриття дисциплінарного провадження), в яких він заперечував проти факту здійснення розголошення ним персональних даних фізичних осіб, пояснюючи це тим, що не виключається ймовірність потрапляння до службового кабінету, який залишався відчиненим за час його відсутності, третіх осіб, які мали можливість скористатися доступом до інформації з обмеженим доступом. Тобто, позивач вважає, що дисциплінарною комісією не встановлено, а матеріалами дисциплінарної справи не підтверджено, що саме позивачем, а не третьою особою, було вчинено дії (здійснення фотографування відповідних модулів АСМО «Інспектор» та направлення третім особам), які призвели до розповсюдження інформації з обмеженим доступом. При цьому, апелянт наголошує, що під час проведення дисциплінарного провадження та судового розгляду взагалі не було отримано пояснення від посадової особи Одеської митниці ОСОБА_5 , який 30.08.2023 знаходився разом з ним в службовому кабінеті під час виконання службових обов`язків. Також, Одеською митницею під час фактичної перевірки не було зібрано жодних доказів, не отримано/не ініційовано пояснення від ОСОБА_2 , його адвоката ОСОБА_6 (оскільки саме вони надали до митного органу фотознімки АСМО «Інспектор»), посадових осіб митниці та прикордонної служби, які виконували службові обов`язки та перебували на території пункту пропуску у день можливого вчинення проступку. При цьому, апелянт вказує, що під час розгляду справи в суді першої інстанції, судом з власної ініціативи було проведено допити деяких свідків, однак знову ж таки відсутні прямі докази здійснення позивачем фотографування відповідних модулів АСМО «Інспектор» та направлення відповідних зображень третім особам. Крім того, позивач окремо зауважує, що дисциплінарною комісією та відповідачем в оскаржуваному наказі невірно здійснено кваліфікацію дисциплінарного проступку та не обґрунтовано, чому саме в вину позивачу ставиться проступок про порушення Присяги державного службовця, а не будь-який інший склад дисциплінарного проступку, оскільки в резолютивній частині оскаржуваного наказу відповідач ставить в вину позивачу ще три окремих види та склади дисциплінарних правопорушень, визначених Законом України «Про державну службу»: неналежне виконання посадових обов`язків (п.5 ч.2 ст.65), порушення правил етичної поведінки державних службовців (п.2 ч.2 ст.65), вчинення дій, що шкодять авторитету державної служби (п.4 ч.2 ст.65). При цьому, апелянт зауважує, що суд першої інстанції не надав жодної оцінки щодо кваліфікації дисциплінарного проступку та пропорційності обраного дисциплінарного стягнення під час вирішення справи. Інші доводи апеляційної скарги відображають зміст позовної заяви.

Заслухавши суддю-доповідача, розглянувши матеріали справи та перевіривши доводи апеляційної скарги, законність та обґрунтованість рішення суду в межах апеляційної скарги, колегія суддів не погоджується з висновком суду першої інстанції про безпідставність позовних вимог, з огляду на наступне.

Судом першої інстанції встановлено, 20.06.1995 ОСОБА_1 прийняв Присягу державного службовця. /т.1 а.с.155/

Наказом Одеської митниці від 30.06.2021 №44-о «Про особовий склад» ОСОБА_1 призначено з укладенням контракту про проходження державної служби (від 30.06.2021 №452) з 01.07.2021 в порядку переведення з Одеської митниці Держмитслужби на посаду головного державного інспектора оперативного відділу №4 управління боротьби з контрабандою та порушеннями митних правил Одеської митниці. /т.1 а.с.129, 144-145/

15.02.2024 до Одеської митниці надійшов лист директора Департаменту боротьби з контрабандою та порушення митних правил Державної митної служби України №20/20-02-01/7.10/173 про проведення перевірки щодо можливого факту розголошення службової інформації, що міститься в модулі «Орієнтування» АСМО «Інспектор», стороннім особам. /т.1 а.с.169/

Вказаний лист обґрунтований тим, що до Державної митної служби України надійшли запити адвоката Коробкової Г.О. в інтересах гр. ОСОБА_2 та ОСОБА_3 (про вилучення «орієнтування» АСМО «Інспектор»), до яких додано фотографічні зображення службової інформації, що міститься в модулі Орієнтування» АСМО «Інспектор». Орієнтовно фотографічні зображення зроблені 30.08.2023 під час переміщення транспортного засобу (LAND ROVER р.н. НОМЕР_1 ) через пункт пропуску «Маяки-Удобне-Паланка» митного поста «Білгород-Дністровський».

На виконання листа Держмитслужби від 15.02.2024, начальником управління протидії контрабанді наркотиків та зброї Одеської митниці було надано доповідну записку на ім`я в.о. начальника Одеської митниці щодо необхідності проведення фактичної перевірки інформації в частині можливого розголошення та використання у своїх інтересах інформації, отриманої у процесі виконання службових повноважень. /т.1 а.с.165-166/

Одеською митницею 22.02.2024 прийнято наказ №157 про призначення та проведення фактичної перевірки щодо можливого факту розголошення службової інформації стороннім особам. /т.1 а.с.169-170/

За результатам фактичної перевірки, комісією Одеської митниці складено акт від 07.06.2024, яким запропоновано порушити дисциплінарне провадження стосовно головного державного інспектора оперативного відділу №4 управління боротьби з контрабандою та порушеннями митних правил Одеської митниці Колосова В.В., з метою визначення ступеня вини, характеру і тяжкості вчиненого ним дисциплінарного проступку. /т.1 а.с.75-107/

Такі висновки в акті мотивовані тим, що за аналізом копії запису з АСМО «Інспектор», надані адвокатом Коробковою Г.О. (в інтересах ОСОБА_2 , ОСОБА_3 ), на одному із знімків (у верхній частині зображення) встановлено інформацію щодо користувача, яким здійснено вхід до бази даних: «АСМО Інспектор. Версія 4.23.22.15. Користувач БД документів U000186 ОСОБА_1 ./ Перегляд Орієнтування по фізичній особі 7.27-4/20/7/1663 - АСМО Інспектор». В подальшому, з метою перевірки вказаної інформації здійснено аналіз функціонального модуля «Електронний журнал пасажирського пункту пропуску» АСМО «Інспектор», в результаті чого виявлено наступну інформацію: під час перетину державного кордону України в напрямку «Виїзд з України» в пункті пропуску «Маяки-Удобне-Паланка» гр. України ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , на транспортному засобі LAND ROVER, номер НОМЕР_1 , у зоні діяльності відділу митного оформлення №1 митного поста «Білгород-Дністровський» Одеської митниці 30.08.2023 у період часу з 17:00 год. по 17:12год. автоматизованою системою управління ризиками сформовано наступні форми митного контролю: 000 інформаційне повідомлення (інспектор Василів О.А.), 401-1 усне опитування громадян та посадових осіб підприємства (інспектор ОСОБА_7 ) та наявні інформаційні повідомлення наступного змісту «за участі гр. ОСОБА_2 наявні протоколи про порушення митних прави. Розглянути питання щодо посилення митного контролю з метою недопущення повторних порушень, протокол про порушення ПМП №000015/UA902000/2023 від 21.04.2023 (ч.1 ст.471 МК України недекларування валютних цінностей, що переміщуються громадянами через митний кордон України, в сумі, що перевищує дозволену законодавством України для їх переміщення без письмового декларування). По особі ОСОБА_3 є орієнтування; інформація по орієнтуванню станом на 30.08.2023. За результатом виконання митних формальностей містить наступна інформація: «невідповідностей/порушень не виявлено. Проведено усне опитування громадянина та візуальний огляд т/з, порушень не виявлено, товари, що підлягають декларуванню відсутні. Строки тимчасового ввезення не порушено. Попереджено про відповідальність». Згідно відомостей, наявних в АСМО «Інспектор» комісією встановлено, що митні формальності 30.08.2023 під час перетину кордону вищезазначеними особами виконував одноосібно інспектор ОСОБА_7 . Також комісією встановлено, що у функціональних модулях «Журнал пункту пропуску», «Диспетчер зони митного контролю» АСМО «Інспектор» карти орієнтування по ф.о. ОСОБА_2 , ОСОБА_3 з 24.05.2023 по 02.02.2024 відкривалися наступними користувачами: ОСОБА_7 , ОСОБА_1 , ОСОБА_8 . Отримати письмові пояснення від ОСОБА_7 не вдалося, оскільки він тривалий час перебував на лікарняному. З пояснень ОСОБА_8 встановлено, що обставини щодо митного оформлення т/з LAND ROVER, номер НОМЕР_1 під керуванням ОСОБА_2 , ОСОБА_3 йому не відомі, оскільки він виконував свої посадові обов`язки стосовно інших громадян через велику інтенсивність руху у пункті пропуску. З пояснень ОСОБА_1 встановлено, що впродовж робочого часу службовий кабінет, виділений для співробітників управління боротьби з контрабандою та порушенням митних правил Одеської митниці ним ніколи не зачинявся на ключ; при виході на смуги руху т/з екран службового комп`ютера в переважній кількості ним виключався; фак надання інформації з АСМО «Інспектор» заперечував, однак не виключив можливості потрапляння до службового кабінету, який залишався відчинений за його відсутності, сторонніх осіб, які мали можливість скористатися доступом до інформації з обмеженим доступом. У підсумку, комісія встановила, що ОСОБА_1 , виконуючи свої посадові обов`язки розповсюдив інформацію з обмеженим доступом, а саме персональні дані ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , що стали відомі у зв`язку з виконанням посадових обов`язків.

Доповідною запискою голови комісії з проведення фактичної перевірки від 14.06.2024 №25/25/25402 (головним державним інспектором відділу внутрішньої безпеки Ромашовим В.) на ім`я в.о. начальника Одеської митниці запропоновано порушити дисциплінарне провадження стосовно головного державного інспектора оперативного відділу №4 управління боротьби з контрабандою та порушеннями митних правил Одеської митниці ОСОБА_1 , з метою визначення ступеня вини, характеру і тяжкості вчиненого ним дисциплінарного проступку. /т.1 а.с.108-119/

Наказом Одеської митниці від 27.06.2024 №84-дс порушено дисциплінарне провадження стосовно головного державного інспектора оперативного відділу №4 управління боротьби з контрабандою та порушеннями митних правил Одеської митниці ОСОБА_1 /т.1 ас.с120-121/

19.07.2024 дисциплінарною комісією з розгляду дисциплінарної справи Одеської митниці складено подання №25/25/32165, яким рекомендовано притягнути позивача до дисциплінарної відповідальності у вигляді звільнення з посади державної служби за порушення Присяги державного службовця. /т.1 а.с.51-71/

Так, у зазначеному поданні зазначено, що від управління митних інформаційних технологій Одеської митниці (далі - УМIT) отримано протокол дій щодо наявних в модулях «Журнал пункту пропуску», «Диспетчер зони митного контролю» АСМО «Інспектор» - карток орієнтування за період з 24.05.2023 по 02.02.2024 по ф.о. ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , відповідно до якого встановлено, що у функціональних модулях «Журнал пункту пропуску», «Диспетчер зони митного контролю» АСМО «Інспектор» картки-орієнтування по зазначеним особам з 24.05.2023 по 02.02.2024 відкривалися, зокрема, користувачем «U000186 ( ОСОБА_1 )». Згідно графіку роботи (змінності) співробітників УБК та ПМП, які здійснюють посадові обов`язки в зоні діяльності оперативних відділів №3, №4 УБК та ПМП Одеської митниці за серпень 2023, ОСОБА_1 30.08.2023 знаходився на робочому місці з 08:00год. 30.08.2023 по 08:00год. 31.08.2023. 3 таких підстав, Комісія, перевіривши наявні матеріали зазначеної перевірки, встановила, що ОСОБА_1 30.08.2023 при виконанні своїх посадових обов`язків у пункті пропуску «Маяки-Удобне-Паланка» у зоні діяльності відділу митного оформлення №1 митного поста «Білгород-Дністровський» Одеської митниці незаконно, тобто всупереч п.2 р.3 «Повноваження користувачів» Порядку використовував інформацію із АСМО «Інспектор» вчинив дії, що призвели до розповсюдження інформації з обмеженим доступом, а саме, персональні дані гр.України ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , що стали відомі йому у зв`язку з виконанням посадових обов`язків. Факт розповсюдження ОСОБА_1 інформації з обмеженим доступом, отриманої у процесі виконання своїх посадових обов`язків суперечить інтересам державної служби, покладеним на нього обов`язкам, підривають довіру до нього, як до посадової особи органу державної влади, призводить до приниження авторитету державної служби та унеможливлює виконання ним своїх обов`язків. Крім того, дії ОСОБА_1 призвели до неповаги прав, свобод і законних інтересів його колег, а також честі держави та державного органу в цілому. Недобросовісне виконання ОСОБА_1 своїх посадових обов`язків у поєднанні зі зневажливим, недбалим ставленням до них, зокрема, та до завдань, що стоять перед державною службою загалом, свідчить про порушення Присяги державного службовця.

З урахуванням наведеного, комісія рекомендувала застосувати до головного державного інспектора оперативного відділу №4 управління боротьби з контрабандою та порушеннями митних правил Одеської митниці ОСОБА_1 дисциплінарне стягнення у виді звільнення з посади державної служби.

19.07.2024 членом дисциплінарної комісії ОСОБА_4 головним державним інспектором відділу персоналу, організації конкурсів персоналу та адаптації управління по роботі з персоналом Одеської митниці викладено окрему думку на подання дисциплінарної комісії, в якій зазначено, що ОСОБА_1 вчинив дисциплінарний проступок, передбачений п.2 ч.2 ст.65 Закону України «Про державну службу», а саме порушив правила етичної поведінки державних службовців у зв`язку з чим ставив на розгляд питання щодо притягнення останнього до дисциплінарної відповідальності у виді попередження про повну службову відповідність. /т.1 а.с.73-74/

Наказом Одеської митниці від 25.07.2024 №102-дс ОСОБА_1 (за неналежне виконання основних обов`язків державного службовця, визначених п.п.1, 2, 6, 7, 8, 9 та останнього абзацу ч.1 ст.8 Закону України «Про державну службу», за неналежне виконання посадових обов`язків, недотримання вимог п.10 Контракту №452, пп.2.3.11 п.2 Положення про Відділ, пп.2.3.4 п.2 Положення №32, вимог ст.43 Закону України «Про запобігання корупції», п.п.3.1.1, 3.1.3, 3.12, 4.3, 5.1, 5.3, 6.1, 7.1, 7.2, 8.3 Кодексу етичної поведінки працівників Державної митної служби України та п.п.3, 5, абз.4 розділу «Доброчесність» Правил етичної поведінки правників Державної митної служби України, які затверджені наказом Держмитслужби від 02.09.2021 №668, порушення Присяги державного службовця в частині несумлінного виконання своїх обов`язків, що в свою чергу негативно вплинуло та завдало шкоди репутації та інтересам Одеській митниці, як відокремленого територіального органу Держмитслужби) притягнуто до дисциплінарної відповідальності у виді звільнення з посади державної служби головного державного інспектора оперативного відділу №3 управління боротьби з контрабандою та порушеннями митних правил Одеської митниці (під час перебування на посаді головного державного інспектора оперативного відділу №4 управління боротьби з контрабандою та порушеннями митних правил Одеської митниці). /т.1 а.с.30-47/

26.07.2024 припинено державну службу ОСОБА_1 на посаді головного державного інспектора оперативного відділу №3 управління боротьби з контрабандою та порушеннями митних правил Одеської митниці та звільнено його із займаної посади у зв`язку з вчиненням дисциплінарного проступку, який передбачає звільнення. Розірвано контракт про проходження державної служби №528 від 27.06.2024.

Не погоджуючись з наказом Одеської митниці від 25.07.2024 №102-дс, вважаючи його протиправним, позивач звернувся до суду з даним позовом.

Перевіривши матеріали справи судова колегія не погоджується з висновками суду першої інстанції щодо безпідставності позовних вимог, виходячи з наступного.

Частиною 2 ст.19 Конституції України встановлено, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Проходження служби в митних органах регулюється, зокрема, главою 79 Митного кодексу України (надалі МК України).

Відповідно до ч.ч.1, 3 ст.569 МК України працівники митних органів, на яких покладено виконання завдань, зазначених у ст.544 цього Кодексу (призначення та основні завдання митних органів), здійснення організаційного, юридичного, кадрового, фінансового, матеріально-технічного забезпечення діяльності цих органів, є посадовими особами. Посадові особи митних органів є державними службовцями.

Відносини, що виникають у зв`язку з прийняттям на державну службу до митних органів, проходженням та припиненням державної служби в митних органах, визначаються законодавством про державну службу, крім особливостей, передбачених цим Кодексом.

Принципи, правові та організаційні засади забезпечення публічної, професійної, політично неупередженої, ефективної, орієнтованої на громадян державної служби, яка функціонує в інтересах держави і суспільства, а також порядок реалізації громадянами України права рівного доступу до державної служби, що базується на їхніх особистих якостях та досягненнях визначено Законом України «Про державну службу» від 10.12.2015 №889-VIII (надалі Закон України №889-VIII, в редакції чинній на час виникнення спірних правовідносин).

Статтею 1 Закону України №889-VIII визначено, що державна служба - це публічна, професійна, політично неупереджена діяльність із практичного виконання завдань і функцій держави; державний службовець - це громадянин України, який займає посаду державної служби в органі державної влади, іншому державному органі, його апараті (секретаріаті) (далі - державний орган), одержує заробітну плату за рахунок коштів державного бюджету та здійснює встановлені для цієї посади повноваження, безпосередньо пов`язані з виконанням завдань і функцій такого державного органу, а також дотримується принципів державної служби.

Відповідно до ч.1 ст.36 Закону України №889-VIII особа, призначена на посаду державної служби вперше, публічно складає Присягу державного службовця такого змісту: «Усвідомлюючи свою високу відповідальність, урочисто присягаю, що буду вірно служити Українському народові, дотримуватися Конституції та законів України, втілювати їх у життя, поважати та охороняти права, свободи і законні інтереси людини і громадянина, честь держави, з гідністю нести високе звання державного службовця та сумлінно виконувати свої обов`язки».

Згідно ч.1 ст.21 Закону України №889-VIII особа, яка вступає на посаду державної служби вперше, набуває статусу державного службовця з дня публічного складення нею Присяги державного службовця, а особа, яка призначається на посаду державної служби повторно, - з дня призначення на посаду.

Основні обов`язки державного службовця визначені ст.8 Закону України №889-VIII, а саме: дотримуватися Конституції та законів України, діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України; дотримуватися принципів державної служби та правил етичної поведінки; поважати гідність людини, не допускати порушення прав і свобод людини та громадянина; з повагою ставитися до державних символів України; обов`язково використовувати державну мову під час виконання своїх посадових обов`язків, не допускати дискримінацію державної мови і протидіяти можливим спробам її дискримінації; забезпечувати в межах наданих повноважень ефективне виконання завдань і функцій державних органів; сумлінно і професійно виконувати свої посадові обов`язки та умови контракту про проходження державної служби (у разі укладення); виконувати рішення державних органів, накази (розпорядження), доручення керівників, надані на підставі та у межах повноважень, передбачених Конституцією та законами України; додержуватися вимог законодавства у сфері запобігання і протидії корупції; запобігати виникненню реального, потенційного конфлікту інтересів під час проходження державної служби; постійно підвищувати рівень своєї професійної компетентності та удосконалювати організацію службової діяльності; зберігати державну таємницю та персональні дані осіб, що стали йому відомі у зв`язку з виконанням посадових обов`язків, а також іншу інформацію, яка відповідно до закону не підлягає розголошенню; надавати публічну інформацію в межах, визначених законом.

Разом з тим, ст.62 Закону України №889-VIII визначено, що державний службовець зобов`язаний виконувати обов`язки, визначені ст.8 цього Закону, а також: не допускати вчинків, несумісних із статусом державного службовця; виявляти високий рівень культури, професіоналізм, витримку і тактовність, повагу до громадян, керівництва та інших державних службовців; дбайливо ставитися до державного майна та інших публічних ресурсів.

Державний службовець особисто виконує покладені на нього посадові обов`язки.

За невиконання або неналежне виконання посадових обов`язків, визначених цим Законом та іншими нормативно-правовими актами у сфері державної служби, посадовою інструкцією, а також порушення правил етичної поведінки та інше порушення службової дисципліни державний службовець притягається до дисциплінарної відповідальності у порядку, встановленому цим Законом. Для державних службовців можуть встановлюватися особливості притягнення до дисциплінарної відповідальності у випадках, визначених законом (ст.64 Закону України №889-VIII).

Статтею 65 Закону України №889-VIII встановлено, що підставою для притягнення державного службовця до дисциплінарної відповідальності є вчинення ним дисциплінарного проступку, тобто протиправної винної дії або бездіяльності чи прийняття рішення, що полягає у невиконанні або неналежному виконанні державним службовцем своїх посадових обов`язків та інших вимог, встановлених цим Законом та іншими нормативно-правовими актами, за яке до нього може бути застосоване дисциплінарне стягнення.

Дисциплінарним проступком є, зокрема порушення Присяги державного службовця (п.1 ч.2 ст.65 Закону України №889-VIII).

Згідно ч.1 ст.66 Закону України №889-VIII до державних службовців застосовується один із таких видів дисциплінарного стягнення: 1) зауваження; 2) догана; 3) попередження про неповну службову відповідність; 4) звільнення з посади державної служби.

Відповідно до ч.5 ст.66 Закону України №889-VIII звільнення з посади державної служби є винятковим видом дисциплінарного стягнення і може бути застосоване лише у разі вчинення дисциплінарних проступків, передбачених пунктами 1, 3, 7, 9-11, 13, 14 частини 2 статті 65 цього Закону, а також вчинення систематично (повторно протягом року) дисциплінарного проступку, передбаченого пунктом 12 частини 2 статті 65 цього Закону.

Згідно з ч.ч.1, 10 ст.69 Закону України №889-VIII для здійснення дисциплінарного провадження з метою визначення ступеня вини, характеру і тяжкості вчиненого дисциплінарного проступку утворюється дисциплінарна комісія з розгляду дисциплінарних справ (далі - дисциплінарна комісія). Результатом розгляду дисциплінарної справи є пропозиція Комісії або подання дисциплінарної комісії, які мають рекомендаційний характер для суб`єкта призначення.

Статтею 71 Закону України №889-VIII визначено, що Порядок здійснення дисциплінарного провадження затверджується Кабінетом Міністрів України. Порядок здійснення дисциплінарного провадження визначає, зокрема: 1) повноваження та порядок роботи дисциплінарної комісії; 2) порядок формування дисциплінарної комісії; 3) порядок здійснення дисциплінарного провадження у разі неможливості утворення або функціонування дисциплінарної комісії у державному органі.

Відповідно до ч.ч.1,2 ст.73 Закону України №889-VIII з метою збору інформації про обставини, які стали підставою для порушення дисциплінарного провадження, для визначення дисциплінарною комісією ступеня вини, характеру і тяжкості цього дисциплінарного проступку Комісією, дисциплінарною комісією формується дисциплінарна справа.

Дисциплінарна справа повинна містити: 1) дату і місце її формування; 2) підстави для відкриття дисциплінарного провадження; 3) характеристику державного службовця, складену його безпосереднім керівником, та інші відомості, що характеризують державного службовця; 4) відомості щодо наявності чи відсутності дисциплінарних стягнень; 6) пояснення державного службовця щодо обставин, які стали підставою для порушення дисциплінарного провадження та/або акт про відмову від надання таких пояснень; 7) пояснення безпосереднього керівника державного службовця з приводу обставин, які стали підставою для порушення дисциплінарного провадження; 8) пояснення інших осіб, яким відомі обставини, які стали підставою для порушення дисциплінарного провадження (за наявності); 9) належним чином завірені копії документів і матеріалів, що підтверджують та/або спростовують факт вчинення дисциплінарного проступку; 12) пропозиції Комісії або подання дисциплінарної комісії у державному органі з висновком про наявність чи відсутність у діях державного службовця дисциплінарного проступку та підстав для його притягнення до дисциплінарної відповідальності; 13) опис матеріалів, які містяться в дисциплінарній справі.

Постановою Кабінету Міністрів України від 04.12.2019 №1039 «Про затвердження Порядку здійснення дисциплінарного провадження», відповідно до ст.71 Закону України №889-VIII затверджено Порядок здійснення дисциплінарного провадження (надалі - Порядок №1039), відповідно до п.1 якого цей Порядок визначає процедуру здійснення дисциплінарними комісіями з розгляду дисциплінарних справ (далі - дисциплінарна комісія) дисциплінарних проваджень стосовно державних службовців.

Згідно п.п.4, 7 Порядку №1039 дисциплінарне провадження розпочинається з дати видання наказу (розпорядження) про порушення дисциплінарного провадження та завершується виданням наказу (розпорядження) про накладення на державного службовця, стосовно якого здійснюється дисциплінарне провадження (далі - державний службовець), дисциплінарного стягнення чи закриття дисциплінарного провадження.

Для здійснення дисциплінарного провадження з метою визначення ступеня вини, характеру і тяжкості вчиненого дисциплінарного проступку утворюється дисциплінарна комісія.

Відповідно до п.33 Порядку №1039 комісія, дисциплінарна комісія розглядає належним чином сформовану дисциплінарну справу та за результатами такого розгляду приймає рішення про наявність чи відсутність у діях державного службовця дисциплінарного проступку та підстав для його притягнення до дисциплінарної відповідальності, про що зазначається у протоколі засідання. Комісія, дисциплінарна комісія повинна встановити: чи мали місце обставини, на підставі яких порушено дисциплінарне провадження; чи містять дії державного службовця ознаки дисциплінарного проступку; чим характеризується дисциплінарний проступок, обставини, за яких він був вчинений, обставини, що пом`якшують чи обтяжують відповідальність, результати оцінювання службової діяльності державного службовця, наявність заохочень, стягнень та його ставлення до державної служби; чи підлягає державний службовець притягненню до дисциплінарної відповідальності; який вид дисциплінарного стягнення може бути застосований до державного службовця.

Відповідно до п.34 Порядку №1039 результатом розгляду дисциплінарної справи є пропозиція Комісії або подання дисциплінарної комісії. Пропозиція (подання) готується Комісією, дисциплінарною комісією після прийняття рішення за результатами розгляду дисциплінарної справи та підписується усіма її членами, які брали участь у голосуванні. Члени Комісії, дисциплінарної комісії мають право викласти свою окрему думку, яка додається до пропозиції (подання).

Отже, положення Закону України №889-VIII та Порядку №1039 вказують на те, що законодавцем чітко визначені як підстави, так і порядок притягнення до дисциплінарної відповідальності державних службовців.

Верховний Суд неодноразово у своїх постановах зазначав, що порушення Присяги слід розуміти як скоєння державним службовцем проступку (вчинку) проти інтересів служби, який суперечить покладеним на нього обов`язкам, підриває довіру до нього як до носія влади, що призводить до приниження авторитету державного органу та унеможливлює подальше виконання ним своїх обов`язків. Присяга державного службовця передбачає зобов`язання виконувати обов`язки сумлінно. Тобто, порушення Присяги - це несумлінне, недобросовісне виконання обов`язків державного службовця. Про несумлінність дій (бездіяльності) державного службовця свідчить невиконання обов`язків умисно або внаслідок недбалого ставлення до них.

Отже, звільнення за порушення Присяги має застосовуватися за конкретні надзвичайно тяжкі проступки, як за фактом їх вчинення, так і за наслідками, до яких вони призводять.

Передумовою звільнення державного службовця за вчинення дисциплінарного правопорушення, пов`язаного зі здійсненням службової діяльності, з підстави припинення державної служби за порушення Присяги, мають бути порушення, встановлені внаслідок ретельного службового розслідування.

Припинення державної служби за порушення Присяги є найсуворішою санкцією відповідальності державного службовця, який вчинив діяння, несумісне з посадою. Тому рівень юридичних гарантій захисту прав зазначеної особи в процедурах вирішення питань застосування такої відповідальності має бути не меншим, ніж під час звільнення з державної служби за вчинення дисциплінарного правопорушення, з дотриманням порядку та строків притягнення до дисциплінарної відповідальності.

В основі поведінки державного службовця закладені етичні, правові та службово-дисциплінарні норми поведінки, недодержання яких утворює факт порушення Присяги.

Тобто, як порушення Присяги, так і дисциплінарне правопорушення, можуть бути наслідком недодержання, порушення державним службовцем як правових, так і етичних (моральних) засад проходження публічної служби.

Таким чином, припинення державної служби у зв`язку з порушенням Присяги та дисциплінарна відповідальність можуть бути наслідком існування схожих фактичних підстав у разі вчинення достатньо близьких за характером одне до одного дисциплінарного або іншого правопорушень. Однак, вони не є ідентичними, а є заходами різних видів відповідальності.

Державний службовець, який вчинив дисциплінарний проступок не може бути звільнений за порушення Присяги якщо цей проступок не можна кваліфікувати як порушення Присяги.

Подібні за змістом висновки викладені у постановах Верховного Суду від 02.09.2025 у справі №120/11416/23, від 28.02.2025 у справі №640/13763/20, від 26.05.2022 у справі № 420/6190/20, від 11.06.2020 у справі №826/7299/15, від 17.04.2020 у справі №826/8164/16, від 05.06.2019 у справі №826/13803/16, від 13.02.2019 у справі №803/1303/16.

Відповідно до обставин даної справи, наказом Одеської митниці від 25.07.2024 №102-дс позивача притягнуто до дисциплінарної відповідальності у виді звільнення з посади державної служби головного державного інспектора оперативного відділу №3 управління боротьби з контрабандою та порушеннями митних правил Одеської митниці (під час перебування на посаді головного державного інспектора оперативного відділу №4 управління боротьби з контрабандою та порушеннями митних правил Одеської митниці) за неналежне виконання основних обов`язків державного службовця, визначених п.п.1, 2, 6, 7, 8, 9 та останнього абзацу ч.1 ст.8 Закону України «Про державну службу», за неналежне виконання посадових обов`язків, недотримання вимог п.10 Контракту №452, пп.2.3.11 п.2 Положення про Відділ, пп.2.3.4 п.2 Положення №32, вимог ст.43 Закону України «Про запобігання корупції», п.п.3.1.1, 3.1.3, 3.12, 4.3, 5.1, 5.3, 6.1, 7.1, 7.2, 8.3 Кодексу етичної поведінки працівників Державної митної служби України та п.п.3, 5, абз.4 розділу «Доброчесність» Правил етичної поведінки правників Державної митної служби України, які затверджені наказом Держмитслужби від 02.09.2021 №668, порушення Присяги державного службовця в частині несумлінного виконання своїх обов`язків, що в свою чергу негативно вплинуло та завдало шкоди репутації та інтересам Одеській митниці, як відокремленого територіального органу Держмитслужби). /т.1 а.с.30-47/

Обґрунтовуючи позовні вимоги, вважаючи спірний наказ протиправним, позивач вказує на те, що висновки Одеської митниці, наведені в поданні дисциплінарної комісії з розгляду дисциплінарної справи від 19.07.2024, є необґрунтованими та передчасними.

Зокрема, позивач наголошує на відсутності складу дисциплінарного проступку в частині порушення ним Присяги державного службовця, мотивуючи це тим, що дисциплінарною комісією встановлено лише факт відкриття ним модулів «Журнал пункту пропуску», «Диспетчер зони митного контролю» АСМО «Інспектор» карток-орієнтування по фізичним особам ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , що пов`язане із здійсненням службових повноважень як головного державного інспектора. При цьому, не встановлено та не підтверджено матеріалами дисциплінарної справи, що саме позивачем, а не третьою особою було вчинено дії (фотографування відповідних модулів АСМО Інспектор), що призвели до розповсюдження інформації з обмеженим доступом.

В свою чергу, відповідач, з чим погодився також і суд першої інстанції, вважає доведеним факт дисциплінарного проступку з боку позивача, за який його притягнуто до дисциплінарної відповідальності у виді звільнення з посади державної служби.

Надаючи оцінку обставинам даної справи, в порядку перегляду справи в суді апеляційної інстанції, судова колегія зазначає, що ключовим питанням, яке потребує з`ясуванню для правильного вирішення справи та надання об`єктивної оцінки спірним правовідносинам (шляхом прослідковування логічного ланцюгу фактичних обставин ситуації для встановлення істини у справі) щодо притягнення позивача до відповідальності у виді звільнення з посади державної служби, є встановлення його вини за результатами проведення дисциплінарного провадження, з приводу чого зазначає наступне.

Так, до ДМС України та Черкаської митниці від адвоката Коробкової Г.О. (діє в інтересах ОСОБА_2 , ОСОБА_3 ) надійшли адвокатські запити, в якому остання просила вилучити орієнтування АСМО «Інспектор» щодо її клієнтів (виявлені Черкаською митницею), яким їх віднесено до осіб, за допомогою яких можуть бути вчинені порушення законодавства України з питань державної митної справи. Мотивування запитів полягало в наступному: щодо ОСОБА_2 - судовим рішенням від 16.01.2024 у справі №711/3658/23 визнано протиправним та скасовано постанову про порушення ним митних правил від 31.12.2023 за відсутності в діях порушень, передбачених ч.1 ст.471 МК України (недекларування товарів, що переміщуються через митний кордон України громадянами), тобто підстави внесені до орієнтування скасовані в судовому порядку; щодо ОСОБА_3 - не складалися будь-які адміністративні протоколи про порушення митних правил, при цьому протокол про порушення митних правил її чоловіком скасовано в судовому порядку. /т.1 а.с.171-190/

До зазначених запитів адвокатом долучено фотознімки відповідних модулів АСМО «Інспектор», які в подальшому стали підставою для проведення фактичної перевірки з боку директору Департаменту боротьби з контрабандою та порушенням митних правил ДМС України щодо можливого факту розголошення службової інформації стороннім особам з посиланням на те, що орієнтовно такі зображення зроблені 30.08.2023 під час переміщення т/з LAND ROVER р.н. НОМЕР_1 через пункт пропуску «Маяки-Удобне-Паланка» митного поста «Білгород-Дністровський». /т.1 а.с.169-170/

З наведеного вбачається, що відповіді потребує питання яким чином/на яких підставах фотознімки із зазначенням службової інформації, що містяться в модулі АСМО «Інспектор» (станом на 30.08.2023) потрапили до адвоката, враховуючи те, що на її запит Черкаська митниця надала відповідь /т.1 а.с.191-193/, зокрема, що запитувана інформація (щодо надання копії з модуля АСМО «Інспектор») відноситься до інформації з обмеженим доступом.

В подальшому, Одеською митницею прийнято наказ від 22.02.2024 №157 про призначення та проведення фактичної перевірки щодо можливого факту розголошення службової інформації стороннім особам, за результатам якої комісією складено акт від 07.06.2024, в якому запропоновано порушити дисциплінарне провадження стосовно головного державного інспектора оперативного відділу №4 управління боротьби з контрабандою та порушеннями митних правил Одеської митниці Колосова В.В. /т.1 а.с.169-170, 75-107/

Дослідивши акт про проведення перевірки від 07.06.2024, суд апеляційної інстанції зазначає, що комісія, за аналізом копій фотозображень з АСМО «Інспектор» (наданих адвокатом Коробковою Г.О.) встановила на одному із знімків у верхній частині зображення інформацію щодо користувача, яким здійснено вхід до бази даних: «АСМО Інспектор. Версія 4.23.22.15. Користувач БД документів U000186 ОСОБА_1 ./ Перегляд Орієнтування по фізичній особі 7.27-4/20/7/1663 - АСМО Інспектор». Також комісією встановлено, що у функціональних модулях «Журнал пункту пропуску», «Диспетчер зони митного контролю» АСМО «Інспектор» карти орієнтування по ф.о. ОСОБА_2 , ОСОБА_3 з 24.05.2023 по 02.02.2024 відкривалися наступними користувачами: ОСОБА_7 , ОСОБА_1 , ОСОБА_8 . Також, згідно відомостей, наявних в АСМО «Інспектор», комісією встановлено, що митні формальності 30.08.2023 під час перетину кордону стосовно ОСОБА_2 , ОСОБА_3 виконував одноосібно інспектор ОСОБА_7 .

Комісія зазначила, що отримати письмові пояснення від ОСОБА_7 не вдалося, оскільки він тривалий час перебував на лікарняному.

З пояснень ОСОБА_8 встановлено, що обставин щодо митного оформлення т/з LAND ROVER, номер НОМЕР_1 під керуванням ОСОБА_2 , ОСОБА_3 йому не відомі, оскільки він виконував свої посадові обов`язки стосовно інших громадян через велику інтенсивність руху у пункті пропуску.

З пояснень ОСОБА_1 встановлено, що впродовж робочого часу службовий кабінет, виділений для співробітників управління боротьби з контрабандою та порушенням митних правил Одеської митниці ним ніколи не зачинявся на ключ; при виході на смуги руху т/з екран службового комп`ютера в переважній кількості ним виключався; факт надання інформації з АСМО «Інспектор» заперечував, однак не виключив можливості потрапляння до службового кабінету, який залишався відчинений за його відсутності, сторонніх осіб, які мали можливість скористатися доступом до інформації з обмеженим доступом.

За аналізом проведеної перевірки, у сукупності, комісія встановила факт розголошення інформації з обмеженим доступом ОСОБА_1 при виконанні своїх посадових обов`язків, а саме персональних даних ОСОБА_2 , ОСОБА_3 ; ініціювала порушення дисциплінарного провадження щодо ОСОБА_1 з метою визначення ступеня вини, характеру і тяжкості вчиненого ним дисциплінарного проступку.

Із зазначених обставин, суд апеляційної інстанції доходить висновку, що пропонуючи порушити дисциплінарне провадження щодо позивача, комісія не з`ясувала всіх обставин стосовно самого факту розголошення інформації з обмеженим доступом, оскільки не відібрала пояснення від інспектора ОСОБА_7 , який теж відкривав карти орієнтування стосовно ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , а також, не надала оцінку/обґрунтування поясненням ОСОБА_1 з урахуванням його заперечень, що свідчить про поверхневість проведення фактичної перевірки.

Надалі, за результатом розгляду дисциплінарної справи, комісія Одеської митниці підготувала подання від 19.07.2024. /т.1 а.с.51-72/

У мотивувальній частині подання від 19.07.2024 комісією відображено зміст акту фактичної перевірки від 07.06.2024, зокрема, що на одному із знімків у верхній частині фотозображення з АСМО «Інспектор» (наданих адвокатом ОСОБА_6 ) наявна інформація щодо користувача, яким здійснено вхід до бази даних, саме ОСОБА_1 ; згідно графіку роботи (змінності) співробітників УБК та ПМП, які здійснюють посадові обов`язки в зоні діяльності оперативних відділів №3, №4 УБК та ПМП Одеської митниці за серпень 2023, ОСОБА_1 30.08.2023 знаходився на робочому місці з 08:00год. 30.08.2023 по 08:00год. 31.08.2023. У зв`язку з цим комісія констатувала, що позивач, при виконанні своїх обов`язків у пункті пропуску «Маяки-Удобне-Паланка» у зоні діяльності відділу митного оформлення №1 митного поста Білгород-Дністровський незаконно вчинив дії, що призвели до розповсюдження інформації з обмеженим доступом.

Колегія суддів приймає до уваги доводи позивача, та вважає, що дисциплінарна комісія дійшла передчасних висновків, оскільки залишились не з`ясованими ряд питань, які мали безпосередній вплив на встановлення факту розповсюдження службової інформації з обмеженим доступом.

Так, з подання від 19.07.2024 вбачається, що комісією встановлено сам факт відкриття позивачем модулів «Журнал пункту пропуску», «Диспетчер зони митного контролю» АСМО Інспектор карток-орієнтування по ф.о. ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , що пов`язане із здійсненням службових повноважень як головного державного інспектора. При цьому, як вірно наголошує позивач, не доведеним залишився факт того, що саме ним, а не третьою особою (сторонньою особою або іншим співробітником) було вчинено дії (фотографування відповідних модулів АСМО «Інспектор»).

Крім того, на думку суду, суть фактичної перевірки полягала у встановленні факту саме розповсюдження інформації з обмеженим доступом, тобто її поширення чи оприлюднення, в даному випадку передання такої інформації адвокату Коробкової Г.О. або одному з її клієнтів ОСОБА_2 чи ОСОБА_3 .

Однак, матеріали дисциплінарної справи та подання дисциплінарної комісії від 19.07.2024 не містять жодної оцінки такому аргументу, тобто вказані обставини залишились поза увагою дисциплінарної комісії.

При цьому, колегія суддів враховує, що суд першої інстанції, в межах розгляду справи, ініціював допит свідків, зокрема: адвоката Коробкової Г.О. та ОСОБА_9 , які безпосередньо мали в користуванні фотознімки модулів АСМО «Інспектор» з інформацією з обмеженим доступом, а також інспекторів Одеської митниці ОСОБА_7 та ОСОБА_8 , які у період з 24.05.2023 по 02.02.2024 відкривали карти орієнтування по ф.о. ОСОБА_2 , ОСОБА_3 .

Так, згідно свідчень ОСОБА_2 , під час перетинання кордону з Молдовою співробітниками Одеської митниці йому повідомлено про наявність арешту. Під час розмови з робітниками митниці, він ( ОСОБА_2 ) подзвонив до співробітника Черкаської митниці ОСОБА_10 , який попросив співробітників Одеської митниці направити інформацію про накладення арешту. На телефон ОСОБА_2 одним зі співробітників Одеської митниці зроблено фото з персонального комп`ютера та в подальшому фото направлено ОСОБА_10 . Свідок зазначає, що не пам`ятає хто саме робив фотографію, оскільки їх було 5 осіб.

Свідок ОСОБА_7 зазначив, що здійснював оформлення автомобіля, в якому були ОСОБА_2 , ОСОБА_3 . Під час митного оформлення відбулось спрацювання ризику митних формальностей та в подальшому він передав їх для подальшої перевірки ОСОБА_1 . Зазначив, що ОСОБА_2 не міг самостійно сфотографувати інформацію з бази митного органу. Крім того, не знає хто здійснив фотографію та хто розмовляв з телефону ОСОБА_2 .

Свідок ОСОБА_8 зазначив, що митним оформленням займався ОСОБА_7 та йому теж не відомо яким чином зроблене фото потрапило на телефон ОСОБА_2 .

За аналізом пояснень свідків вбачається відсутність безумовних та прямих доказів того, що саме позивач здійснив фотознімки з АСМО «Інспектор» на телефон ОСОБА_2 , що вважається розголошенням інформації з обмеженим доступом.

Також, суд апеляції вказує, що дисциплінарною комісією не надавалась належна оцінка поясненням позивача (відображені в акті про результати перевірки від 07.06.2024), в яких він зазначав про те, що службовий кабінет знаходиться у вільному доступі для інших співробітників. В контексті цього, комісія повинна була дослідити також і це питання.

Більш того, в поданні від 19.07.2024 зазначено, що з метою отримання пояснень ОСОБА_1 , його безпосереднього керівника, інших посадових осіб Одеської митниці, а також документів, матеріалів та інформації, що стосуються питань дисциплінарного провадження, направлено лист до управління боротьби з контрабандою та порушеннями митних правил Одеської області від 02.07.2024 №25/25/28656. На вказаний лист надійшли пояснення безпосереднього керівника позивача, який вказав, що він (керівник) був призначений на посаду з 01.07.2024; обставини щодо яких проводиться перевірка відбулись раніше його призначення на посаду, у зв`язку з чим він не може нічого пояснити. Також, у поданні вказано, що пояснення інших посадових осіб Одеської митниці, яким можуть бути відомі обставини, що стали підставою для порушення дисциплінарного провадження, комісії надані не були.

У світлі зазначеного, суд звертає увагу, що в матеріалах дисциплінарного провадження відсутній лист від 02.07.2024 №25/25/28656, що унеможливлює встановити обставини його направлення/доведення до відома, зокрема іншим посадовим особам Одеської митниці та кому саме з таких осіб зазначений лист був адресований.

З наданого слідує, що комісія не вчинила зі свого боку дій для повного та належного з`ясування обставин за фактом розголошення інформації з обмеженим доступом.

Підсумовуючи наведене вище, колегія суддів не погоджується з висновками дисциплінарної комісії про вчинення позивачем дій, що призвели до розповсюдження інформації з обмеженим доступом, оскільки подання від 19.07.2024 не містить висновку чи обґрунтованих відомостей щодо наявності причинного зв`язку між неправомірними діями позивача та їх наслідками.

Відповідно до ч.1 ст.67 Закону України №889-VIII дисциплінарне стягнення має відповідати характеру і тяжкості вчиненого дисциплінарного проступку та ступеню вини державного службовця. Під час визначення виду дисциплінарного стягнення необхідно враховувати характер дисциплінарного проступку, обставини, за яких він був вчинений, настання тяжких наслідків, добровільне відшкодування заподіяної шкоди, попередню поведінку державного службовця та його ставлення до виконання посадових обов`язків.

При цьому, судова колегія звертає увагу, що, дисциплінарна комісія, кваліфікуючи дії позивача як порушення Присяги державного службовця, не навела відповідні мотиви щодо того, який проступок позивача можна кваліфікувати саме як порушення ним Присяги, а не як дисциплінарне правопорушення.

Також, дисциплінарна комісія не виклала належних обґрунтувань, на підставі яких вона дійшла висновку, що характер допущених позивачем дій та спричинені цим наслідки, призвели до приниження авторитету державної служби і були несумісними з продовженням служби, а також в чому саме були виражені неповага до прав, свобод та інтересів його колег, честі держави та державного органу в цілому.

Колегія суддів наголошує, що припинення державної служби за порушення Присяги може застосовуватися тільки у крайніх випадках, коли дисциплінарний проступок містить ознаки саме такого порушення і заходи дисциплінарного стягнення, на переконання уповноваженої вирішувати питання про відповідальність посадової особи, є недостатніми чи попереднє їхнє вжиття не дало бажаного результату.

Як вказувалось вище, державний службовець, який вчинив дисциплінарний проступок, не може бути звільнений за порушення Присяги, якщо цей проступок не можна кваліфікувати як порушення Присяги.

Згідно з п.2 ч.2 ст.65 Закону України №889-VIII порушення правил етичної поведінки державних службовців та п.5 ч.2 цієї ж статті - невиконання або неналежне виконання посадових обов`язків, актів органів державної влади, наказів (розпоряджень) та доручень керівників, прийнятих у межах їхніх повноважень, - є самостійними дисциплінарними проступками, за які передбачена відповідальність у вигляді попередження державного службовця про неповну службову відповідність за допущення дисциплінарного проступку, визначеного п.2 та оголошення догани за дисциплінарний проступок, визначений п.5.

В рамках даної справи, варто звернути увагу на окрему думку члена дисциплінарної комісії ОСОБА_4 (головний державний інспектор відділу персоналу, організації конкурсів персоналу та адаптації управління по роботі з персоналом Одеської митниці) від 19.07.2024 на подання дисциплінарної комісії, в якій зазначено, що ОСОБА_1 вчинив дисциплінарний проступок, передбачений п.2 ч.2 ст.65 Закону України «Про державну службу», а саме порушив правила етичної поведінки державних службовців, у зв`язку з чим ставив на розгляд питання щодо притягнення останнього до дисциплінарної відповідальності у вигляді попередження про повну службову відповідність. /т.1 а.с.73-74/

Також, при вирішенні справи, врахуванню підлягає позитивна характеристика позивача; його нагородження нагрудним знаком «За сумлінну службу в митних органах», пам`ятним нагрудним знаком «За сумлінну службу в митних органах» та інші нагороди, зокрема грамоти та грошові премії; загальний стаж роботи у митних органах з 1994 року; позитивна оцінка за результатом оцінювання службової діяльності державних службовців Одеської митниці; відсутність діючих дисциплінарних стягнень. /т.1 а.с.162, 124-128/

З огляду на наведене, враховуючи, що підставою для винесення наказу про звільнення позивача з посади державної служби слугували виключно припущення, в основу яких не було покладено жодного належного та достатнього доказу, які б підтверджували вчинення останнім дисциплінарного проступку у виді порушення Присяги державного службовця, тому наказ Одеської митниці від 25.07.2024 №102-дс про притягнення ОСОБА_1 до дисциплінарної відповідальності, яким застосовано стягнення у виді звільнення з посади головного державного інспектора оперативного відділу №3 управління боротьби з контрабандою та порушеннями митних правил Одеської митниці (під час перебування на посаді головного державного інспектора оперативного відділу №4 управління боротьби з контрабандою та порушеннями митних правил Одеської митниці) є протиправним та підлягає скасуванню.

Колегія суддів зазначає, що Одеською митницею порушено також процедуру проведення дисциплінарного провадження, зокрема, в частині забезпечення права позивача надати свої пояснення та прийняти участь в засіданнях в межах дисциплінарного провадження.

Верховний Суд у постановах від 04.09.2022 у справі №826/6165/17, від 28.04.2020 у справі №822/46/18 вказав, що порушення процедури проведення дисциплінарних проваджень, що призвело до позбавлення особи прийняти участь в них та надати свої пояснення по суті виявлених порушень, свідчить про порушення основних засад визначених ст.2 КАС України.

Так, відповідно до ч.2 ст.73 Закону України №889-VIII дисциплінарна справа повинна містити: 1) дату і місце її формування; 2) підстави для відкриття дисциплінарного провадження; 3) характеристику державного службовця, складену його безпосереднім керівником, та інші відомості, що характеризують державного службовця; 4) відомості щодо наявності чи відсутності дисциплінарних стягнень; 6) пояснення державного службовця щодо обставин, які стали підставою для порушення дисциплінарного провадження та/або акт про відмову від надання таких пояснень; 7) пояснення безпосереднього керівника державного службовця з приводу обставин, які стали підставою для порушення дисциплінарного провадження; 8) пояснення інших осіб, яким відомі обставини, які стали підставою для порушення дисциплінарного провадження (за наявності); 9) належним чином завірені копії документів і матеріалів, що підтверджують та/або спростовують факт вчинення дисциплінарного проступку; 12) пропозиції Комісії або подання дисциплінарної комісії у державному органі з висновком про наявність чи відсутність у діях державного службовця дисциплінарного проступку та підстав для його притягнення до дисциплінарної відповідальності; 13) опис матеріалів, які містяться в дисциплінарній справі.

Згідно з ч.ч.1, 2 ст.75 Закону України №889-VIII, перед накладенням дисциплінарного стягнення суб`єкт призначення повинен отримати від державного службовця, який притягається до дисциплінарної відповідальності, письмове пояснення, яке має відображати час, місце, обставини та причини вчинення ним дисциплінарного проступку, його усвідомлення чи заперечення провини, а також інші питання, які мають значення у справі.

Відповідно до п.31 Порядку №1039 комісія, дисциплінарна комісія запрошує державного службовця на своє засідання для надання пояснення щодо обставин, які стали підставою для порушення дисциплінарного провадження, та пропонує надати таке пояснення у письмовому вигляді. Пояснення надається в паперовій або електронній формі особисто чи шляхом надсилання на офіційну електронну адресу відповідного державного органу із накладенням кваліфікованого електронного підпису.

Необхідно зазначити, що матеріали дисциплінарного провадження (почате 02.07.2024, закінчене 19.07.2024) не містять пояснень позивача та пояснень його безпосереднього керівника у підпорядкуванні якого позивач перебував 30.08.2023.

Як вказувалось вище, справа містить пояснення ОСОБА_11 (безпосередній керівник станом на час проведення дисциплінарного провадження), який вказав, що не може надати жодних пояснень по обставинам щодо яких проводиться перевірка (30.08.2023), оскільки вони мали місце раніше, ніж він призначений на посаду (01.04.2024). /т1 а.с.163/

При цьому, жодної інформації щодо з`ясування обставин для відібрання пояснень безпосереднього керівника позивача у підпорядкуванні якого останній перебував станом на 30.08.2023, або обставин, що унеможливили вчинення таких дій, не містяться у матеріалах дисциплінарного провадження.

Стосовно надання пояснень позивачем слід зазначити, що він (позивач) наголошує на тому, що до його відома не доводився лист від 02.07.2024 №25/25/28656 про відібрання пояснень щодо обставин, які стали предметом дисциплінарного провадження.

Перевірка вказаних обставин унеможливлюється судом, з огляду на відсутність такого листа у матеріалах дисциплінарного провадження та у справі в цілому. При цьому, суд враховує, що докази його направлення та отримання ОСОБА_1 також відсутні.

Щодо забезпечення участі позивача на засіданні дисциплінарної комісії для надання пояснення про обставини, які стали підставою для порушення дисциплінарного провадження слід зазначити, що п.32 Порядку №1039 визначено наступне - про дату, час і місце та спосіб проведення засідання комісії, дисциплінарної комісії державному службовцю повідомляється шляхом вручення інформації чи документів або надсилання їх поштою за адресою місця проживання/перебування чи на його адресу електронної пошти, або з використанням інших засобів телекомунікаційного зв`язку за наявними в особовій справі контактними даними. Таке повідомлення здійснюється не менш як за п`ять календарних днів до дня проведення засідання Комісії, дисциплінарної комісії.

Комісією направлявся позивачу лист від 08.07.2024 №25/25/77 про здійснення дисциплінарного провадження із зазначенням дати, місця та часу проведення засідання (12.07.2024 14:00год.) на електронну пошту ( ІНФОРМАЦІЯ_1 ). /т1 а.с.197-200/

В свою чергу, позивач не заперечує належність йому електронної скриньки за вказаною адресою, проте вказує, що не отримував жодної інформації, що приймається до уваги судом, оскільки матеріали справи містять лише докази направлення, та не містять доказів отримання позивачем такого листа (доставки листа на пошту або його відкриття). Також відсутня інформація щодо направлення повідомлення іншими альтернативними варіантами (безпосереднє вручення позивачу, який на той час ще не був звільнений з посади, або засобами поштового зв`язку).

Також, звернути увагу необхідно на дату повідомлення про розгляд засідання комісії (12.07.2024) та дату направлення листа електронним способом позивачу (08.07.2024), що вказує на порушення встановленого п`ятиденного строку повідомлення до проведення засідання.

Вказані порушення призвели до того, що позивачу не було відомо про існування дисциплінарної справи та про обставини, які є предметом дослідження в її межах.

19.07.2024 на електронну пошту позивача комісія направила лист №25/25/85 щодо внесення подання керівнику митниці за результатами розгляду дисциплінарної справи із необхідністю надання пояснень керівнику митниці та ознайомитися з матеріалами дисциплінарної справи. /т.1 а.с.201-202/

Позивач вказаного факту не заперечує, при цьому пояснює, що 22.07.2022 (наступний робочий день після 19.07.2024) особисто прибув до Одеської митниці, звернувся до дисциплінарної комісії та керівника Одеської митниці для ознайомлення з матеріалами дисциплінарної справи щодо нього та надання пояснень керівнику митниці перед накладенням стягнення, однак отримав усні відмови. З цих підстав подав письмову заяву (про надіслання копій матеріалів дисциплінарного провадження) від 22.07.2024 засобами електронної пошти на офіційну адресу Одеської митниці, оскільки працівником організаційно-розпорядчого управління Одеської митниці було відмовлено в реєстрації особисто поданої заяви. /т.1 а.с.206-207/

В свою чергу 25.07.2024 відповідачем складено акт про відмову від надання пояснень ОСОБА_1 з підстав неподання ним пояснень особисто або шляхом надсилання листа на офіційну електронну адресу Одеської митниці, у зв`язку з чим вважається таким, що відмовився від надання письмового пояснення перед накладенням дисциплінарного стягнення. /т.1 а.с.208/

Тобто, вказані факти не узгоджуються між собою за логічним змістом.

29.07.2024 позивач повторно звернувся до керівника Одеської митниці із заявою (зареєстрована в цей же день) про надання йому копій всіх наявних матеріалів дисциплінарної справи, сформованої в ході дисциплінарного провадження. /т.1 а.с.211-213/

09.08.2024 Одеська митниця направила лист №7.10-1/12-01/10/14516, в якому зазначено, що за результатами розгляду заяв від 22.07.2024 та 29.07.2024 (вх.№20822/10 від 29.07.2024) надсилаються скановані копії матеріалів дисциплінарного провадження, порушеного на підставі наказу Одеської митниці від 27.06.2024 №84-дс. /т.1 а.с.214/

Суд апеляційної інстанції звертає увагу на те, що митний орган не вказав у зазначеному листі вхідні номер та дату реєстрації заяви позивача від 22.07.2024 про ознайомлення з матеріалами дисциплінарного провадження до накладення на нього стягнення у виді звільнення з посади державної служби. Також, відповідні докази (чи реєструвалася відповідачем заява від 22.07.2024) відсутні в матеріалах даної справи.

З урахуванням вказаного, вбачається, що перед накладенням дисциплінарного стягнення на позивача, Одеською митницею не надано останньому можливості ознайомитися з матеріалами дисциплінарної справи, що свідчить про обмеження прав державного службовця, визначених ст.ст.75, 76 Закону України №889-VIII, шляхом надання суб`єкту призначення пояснень по суті висунутого йому дисциплінарного порушення, внесення зауважень до висновків дисциплінарної комісії та заявлення клопотання про вжиття додаткових заходів для встановлення обставин, які мають значення для справи.

Зважаючи на вищевикладене, у сукупності, колегія суддів вважає, що допущені дисциплінарною комісією порушення процедури притягнення позивача до дисциплінарної відповідальності є суттєвими та такими, що поряд із вищевикладеними правовими висновками суду стосовно відсутності в діях службовця ознак дисциплінарного проступку у виді порушення Присяги державного службовця, мають наслідком скасування наказу про накладення на позивача дисциплінарного стягнення та про його звільнення з посади державної служби, як таких, що не відповідають критеріям правомірності, визначеним ст.2 КАС України, зокрема обґрунтованості, безсторонності (неупереджено), добросовісності, розсудливості, пропорційності, з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення.

Відповідно до ч.ч.1, 2 ст.235 КЗпП України у разі звільнення без законної підстави або незаконного переведення на іншу роботу, у тому числі у зв`язку з повідомленням про порушення вимог Закону України «Про запобігання корупції» іншою особою, працівник повинен бути поновлений на попередній роботі органом, який розглядає трудовий спір.

При винесенні рішення про поновлення на роботі орган, який розглядає трудовий спір, одночасно приймає рішення про виплату працівникові середнього заробітку за час вимушеного прогулу або різниці в заробітку за час виконання нижчеоплачуваної роботи, але не більш як за один рік. Якщо заява про поновлення на роботі розглядається більше одного року не з вини працівника, орган, який розглядає трудовий спір, виносить рішення про виплату середнього заробітку за весь час вимушеного прогулу.

Отже, виплата середнього заробітку проводиться за весь час вимушеного прогулу. При цьому, законом не передбачено будь-яких підстав для зменшення його розміру за певних обставин (працевлаштування).

Так, п.1 Порядку обчислення середньої заробітної плати, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України №100 від 08.02.1995 (надалі - Порядок №100), встановлено, що вказаний Порядок обчислення середньої заробітної плати застосовується, зокрема, у випадку вимушеного прогулу та за час затримки виконання рішення суду.

Відповідно до п.5 Порядку №100 нарахування виплат у всіх випадках збереження середньої заробітної плати провадиться виходячи з розміру середньоденної (годинної) заробітної плати.

Пунктом 8 Порядку визначено, що нарахування виплат, які обчислюються із середньої заробітної плати за останні два місяці роботи, провадяться шляхом множення середньоденного (годинного) заробітку на число робочих днів/годин, а у випадках, передбачених чинним законодавством, календарних днів, які мають бути оплачені за середнім заробітком.

Згідно довідки про розмір грошового забезпечення ОСОБА_1 за останні два місяці проходження служби перед звільненням (травень, червень 2024) середньоденний заробіток складає 2443,65грн. /т.1 а.с.248/

Вимушений прогул з наступного дня з дати звільнення позивача (27.07.2024) по дату прийняття даного судового рішення (27.10.2025) складає 458 робочих днів.

Отже, сума середнього заробітку за час вимушеного прогулу позивача, становить 1119191,7грн. (2443,65грн.х458дні).

Відповідно до п.171.1 ст.171 Податкового кодексу України особою, відповідальною за нарахування, утримання та сплату (перерахування) до бюджету податку з доходів у вигляді заробітної плати, є роботодавець, який виплачує такі доходи на користь платника податку.

Згідно пп.168.1.1 п.168.1 ст.168 Податкового кодексу України податковий агент, який нараховує (виплачує, надає) оподатковуваний дохід на користь платника податку, зобов`язаний утримувати податок із суми такого доходу за його рахунок, використовуючи ставку податку, визначену в статті 167 цього Кодексу.

Таким чином, відповідач, як податковий агент та страхувальник зобов`язаний виплатити позивачу середній заробіток за час вимушеного прогулу за період з 27.07.2024 по 27.10.2025 у сумі 1119191,7грн., з відрахуванням з вказаної суми належних до сплати податків і зборів.

На підставі викладеного, оскільки судом першої інстанції при вирішенні справи неповно з`ясовано обставини справи, неправильно застосовано норми матеріального права, рішення суду першої інстанції в порядку ст.317 КАС України підлягає скасуванню.

Судові витрати відповідно до ст.139 Кодексу адміністративного судочинства України розподілу не підлягають.

Керуючись ст.ст.139, 311, 315, 317, 321, 322, 325, 329 КАС України, -

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 задовольнити, рішення Одеського окружного адміністративного суду від 29 квітня 2025 року скасувати.

Ухвали у справі постанову, якою визнати протиправним та скасувати наказ Одеської митниці від 25.07.2024 №102-дс про притягнення ОСОБА_1 до дисциплінарної відповідальності у виді звільнення з посади державної служби головного державного інспектора оперативного відділу №3 управління боротьби з контрабандою та порушеннями митних правил Одеської митниці.

Поновити ОСОБА_1 на посаді головного державного інспектора оперативного відділу №3 управління боротьби з контрабандою та порушеннями митних правил Одеської митниці з 27 липня 2024 року.

Стягнути з Одеської митниці () на користь ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_2 ) середній заробіток за час вимушеного прогулу, за період з 27 липня 2024 року по 27 жовтня 2025 року, у сумі 1119191(один мільйон сто дев`ятнадцять тисяч сто дев`яносто одна)грн.70коп.

Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дати її прийняття та може бути оскаржена до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня отримання судового рішення.

Суддя-доповідач А.В. Крусян
Судді О.А. Шевчук О.В. Яковлєв