Справа № 320/25865/23
Суддя: Горобцова Я.В.
Дата ухвалення: 2025-10-23 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

КИЇВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

23 жовтня 2025 року м. Київ справа №320/25865/23

Київський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Горобцової Я.В., розглянувши в порядку письмового провадження за правилами спрощеного позовного провадження адміністративну справу за позовом Органу Державної влади «Управління будівництва, архітектури та землекористування Святошинської районної в місті Києві Державної адміністрації» до Державної аудиторської служби України Північного офісу Держаудитслужби, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору: Товариство з обмеженою відповідальністю «ДІОСБУД», про визнання протиправним та скасування висновку,

в с т а н о в и в:

До Київського окружного адміністративного суду надійшов адміністративний позов Органу Державної влади «Управління будівництва, архітектури та землекористування Святошинської районної в місті Києві Державної адміністрації» (далі також позивач) до Північного офісу Держаудитслужби (далі також відповідач), в якому позивач просить:

- визнати протиправним та скасувати висновок відповідача про результати моніторингу процедури закупівлі № UA-2023-04-28-002691-a від 17 липня 2023 року.

В обґрунтування позовних вимог позивач наголошує на порушенні вимог закону в частині змісту оскаржуваного висновку як акта індивідуальної дії та стверджує про безпідставність висновків відповідача про наявність порушень Закону України «Про публічні закупівлі» у діях позивача.

25 липня 2023 року протоколом автоматизованого розподілу судових справ між суддями цю справу передано на розгляд судді ОСОБА_1 .

Ухвалою Київського окружного адміністративного суду від 27 липня 2023 року відкрито провадження в адміністративній справі за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників.

Рішенням Вищої ради правосуддя від 03 жовтня 2023 року № 949/0/15-23 «Про звільнення ОСОБА_1 з посади судді Київського окружного адміністративного суду у зв`язку з поданням заяви про відставку» звільнено ОСОБА_1 з посади судді Київського окружного адміністративного суду у зв`язку з поданням заяви про відставку.

03 січня 2024 року протоколом повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями головуючим суддею у справі було визначено Горобцову Я.В.

Ухвалою Київського окружного адміністративного суду від 19 березня 2024 року справу № 320/25865/23 прийнято до провадження та встановлено, що її розгляд буде відбуватись за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами.

Крім того, ухвалою суду від 19 березня 2024 року залучено до участі у розгляді даної справи в процесуальному статусі третьої особи, яка не заявляє самостійні вимоги на предмет спору на стороні позивача Товариство з обмеженою відповідальністю «ДІОСБУД» (далі також ТОВ «ДІОСБУД», третя особа).

Заперечуючи проти заявлених позовних вимог відповідач, у наданому суду відзиві наголошує, що оскаржуваний висновок прийнятий ним відповідно до вимог чинного законодавства, посилаючись на обставини, викладені у наданому суду відзиві.

Також відповідачем заявлено клопотання про розгляд справи в судовому засіданні з повідомленням сторін.

Відповідно до частини 1 статті 257 Кодексу адміністративного судочинства України (далі також КАС України) за правилами спрощеного позовного провадження розглядаються справи незначної складності.

Частиною 2 та 4 статті 257 КАС України визначено, що за правилами спрощеного позовного провадження може бути розглянута будь-яка справа, віднесена до юрисдикції адміністративного суду, за винятком справ, зазначених у частині четвертій цієї статті.

За правилами спрощеного позовного провадження не можуть бути розглянуті справи у спорах:

1) щодо оскарження нормативно-правових актів, за винятком випадків, визначених цим Кодексом;

2) щодо оскарження рішень, дій та бездіяльності суб`єкта владних повноважень, якщо позивачем також заявлено вимоги про відшкодування шкоди, заподіяної такими рішеннями, діями чи бездіяльністю, у сумі, що перевищує сто розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб;

3) про примусове відчуження земельної ділянки, інших об`єктів нерухомого майна, що на ній розміщені, з мотивів суспільної необхідності;

4) щодо оскарження рішення суб`єкта владних повноважень, на підставі якого ним може бути заявлено вимогу про стягнення грошових коштів у сумі, що перевищує: для юридичних осіб - п`ятсот розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб; для фізичних осіб та фізичних осіб - підприємців - сто розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб;

5) щодо оскарження рішень Національної комісії з реабілітації у правовідносинах, що виникли на підставі Закону України "Про реабілітацію жертв репресій комуністичного тоталітарного режиму 1917-1991 років";

6) щодо оскарження індивідуальних актів Національного банку України, Фонду гарантування вкладів фізичних осіб, Міністерства фінансів України, Національної комісії з цінних паперів та фондового ринку, рішень Кабінету Міністрів України, визначених частиною першою статті 266-1 цього Кодексу.

Предметом розгляду даної справи є протиправний, на думку позивача, висновок Північного офісу Держадитслужби про результати моніторингу процедури закупівлі №UA-2023-04-28-002691-a від 17 липня 2023 року. Тобто, дана справа не належить до переліку, визначеного частиною 4 статті 257 КАС України.

Згідно із частиною 1 статті 260 КАС України, питання про розгляд справи за правилами спрощеного позовного провадження суд вирішує в ухвалі про відкриття провадження у справі.

Якщо відповідач в установлений судом строк подасть заяву із запереченнями проти розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження, суд залежно від обґрунтованості заперечень відповідача протягом двох днів із дня її надходження до суду постановляє ухвалу про: 1) залишення заяви відповідача без задоволення; 2) розгляд справи за правилами загального позовного провадження та заміну засідання для розгляду справи по суті підготовчим засіданням (частина 4 статті 260 КАС України).

Суд зазначає, що згідно з ухвалою про відкриття провадження у цій справі сторонам була надана можливість повною мірою скористатися своїми процесуальними правами, у тому числі, але не виключно, надати суду відзив на позовну заяву, відповідь на відзив, заперечення, пояснення з приводу заявлених позовних вимог, а також докази, які заздалегідь надсилаються або надаються особою, яка їх подає, іншим учасникам справи.

Крім того, кожен з учасників справи має право безпосередньо знайомитися з її матеріалами, зокрема з аргументами іншої сторони, та реагувати на ці аргументи відповідно до вимог КАС України.

Бажання сторони у справі викласти під час публічних слухань свої аргументи, які висловлені нею в письмових та додаткових поясненнях, не зумовлюють необхідність призначення до розгляду справи з викликом її учасників.

Враховуючи предмет і підстави позову, введення в Україні воєнного стану, суд дійшов до висновку про відмову в задоволенні клопотання відповідача про розгляд даної справи за правилами спрощеного позовного провадження в судовому засіданні з повідомленням сторін, оскільки спірні правовідносини та предмет доказування у даній справі не вимагають його проведення для повного та всебічного встановлення обставин справи.

Розглянувши подані документи і матеріали, з`ясувавши усі фактичні обставини справи, на яких ґрунтується позов, оцінивши докази, які мають значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд встановив таке.

Як вбачається з матеріалів справи, Північним офісом Держаудитслужби здійснено моніторинг процедури закупівлі на предмет дотримання позивачем Закону України «Про публічні закупівлі», при проведенні процедури відкритих торгів з особливостями на закупівлю: Капітальний ремонт підвальних приміщень житлових будинків для використання під найпростіші укриття, вул. Зодчих, 16 у Святошинському районі м. Києва, 2920427.5 UАН, 45450000-6, ДК021, 1, робіт.

Предметом аналізу були питання: визначення предмета закупівлі, відображення закупівлі у річному плані, оприлюднення інформації щодо закупівлі, відповідності вимог тендерної документації вимогам Закону України «Про публічні закупівлі» з урахуванням Особливостей здійснення публічних закупівель товарів, робіт і послуг для замовників, передбачених Законом України «Про публічні закупівлі», на період дії правового режиму воєнного стану в Україні та протягом 90 днів з дня його припинення або скасування, затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 12 жовтня 2022 року №1178 (далі Особливості №1178), розгляду тендерних пропозицій, своєчасності укладання договору про закупівлю та його оприлюднення, відповідності умов договору умовам тендерної пропозиції переможця.

Інформацію про вказану публічну закупівлю оприлюднено в інформаційно-телекомунікаційній системі Prozorro за № UA-2023-04-28-002691-a

За результатами здійсненого моніторингу встановлено:

- за результатами здійснення моніторингу встановлено порушення підпунктів 2 та 3 пункту 41 Особливостей №1178;

- за результатами розгляду питання дотримання замовником законодавства у сфері публічних закупівель при визначенні предмета закупівлі, відображення закупівлі у річному плані, оприлюдненні інформації щодо закупівлі, відповідності вимог тендерної документації вимогам Закону України «Про публічні закупівлі», своєчасності укладання договору про закупівлю та його оприлюднення, відповідності умов договору умовам тендерної пропозиції переможця порушень не встановлено.

У зв`язку з виявленими порушеннями законодавства у сфері публічних закупівель, які є значущими через необ`єктивне та упереджене визначення переможця процедури закупівлі, керуючись статтями 5 та 10 Закону України «Про основні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні» та статтею 8 Закону України «Про публічні закупівлі» Північний офіс Держаудитслужби зобов`язав позивача здійснити заходи щодо усунення виявлених порушень шляхом припинення зобов`язань за договором, в тому числі із застосуванням відповідних наслідків недійсності/нікчемності договору та протягом п`яти робочих днів з дня оприлюднення висновку оприлюднити через електронну систему закупівель інформацію та/або документи, що свідчать про вжиття таких заходів.

Не погоджуючись з таким рішенням відповідача, позивач звернувся до суду з даним позовом.

Оцінюючи подані сторонами докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному розгляді всіх обставин справи в їх сукупності, суд дійшов висновку про необґрунтованість позовних вимог виходячи з такого.

Відповідно до статті 19 Конституції України (тут і далі нормативно-правові акти наведені у редакції, чинній на момент виникнення спірних правовідносин) органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Згідно зі статтею 5 Закону України «Про основні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні» контроль за дотриманням законодавства у сфері закупівель здійснюється шляхом проведення моніторингу закупівлі у порядку, встановленому Законом України «Про публічні закупівлі», проведення перевірки закупівель, а також під час державного фінансового аудиту та інспектування.

Перевірка закупівель у замовників проводиться за місцезнаходженням юридичної особи, що перевіряється, чи за місцем розташування об`єкта права власності, щодо якого проводиться перевірка, і полягає у документальному та фактичному аналізі дотримання замовником законодавства про закупівлі. Результати перевірки закупівель викладаються в акті перевірки закупівель.

Моніторинг закупівлі здійснюється за місцезнаходженням органу державного фінансового контролю.

За змістом статті 7-1 Закону України «Про публічні закупівлі» (далі також Закон), моніторинг закупівлі здійснюють центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері державного фінансового контролю, та його територіальні органи (далі - органи державного фінансового контролю).

Моніторинг закупівлі здійснюється протягом проведення процедури закупівлі, укладання договору про закупівлю та його виконання.

Постановою Кабінету Міністрів України від 12 жовтня 2022 року № 1178 затверджено Особливості здійснення публічних закупівель товарів, робіт і послуг для замовників, передбачених Законом України «Про публічні закупівлі», на період дії правового режиму воєнного стану в Україні та протягом 90 днів з дня його припинення або скасування.

Відповідно до частини 2 статті 16 Закону, Замовник установлює один або декілька з таких кваліфікаційних критеріїв:

1) наявність в учасника процедури закупівлі обладнання, матеріально-технічної бази та технологій;

2) наявність в учасника процедури закупівлі працівників відповідної кваліфікації, які мають необхідні знання та досвід;

3) наявність документально підтвердженого досвіду виконання аналогічного (аналогічних) за предметом закупівлі договору (договорів);

4) наявність фінансової спроможності, яка підтверджується фінансовою звітністю.

Відповідно до пункту 28 Особливостей № 1178 тендерна документація формується замовником відповідно до вимог статті 22 Закону України «Про публічні закупівлі» з урахуванням цих особливостей.

Вимоги щодо складання Замовником тендерної документації визначені частиною 2 статті 22 Закону.

Крім того, частиною 3 статті 22 Закону передбачено, що тендерна документація може містити іншу інформацію, вимоги щодо наявності якої передбачені законодавством та яку замовник вважає за необхідне включити до тендерної документації.

Разом з тим, слід зазначити, що тендерна пропозиція - пропозиція щодо предмета закупівлі або його частини (лота), яку учасник процедури закупівлі подає замовнику відповідно до вимог тендерної документації (пункт 32 частини 1 статті 1 Закону).

Замовник на стадії розроблення та затвердження тендерної документації не обмежений у своєму праві стосовно зазначення у тендерній документації усіх необхідних на його погляд умов, що дадуть змогу максимально ефективно оцінити подані учасниками тендерні пропозиції щодо їх відповідності предмету закупівлі.

Водночас, Закон та Особливості № 1178 не наділяють учасників процедури закупівлі таким правом, як на власний розсуд трактувати умови тендерної документації в частині вибіркового виконання окремих пунктів (положень, умов тощо) тендерної документації або визначати на власний розсуд обсяги інформації (форму, вибіркову кількість документів), яку вони подаватимуть у складі тендерної пропозиції на підтвердження відповідності умовам тендерної документації.

За результатами проведеного моніторингу встановлено невідповідність учасника ТОВ «ДІОСБУД» вимогам тендерної документації та кваліфікаційним критеріям, встановленим частиною 2 статті 16 Закону.

Відповідно до вимог підпункту 1.2 пункту 1 Розділу III Тендерної документації (далі також ТД) у складі тендерної документації учасник повинен надати гарантійний лист про те, що місцезнаходженням (місцем проживання) суб`єкта господарювання, який є учасником, не є територіальна громада, яка перебуває в тимчасовій окупації.

Однак, вищевказаний гарантійний лист у складі тендерної пропозиції ТОВ «ДІОСБУД» відсутній, чим не виконано вимоги підпункту 1.2 пункту 1 Розділу III ТД.

Також, Додатком 1 до ТД встановлено перелік документів, які вимагаються для підтвердження відповідності учасника кваліфікаційним критеріям, встановленим статтею 16 Закону.

Згідно із вимогами підпункту 1 пункту 1 Додатку 1 до ТД на підтвердження відповідності учасника такому кваліфікаційному критерію, як наявність в учасника закупівлі обладнання, матеріально-технічної бази кваліфікаційним критеріям, встановленим статтею 16 Закону учасники повинні надати довідку, що містить інформацію про наявність в учасника обладнання матеріально-технічної бази (основних будівельних машин, транспортних засобів, механізмів, устаткування) для виконання робіт за договором про закупівлю.

В підтвердження інформації, зазначеної у графі 2 довідки учасник надає копії документів, які підтверджують право власності учасника на об`єкти, вказані учасником в графі 2 довідки або копії договорів, що підтверджують право користування такими об`єктами, дійсних та чинних, протягом всього строку виконання робіт, а саме: договори оренди, суборенди та ін. на всі, вказані у графі 2 довідки об`єкти, які не є власністю учасника. Такі договори/договір мають бути укладені на строк, що дорівнює або перевищує строк виконання робіт або містити умови про можливість його пролонгації у разі, якщо строк його дії менше строку виконання робіт, на строк виконання робіт.

На виконання вимоги, зазначеної в підпункті 1 пункту 1 Додатку 1 до ТД учасником надано довідку про наявність обладнання та матеріально-технічної бази, в якій зазначено інформацію про наявність у учасника власного та орендованого майна.

На підтвердження наявності власного майна учасником у складі тендерної пропозиції надано видаткові накладні. Однак, надані видаткові накладні не підтверджують інформації про наявність обладнання, зазначеного у довідці під номерами 1, 2, 3, 6, 7, 9. Крім того, наявність шуруповертів, вказаних за номером 8 у кількості 5 шт підтверджено видатковою накладною від 09 грудня 2021 року №Рнк/К7-0123105 у кількості лише 1 шт.

Також не підтверджено наявність генератора Матаrі, вказаного в довідці під номером 10.

Відповідно до інформації, зазначеної в пункті 1 розділу II довідки про наявність обладнання та матеріально-технічної бази учасником для виконання послуг з вивезення сміття, передбачених п. 80 Дефектного акту планується використання автомобілів КАМАЗ та ЗІЛ.

Відповідно до пункту 3 Додатку №2 до ТД учасники в складі тендерної пропозиції документально підтверджують наявність досвіду виконання аналогічного (аналогічних) за предметом закупівлі договору (договорів), шляхом подання довідки у довільній формі за підписом керівника або особи, уповноваженої учасником на підписання тендерної пропозиції, що містить інформацію про досвід виконання аналогічного (аналогічних) договору (договорів), згідно поданої форми.

На підтвердження інформації, зазначеної в довідці учасником надано договір на вивіз будівельних відходів від 02 лютого 2022 року №20222, укладений з ТОВ «МАКСФОРТ ЕСТЕЙТ», де в пункті 9.2 зазначено термін дії договору до 30 грудня 2022 року без можливості автоматичної пролонгації.

З огляду на вищезазначене, учасником надано договір на вивіз будівельних відходів від 02 лютого 2022 року №20222 - нечинний на момент подання тендерних пропозицій, чим не підтверджено можливість виконання послуг, передбачених п. 80 Дефектного акту та не виконано вимогу підпункту 1 пункту 1 Додатку 1 до ТД.

Відповідно до вимог підпункту 1 пункту 2 Додатку 2 до ТД на підтвердження відповідності учасника такому кваліфікаційному критерію, як наявність працівників відповідної кваліфікації, які мають необхідні знання та досвід учасники мають надати довідку за формою, зазначеною у Додатку 3 до ТД, що містить інформацію про наявність в учасника працівників відповідної кваліфікації, які мають необхідні знання та досвід, для виконання повного обсягу робіт за договором про закупівлю (обов`язкова наявність виконавця робіт, інженера з проектно-кошторисної роботи та інженера з охорони праці).

На виконання вимог підпункту 1 пункту 2 Додатку 2 до ТД ТОВ «ДІОСБУД» у складі тендерної пропозиції надано Відомості про кваліфікаційний склад фахівців, яких буде залучено до виконання робіт. Однак, вищевказаний документ не містить інформації про наявність в учасника виконавця робіт, чим не виконано вимогу підпункту 1 пункту 2 Додатку 2 до ТД.

Також, згідно з вимогами підпункту 2 пункту 1 Додатку 1 до ТД на підтвердження інформації щодо наявності у учасника працівників, яка міститься в Додатку 3 йому необхідно у складі тендерної пропозиції надати копії трудових книжок (всі сторінки, що містять записи) або копії наказів про призначення на посаду, а у разі сумісництва додатково копії наказів про сумісництво або копії цивільно-правових угод з особами, що будуть задіяні Учасником під час виконання договору або інших документів, що підтверджують наявність правовідносин учасника з відповідними працівниками, зазначеними в Додатку 3.

Разом з тим, відповідно до пункту 7 Розділу І ТД тендерна пропозиція та усі документи, які передбачені вимогами тендерної документації та додатками до неї складаються українською мовою.

Документи, або копії документів, (які передбачені вимогами тендерної документації та додатками до неї), які надаються учасником у складі тендерної пропозиції, викладені іншими мовами, повинні надаватися разом з їх автентичним перекладом на українську мову.

На підтвердження трудових правовідносин учасника з працівником ОСОБА_2 , що перебуває на посаді лицювальника, ТОВ «ДІОСБУД» у складі тендерної пропозиції надано лише першу сторінку трудової книжки, складеною російською мовою, чим не дотримано вимоги пункту 7 Розділу І ТД та підпункту 2 пункту 1 Додатку 1 до ТД.

Інших документів, що підтверджують наявність правовідносин учасника з працівником ОСОБА_2 у складі тендерної пропозиції не надано.

Також, в порушення підпункту 2 пункту 1 Додатку 1 до ТД ТОВ «ДІОСБУД» не надано підтвердження наявності у працівників робітничих професій групи з електробезпеки не нижче 2-ї.

Згідно із пунктом 3 Додатку 1 до ТД, Замовник висуває вимогу щодо підтвердження відповідності кваліфікаційному критерію наявність документально підтвердженого досвіду виконання аналогічного (аналогічних) за предметом закупівлі договору (договорів).

Так, відповідно до підпункту 1 пункту 3 Додатку 1 до ТД, учасник у складі тендерної пропозиції повинен надати: довідку за формою згідно Додатку 6, яка містить інформацію про виконання аналогічного (аналогічних) договору (договорів) укладеного (укладених) протягом трьох років від дати, що передує даті оголошення закупівлі та виконаний у повному обсязі одним договором або сумарно в обсязі не менше 30% від суми робіт, зазначеної Замовником у тендерній документації.

Для підтвердження інформації, що зазначена в Додатку 6, учасник надає наступні документи: - копію аналогічного (аналогічних) договорів з усіма додатками (договірна ціна, локальні кошториси, відомості ресурсів, календарні графіки та інші невід`ємні частини договору), якщо такі додатки передбачені у договорі та є його невід`ємними частинами; - копія (копії) довідка (довідки) про вартість виконаних будівельних робіт та витрати (форми КБ-3) у повному обсязі; - копія (копії) акту (актів) приймання виконаних будівельних робіт (форми КБ-2В), які підтверджуватимуть виконання робіт за договором у повному обсязі.

На виконання зазначених вище вимог, ТОВ «ДІОСБУД» надано Інформацію про виконання аналогічних договорів, укладених протягом останніх 3-х років, у якій зазначає, як аналогічні, договори від 21.10.2022 № 22- ГЮ9А-КР, від 02.12.2022 №4545/02/2 та від 22.11.2021 № 35/21-321, а також надає копії аналогічних договорів (з усіма невід`ємними частинами до них), акти виконаних робіт КБ-2в, довідки про вартість виконаних будівельних робіт та витрат за формою КБ-3 та листи-відгуки. Відповідно до наданого аналогічного договору від 21.10.2022 № 22-ГЮ9А-КР, загальна вартість договору становить 2 887 412,21 грн.

При цьому, ТОВ «ДІОСБУД» надано Довідки КБ- 3 та Акти КБ-2в на загальну суму 2 799 557,34 грн, чим не підтверджено виконання договору у повному обсязі.

Відповідно Інформації про виконання аналогічних договорів, укладених протягом останніх 3-х років вартість аналогічного договору від 22.11.2021 № 35/21-321 складає 1 220 530,00 грн. Однак, згідно з пунктом 3.1 наданого аналогічного договору від 22.11.2021 № 35/21-321 договірна ціна складає 1 349 747,47 гривень.

На підтвердження виконання вказаного договору ТОВ «ДІОСБУД» надано Акти КБ-2в та Довідку КБ-3, які свідчить про виконання договору на загальну суму 1 220 530,00 грн, чим не підтверджено виконання договору у повному обсязі. Слід зазначити, що додаткових угод, які б свідчили про зменшення ціни договору у складі тендерної пропозиції не надано.

Таким чином, ТОВ «ДІОСБУД» не виконано вимогу підпункту 1 пункту 3 Додатку 1 до ТД в частині виконання робіт за аналогічними договорами у повному обсязі та не підтверджено свою відповідність такому кваліфікаційному критерію, як наявність документально підтвердженого досвіду виконання аналогічного (аналогічних) за предметом закупівлі договору (договорів).

Згідно із пунктом 4 Додатку 1 до ТД для підтвердження фінансової спроможності, яка підтверджується фінансовою звітністю учасник повинен надати копії фінансової звітності за останній звітний період та попередні чотири роки.

На виконання вищевказаної вимоги учасником у складі тендерної пропозиції надано фінансову звітність малого підприємства за 2022 рік. Однак, фінансової звітності за чотири попередні роки ТОВ «ДІОСБУД» не надано, чим не виконано вимогу пункту 4 Додатку 1 до ТД.

Крім того, згідно із пунктом 6 Розділу III ТД учасники процедури закупівлі повинні надати у складі тендерної пропозиції документи, які підтверджують відповідність тендерної пропозиції учасника технічним, якісним, кількісним та іншим вимогам до предмета закупівлі, де зокрема, серед іншого - календарний графік виконання робіт.

Однак, у складі тендерної пропозиції учасника календарний графік виконання робіт відсутній, чим не виконано вимоги пунктом 6 Розділу III ТД.

У своєму позові Орган Державної влади «Управління будівництва, архітектури та землекористування Святошинської районної в місті Києві Державної адміністрації» зазначив, що тендерна пропозиція ТОВ «ДІОСБУД» відповідала вимогам, установленим у тендерній документації Замовника, а тому не створювало для позивача передбачені Законом підстави відхилення тендерної документації учасника.

На переконання позивача, третьою особою були допущені формальні (несуттєві) помилки, пов`язані з оформленням тендерної документації, які не впливають на зміст пропозиції, а тому висновок відповідача є необґрунтованим.

Су д не погоджується із такими твердження позивача, з огляду на таке.

Верховний Суд у постанові від 21.12.2023 у справі № 480/11854/21 зокрема зазначив: «невідповідність учасника процедури закупівлі кваліфікаційним (кваліфікаційному) критеріям, установленим статтею 16 цього Закону є однією із підстав для відхилення тендерних пропозицій, які передбачено пунктом 1 частини першої статті 31 Закону № 922-VIII». Верховний Суд у цій самій постанові зауважує: «..відсутність усіх необхідних документів для підтвердження кваліфікаційних критеріїв, які вимагалися замовником у тендерній документації, є підставою для відхилення тендерної пропозиції такого учасника за приписами пункту 1 частини першої статті 31 Закону.

На переконання суду кваліфікаційні критерії є складовою тендерної документації відкритих торгів. Невідповідність кваліфікаційному критерію, як складовій частині тендерної документації, є одночасно і невідповідністю тендерній документації замовника в цілому. При цьому, у разі не дотримання учасником процедури закупівлі усіх кваліфікаційних вимог зазначених у тендерній документації замовника, останній на вимогу Закону повинен відхилити тендерну пропозицію учасника.

Аналогічний висновок викладений у постанові Верховного Суду від 02.11.2022 у справі № 120/14951/21-а.

Під час розгляду справи позивач не надав суду належних та допустимих доказів, які спростовають висновок відповідача щодо відповідності тендерної пропозиції ТОВ «ДІОСБУД» вимогам ТД Замовника.

Щодо визначеного відповідачем способу усунення виявлених під час моніторингу порушень (здійснення заходів щодо усунення виявлених порушень шляхом припинення зобов`язань за договором, в тому числі із застосуванням відповідних наслідків недійсності/нікчемності договору), суд зазначає наступне.

Відповідно до статті 15 Закону України «Про основні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні» законні вимоги службових осіб органу державного фінансового контролю є обов`язковими для виконання службовими особами об`єктів, що контролюються.

Пунктом 7 частини 1 статті 10 Закону України «Про основні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні» передбачено, що органам державного фінансового контролю надається право пред`являти керівникам та іншим особам підприємств, установ та організацій, що контролюються, обов`язкові до виконання вимоги щодо усунення виявлених порушень законодавства.

Крім того, пунктом 8 частини 1 статті 10 Закону України «Про основні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні» передбачено, що органу державного фінансового контролю надається право порушувати перед відповідними державними органами питання про визнання недійсними договорів, укладених із порушенням законодавства.

Відтак, оскільки позивач, як було встановлено вище, уклав договір за результатами проведеної процедури закупівлі, яка проведена з порушенням вимог Закону та Особливостей № 1178, а тому відповідачем в оскаржуваному висновку правомірно зобов`язано позивача здійснити заходи щодо усунення виявлених порушень в установленому законодавством порядку, зокрема шляхом припинення зобов`язань за договором відповідно до законодавства, позаяк договір про закупівлю є результатом процедури закупівлі.

Суд зазначає, що норми Закону та Особливостей є спеціальними і такими, якими Управління керується при здійсненні моніторингу публічних закупівель.

Пунктом 6 частини першої статті 1 Закону передбачено, що договір про закупівлю є господарським договором, що укладається між замовником і учасником за результатами проведення процедури закупівлі/спрощеної закупівлі та передбачає платне надання послуг, виконання робіт або придбання товару.

Згідно з частиною 1 статті 41 Закону договір про закупівлю укладається відповідно до норм Цивільного кодексу України та Господарського кодексу України з особливостями визначених Законом.

Пунктом 25 частини 1 статті 1 Закону визначено, що публічна закупівля - це придбання замовником товарів, робіт і послуг у порядку, встановленому цим Законом.

Отже, придбання замовником товарів, робіт і послуг у порядку, встановленому Законом може визнаватись «публічною закупівлею» лише у випадку повного дотримання вимог означеного Закону.

Так, у постанові від 04.05.2023 у справі №640/17543/20 Верховний Суд зробив висновки щодо повноважень органу державного фінансового контролю порушувати питання про розірвання договору у висновках про результати проведення моніторингу публічних закупівель.

Верховний Суд, проаналізувавши положення частини восьмої статті 8 Закону та пункт 3 розділу III Порядку заповнення форми висновку про результати моніторингу процедури закупівлі, затвердженого наказом Міністерства фінансів України від 08.09.2020 №552, дійшов висновку: «Таким чином, після оприлюднення висновку замовник має три варіанти поведінки: усунути викладені у ньому порушення законодавства у сфері публічних закупівель та надати документи, що підтверджують це органу фінансового контролю; надати аргументовані заперечення до висновку; надати інформацію про причини неможливості усунення виявлених порушень».

Разом з тим, Верховний Суд зауважив, що усунення порушення шляхом розірвання договору є варіантом правомірної поведінки замовника при усунені порушень, що направлений на приведення відносин між сторонами у первісний стан, оскільки у разі недотримання учасником процедури закупівлі усіх кваліфікаційних вимог, зазначених у тендерній документації замовника, останній на вимогу Закону №922 повинен відхилити тендерну пропозицію учасника та відмінити закупівлю, що робить укладання договору взагалі неможливим.

Мається на увазі, що у разі дотримання замовником вимог Закону України «Про публічні закупівлі» відносини між переможцем закупівлі та замовником взагалі б не виникли та договір не було б укладено.

Оскільки, укладення договорів є завершальною стадією проведення процедури закупівлі, тому не відхилення пропозиції учасника та як наслідок укладення договору є підставою для розірвання такого договору.

Крім того, Верховним Судом зазначено, що відповідач конкретизував які саме заходи має вжити позивач, визначив спосіб усунення виявлених під час моніторингу порушень, що свідчить про його чіткість та визначеність.

За цих обставин Верховний Суд наголосив, що зазначені у спірному висновку про результати моніторингу процедури закупівлі заходи усунення виявлених порушень шляхом розірвання договору є такими, що визначені відповідно до правил законодавства, що регулює спірні правовідносини, а тому підлягали виконанню.

Аналогічні висновки висловив Верховний Суд у постановах від 26.10.2022 у справі №420/693/21, від 10.11.2022 у справі №200/10092/20, від 24.01.2023 у справі №280/8475/20, від 31.01.2023 у справі №260/2993/21, від 28.09.2023 у справі №140/13717/21 та від 19.10.2023 у справі № 420/25126/21.

Стаття 204 Цивільного кодексу України (далі - ЦК України) визначає, що правочин є правомірним, якщо його недійсність прямо не встановлена законом або якщо він не визнаний судом недійсним.

Крім того, приписами статті 203 ЦК України встановлено загальні вимоги, додержання яких є необхідним для чинності правочину, а саме: зміст правочину не може суперечити цьому Кодексу, іншим актам цивільного законодавства, а також інтересам держави і суспільства, його моральним засадам; правочин має бути спрямований на реальне настання правових наслідків, що обумовлені ним.

Відповідно до статті 215 ЦК України підставою недійсності правочину є недодержання в момент вчинення правочину стороною (сторонами) вимог, які встановлені частинами першою - третьою, п`ятою та шостою статті 203 цього Кодексу.

Отже, позивачем не враховано той факт, що підставою для припинення договірних правовідносин може виступати не лише наявність порушень у ході виконання такого договору як це вказано в статтею 651 ЦК України, а й порушення допущені у ході проведення процедури закупівлі, що регламентовано статтею 215 ЦК України.

Відповідно до норм частини першої та другої статті 202 Господарського кодексу України, визначено, що господарське зобов`язання припиняється: виконанням, проведеним належним чином; зарахуванням зустрічної однорідної вимоги або страхового зобов`язання; у разі поєднання управненої та зобов`язаної сторін в одній особі; за згодою сторін; через неможливість виконання та в інших випадках, передбачених цим Кодексом або іншими законами. Господарське зобов`язання припиняється також у разі його розірвання або визнання недійсним за рішенням суду.

Отже, зважаючи на наведену практику Верховного Суду, а також на те, що законодавцем чітко визначено порядок дій замовника у разі невідповідності вимогам тендерної документації та обов`язок Управління, як уповноваженого органу держави на здійснення контролю у сфері публічних закупівель у разі виявлення порушень у сфері закупівель ставити вимогу про їх усунення, вимога відповідача про зобов`язання позивача припинити зобов`язання за договором, в тому числі із застосуванням відповідних наслідків недійсності/нікчемності договору спрямована на досягнення легітимної мети та є співмірною.

Таким чином, позивачем, на думку суду, не доведено, що оскаржуваний ним висновок про результати моніторингу закупівлі складено з порушенням норм діючого законодавства, а отже підстави для задоволення позову відсутні.

Відповідно до статті 244 КАС України під час ухвалення рішення суд вирішує, зокрема:

1) чи мали місце обставини (факти), якими обґрунтовувалися вимоги та заперечення, та якими доказами вони підтверджуються;

2) чи є інші фактичні дані, які мають значення для вирішення справи, та докази на їх підтвердження.

Відповідно до положень частин 1 та 2 статті 72 КАС України доказами в адміністративному судочинстві є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: письмовими, речовими і електронними доказами; висновками експертів; показаннями свідків.

Згідно положень статті 90 КАС України суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні. Жодні докази не мають для суду наперед встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності.

Відповідно до частини 2 статті 2 КАС України у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони:

1) на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України;

2) з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано;

3) обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії);

4) безсторонньо (неупереджено);

5) добросовісно;

6) розсудливо;

7) з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації;

8) пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія);

9) з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення;

10) своєчасно, тобто протягом розумного строку.

За наслідком здійснення аналізу оскаржуваного висновку на відповідність наведеним вище критеріям, суд, виходячи з меж заявлених позовних вимог, системного аналізу положень наведеного законодавства України, матеріалів справи, дійшов висновку про те, що заявлені позовні вимоги не підлягають задоволенню, оскільки він відповідає наведеним у частині 2 статті 2 КАС України критеріям.

Керуючись статтями 9, 14, 73 - 78, 90, 143, 242- 246, 250, 255, 295 КАС України, суд

в и р і ш и в:

В задоволенні адміністративного позову відмовити.

Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті апеляційного провадження чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається до Шостого апеляційного адміністративного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

У разі оголошення судом лише вступної та резолютивної частини рішення, або розгляду справи в порядку письмового провадження, апеляційна скарга подається протягом тридцяти днів з дня складення повного тексту рішення.

Суддя Я.В. Горобцова

Горобцова Я.В.