Справа № 560/12678/24
Суддя: Матохнюк Д.Б.
Дата ухвалення: 2025-10-21 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

П О С Т А Н О В А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

Справа № 560/12678/24

Головуючий суддя 1-ої інстанції - Шевчук О.П.

Суддя-доповідач - Матохнюк Д.Б.

21 жовтня 2025 року

м. Вінниця

Сьомий апеляційний адміністративний суд у складі колегії:

головуючого судді: Матохнюка Д.Б.

суддів: Граб Л.С. Сторчака В. Ю. ,

розглянувши в порядку письмового провадження апеляційну скаргу Хмельницького геріатричного пансіонату для ветеранів війни і праці на рішення Хмельницького окружного адміністративного суду від 05 листопада 2024 року у справі за адміністративним позовом Хмельницького геріатричного пансіонату для ветеранів війни і праці до Управління Західного офісу Держаудитслужби в Хмельницькій області про визнання протиправним та скасування рішення, зобов`язання вчинити дії,

В С Т А Н О В И В :

у серпні 2024 року Хмельницький геріатричний пансіонат для ветеранів війни і праці звернувся до суду з позовом до Управління Західного офісу Держаудитслужби в Хмельницькій області про визнання протиправним та скасування висновку про результати моніторингу процедури закупівлі № UА-2024-01-10-001583-а від 20.08.2024.

05 листопада 2024 року Хмельницький окружний адміністративний суд прийняв рішення про відмову у задоволенні позовних вимог.

Не погоджуючись з судовим рішенням позивач подав апеляційну скаргу, в якій просить скасувати вказане рішення та прийняти нову постанову, якою задовольнити позовні вимоги.

В обґрунтування апеляційної скарги апелянт послався на неправильне застосування судом першої інстанції норм матеріального права, порушення норм процесуального права, що, на його думку, призвело до неправильного вирішення спору.

Заслухавши, суддю-доповідача, перевіривши доводи апеляційної скарги наявними в матеріалах справи письмовими доказами, колегія суддів вважає, що апеляційну скаргу необхідно залишити без задоволення з наступних підстав.

Відповідно до ч. 1 ст. 308 КАС України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними у ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги.

Судом першої інстанції встановлено, що відповідно до наказу Управління від 29.07.2024 № 56-з "Про початок моніторингу процедур закупівель", відділом контролю у сфері закупівель розпочато проведення моніторингу закупівлі за унікальним номером UA-2024-01-10-001583-а, здійсненої позивачем.

Управлінням Західного офісу Держслужби в Хмельницькій області було проведено моніторинг закупівлі UА-2024-01-10-001583-а ДК 021:2015:15810000-9 Хлібопродукти, свіжовипечені хлібобулочні та кондитерські вироби (Хліб пшеничний, Хліб житньо-пшеничний, Паска) яка-проводилася Хмельницьким геріатричним пансіонатом для ветеранів війни і праці.

Під час здійснення моніторингу були виявленні наступні порушення: - порушення вимог пункту 24 Особливостей здійснення закупівель товарів, робіт і послуг для замовників, передбачених Законом України "Про публічні закупівлі", на період дії правового режиму воєнного стану в Україні та протягом 90 днів з дня його припинення або скасування", затверджених Постановою Кабінету Міністрів України від 12.10.2022 № 1178 та вимог пункту 14 "Порядку розміщення інформації про публічні закупівлі", затвердженого наказом Міністерства розвитку економіки, торгівлі та сільського господарства України від 11.06.2020 №1082 зареєстрованого в Міністерстві юстиції України 01.07.2020 за № 610/34893, в частині не зазначення в оголошенні про проведення відкритих торгів коду товару, визначеного згідно з Єдиним закупівельним словником, що найбільше відповідає назві номенклатурної позиції предмета закупівлі; - відхилення тендерних пропозицій на підставах, не передбачених законом або не у відповідності до вимог закону (безпідставне відхилення).

Підставою для проведення моніторингу закупівлі за унікальним номером UA-2024-01-10-001583-а, відповідно до п. 4 ч. 2 ст. 8 Закону №922, стали виявлені органом державного фінансового контролю ознаки порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель в інформації, оприлюдненій в електронній системі закупівель.

Відповідно до даних електронної системи закупівель Prozorro, повідомлення про прийняття рішення про початок моніторингу процедури закупівлі Управлінням оприлюднено 29.07.2024 наказ від 29.07.2024.

За результатами моніторингу процедури закупівлі UА-2024-01-10-001583-а Управлінням Західного офісу Держаудитслужби в Хмельницькій області було прийнято висновок від 20.08.2024 в якому, керуючись статтями 5 та 10 Закону України "Про основні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні", статтею 8 Закону України "Про публічні закупівлі", Управління Західного офісу Держаудитслужби в Хмельницькій області зобов`язує:

- здійснити заходи, зокрема шляхом проведення роз`яснювальної роботи, економічних навчань, тощо, щодо недопущення у подальшому порушення вимог пункту 14 Порядку № 1082 під час унесення інформації щодо предмета закупівлі в оголошення про проведення відкритих торгів;

- здійснити заходи щодо розірвання Договору, з дотриманням положень Господарського кодексу України та Цивільного кодексу України, та протягом п`яти робочих днів з дня оприлюднення висновку оприлюднити через електронну систему закупівель інформацію та/або документи, що свідчать про вжиття заходів, або аргументовані заперечення до висновку, або інформацію про причини неможливості усунення виявлених порушень.

Непогоджуючись із вказаним висновком позивач оскаржив його до суду.

За результатами встановлених обставин судом першої інстанції зроблено висновок щодо необґрунтованості позовних вимог.

Колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції, з огляду на наступне.

Так, ч.ч. 1, 2 статті 5 Закону України «Про основні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні» від 26 січня 1993 року № 2939-XII визначено, що контроль за дотриманням законодавства у сфері закупівель здійснюється шляхом проведення моніторингу закупівлі у порядку, встановленому Законом України «Про публічні закупівлі», проведення перевірки закупівель, а також під час державного фінансового аудиту та інспектування. Порядок та підстави проведення органом державного фінансового контролю перевірок закупівель встановлюється Кабінетом Міністрів України.

Пунктом 1 Положення про Державну аудиторську службу України, затвердженим постановою Кабінету Міністрів України від 03.02.2016 № 43 (Положення) визначено, що Державна аудиторська служба України (Держаудитслужба) є центральним органом виконавчої влади, діяльність якого спрямовується і координується Кабінетом Міністрів України через Міністра фінансів та який реалізує державну політику у сфері державного фінансового контролю.

Держаудитслужба відповідно до пп. 3 пункту 4 Положення реалізує державний фінансовий контроль через здійснення, зокрема, перевірки закупівель, моніторингу закупівель.

Згідно п. 7 Положення Держаудитслужба здійснює свої повноваження безпосередньо і через утворені в установленому порядку міжрегіональні територіальні органи.

Так, правові та економічні засади здійснення закупівель товарів, робіт і послуг для забезпечення потреб держави, територіальних громад та об`єднаних територіальних громад визначені Законом України Про публічні закупівлі (Закон №922-VIII).

Відповідно до ч. 1 ст. 8 Закону №922-VIII моніторинг процедури закупівлі здійснюють центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері державного фінансового контролю, та його міжрегіональні територіальні органи (далі - органи державного фінансового контролю).

Згідно абз. 2 ч. 1 ст. 8 Закону №922-VIII моніторинг процедури закупівлі здійснюється протягом проведення процедури закупівлі, укладення договору про закупівлю та його дії.

Відповідно до ч. 2 ст.8 Закону №922-VIII рішення про початок моніторингу процедури закупівлі приймає керівник органу державного фінансового контролю або його заступник (або уповноважена керівником особа) за наявності однієї або декількох із таких підстав: 1) дані автоматичних індикаторів ризиків; 2) інформація, отримана від органів державної влади, народних депутатів України, органів місцевого самоврядування, про наявність ознак порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель; 3) повідомлення в засобах масової інформації, що містять відомості про наявність ознаки порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель; 4) виявлені органом державного фінансового контролю ознаки порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель в інформації, оприлюдненій в електронній системі закупівель; 5) інформація, отримана від громадських об`єднань, про наявність ознак порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель, виявлених за результатами громадського контролю у сфері публічних закупівель відповідно до статті 7 цього Закону.

Повідомлення про початок моніторингу процедури закупівлі не зупиняє проведення процедур закупівель, визначених цим Законом (ч. 3 ст. 8 Закону №922-VIII).

Частиною 6 ст. 8 Закону №922-VIII визначено, що за результатами моніторингу процедури закупівлі посадова особа органу державного фінансового контролю складає та підписує висновок про результати моніторингу процедури закупівлі (далі - висновок), що затверджується керівником органу державного фінансового контролю або його заступником. Такий висновок підлягає оприлюдненню в електронній системі закупівель протягом трьох робочих днів з дня його складання.

Згідно з ч. 7 ст. 8 Закону №922-VIII у висновку обов`язково зазначаються:

-найменування, місцезнаходження та ідентифікаційний код замовника в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань, щодо якого здійснювався моніторинг процедури закупівлі;

- назва предмета закупівлі із зазначенням коду за Єдиним закупівельним словником (у разі поділу на лоти такі відомості повинні зазначатися щодо кожного лота) та назви відповідних класифікаторів предмета закупівлі і частин предмета закупівлі (лотів) (за наявності) та його очікувана вартість;

- унікальний номер оголошення про проведення конкурентної процедури закупівлі, присвоєний електронною системою закупівель, та/або унікальний номер повідомлення про намір укласти договір про закупівлю у разі застосування переговорної процедури закупівлі;

- опис порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель, виявленого за результатами моніторингу процедури закупівлі;

- зобов`язання щодо усунення порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель.

У висновку може зазначатися додаткова інформація, визначена органом державного фінансового контролю.

Як встановлено судом першої інстанції та підтверджується матеріалами справи, за результатами моніторингу процедури закупівлі встановлено, що в порушення пункту 24 Особливостей під час унесення інформації щодо предмета закупівлі в оголошення про проведення відкритих торгів не дотримано пункту 14 «Порядку розміщення інформації про публічні закупівлі», затвердженого наказом Міністерства розвитку економіки, торгівлі та сільського господарства України від 11.06.2020 № 1082, зареєстрованого в Міністерстві юстиції України 01.07.2020 за № 610/34893 (Порядок № 1082) щодо зазначення коду товару чи послуги, визначеного згідно з Єдиним закупівельним словником, що найбільше відповідає назві номенклатурної позиції предмета закупівлі. Також, встановлено, що в порушення підпункту 2 пункту 44 Особливостей Замовником відхилено тендерну пропозицію учасника ТОВ «УКРАЇНА 2001» не у відповідності до вимог Особливостей (безпідставне відхилення).

Так, згідно п. 24 Особливостей, замовник самостійно та безоплатно через авторизований електронний майданчик оприлюднює в електронній системі закупівель відповідно до Порядку розміщення інформації про публічні закупівлі, затвердженого наказом Мінекономіки від 11.06.2020 № 1082, та цих особливостей оголошення про проведення відкритих торгів та тендерну документацію не пізніше ніж за сім днів до кінцевого строку подання тендерних пропозицій.

Пунктом 14 Порядку №1082, під час унесення інформації щодо предмета закупівлі товарів та послуг в оголошення, оприлюднення яких передбачено Законом, та повідомлення про намір укласти договір про закупівлю за результатами застосування переговорної процедури закупівлі в окремих електронних полях зазначається інформація, визначена пунктом 12 та абзацами другим-четвертим пункту 13 цього Порядку, та інформація щодо: - назви товару чи послуги кожної номенклатурної позиції предмета закупівлі; - коду товару чи послуги, визначеного згідно з Єдиним закупівельним словником, що найбільше відповідає назві номенклатурної позиції предмета закупівлі.

Так, в Оголошенні про проведення відкритих торгів UA-2024-01-10-001583-а, сформованого електронною системою закупівель у файлі формату «.pdf» позивач вказав: 1. Вид предмета закупівлі: «Товари». 2. Назву предмета закупівлі: «ДК 021:2015:15810000-9 Хлібопродукти, свіжовипечені хлібобулочні та кондитерські вироби (Хліб пшеничний, Хліб житньо-пшеничний, Паска)». 3. Код за єдиним закупівельним словником: «ДК 021:2015:15810000-9: Хлібопродукти, свіжовипечені хлібобулочні та кондитерські вироби».

Відповідно до п. 12 ч. 1 ст. 9 Закону №922, однією із основних функцій Уповноваженого органу є надання узагальнених відповідей рекомендаційного характеру щодо застосування законодавства у сфері закупівель.

Листом від 03.09.2020 №3304-04/53972-06 "Щодо визначення предмета закупівлі та розміщення інформації в електронній системі закупівель", Міністерство розвитку економіки, торгівлі та сільського господарства України направило органам державної влади, органам місцевого самоврядування, установам, організаціям, підприємствам та іншим суб`єктам сфери публічних закупівель роз`яснення щодо визначення предмета закупівлі послуг з поточного ремонту та зазначило, що код Єдиного закупівельного словника зазначається в ЕСЗ замовником самостійно із зазначенням коду, який найбільше відповідає предмету закупівлі.

Національний класифікатор України ДК 021:2015 «Єдиний закупівельний словник», затверджений наказом Міністерства економічного розвитку і торгівлі України від 23.12. 2015 № 1749 (Національний класифікатор) установлює коди та назви товарів, робіт та послуг, що можуть бути предметом закупівель. Основний словник базується на системі кодів, що мають ієрархічну структуру і складаються з дев`яти цифр; групи цифр, у свою чергу, відповідають найменуванню, що описує товари, роботи і послуги, які становлять предмет договору. Код складається з 8 цифр, що згруповані таким чином: перші дві цифри визначають розділ (XX000000-Y); перші три цифри визначають групу (XXX00000-Y); · перші чотири цифри визначають клас (XXXX0000-Y); перші п`ять цифр визначають категорію (XXXXX000-Y). Останні три цифри коду дають більший ступінь деталізації в межах кожної категорії. Дев`ята цифра - контрольна.

Із матеріалів справи встановлено, що позивачем визначено код ДК 021:2015:15810000-9: Хлібопродукти, свіжовипечені хлібобулочні та кондитерські вироби.

Разом з тим, Національний класифікатор містить наступну позицію щодо групи цифр за категорією та відповідають назві, що описує товар, який становить предмет закупівлі та який має намір придбати Замовник, а саме: 15811100-7 - Хліб (Bread); 15811200-8 - Булки (Rolls); 15811300-9 - Круасани (Croissants).

Враховуючи вищевикладене, позивач, під час унесення інформації до Оголошення про проведення відкритих торгів UA-2021-10-16-001583-а у полі: «Код згідно з Єдиним закупівельним словником, що найбільше відповідає назві номенклатурної позиції предмета закупівлі, мав зазначити: 15811100-7 - Хліб (Bread); 15811200-8 - Булки (Rolls); 15811300-9 - Круасани (Croissants).

Згідно пункту 1 Особливостей передбачено, що ці Особливості встановлюють порядок та умови здійснення публічних закупівель ( закупівлі) товарів, робіт і послуг для замовників, передбачених Законом України «Про публічні закупівлі» (далі - замовники), із забезпеченням захищеності таких замовників від воєнних загроз на період дії правового режиму воєнного стану в Україні та протягом 90 днів з дня його припинення або скасування.

Відповідно до пункту 3 Особливостей, замовники, що зобов`язані здійснювати публічні закупівлі товарів, робіт і послуг відповідно до Закону, проводять закупівлі з урахуванням цих особливостей.

Абзацом 1 п. 28 Особливостей визначено, що тендерна документація формується замовником відповідно до вимог статті 22 Закону№922 з урахуванням цих особливостей.

Так, уповноваженою особою позивача було розроблено та затверджено протокольним рішенням від 10.01.2024 №6 Тендерну документацію по процедурі закупівлі Відкриті торги (з особливостями) на закупівлю Товару «ДК 021:20-9 Хлібопродукти, свіжовипечені хлібобулочні та кондитерські вироби (Хліб пшеничний, Хліб житньо-пшеничний, Паска)» (Тендерна документація).

Для підтвердження технічних, якісних характеристик предмета закупівлі у Додатку 2 до Тендерної документації Замовником встановлена наступна вимога для учасників процедури закупівлі: в складі тендерної пропозиції надати акт, складений територіальним органом Держпродспоживслужби за результатами проведеного заходу державного контролю у формі аудиту постійно діючих процедур, заснованих на принципах НАССР.

Для підтвердження зазначеної вимоги тендерної документації учасником вищезазначеної процедури закупівлі ТОВ «УКРАЇНА 2001» у складі тендерної пропозиції надано лист пояснення від 15.01.2024 № 9039, в якому зазначено: «Товариство з обмеженою відповідальністю «Україна 2001» повідомляємо, що акт, складений територіальним органом Держпродспоживслужби за результатами проведеного заходу державного контролю стосовно додержання операторами ринку вимог законодавства про харчові продукти та корми, здоров`я та благополуччя тварин складений 14 грудня 2021 року та в 2022 році у зв`язку з введенням воєнного стану Указом Президента №64/2022 від 24 лютого 2022 року аудит не проводився. Крім того аудит стосовно додержання операторами ринку вимог законодавства про харчові продукти та корми, здоров`я та благополуччя тварин 2022 року та постійно діючих процедур, заснованих на принципах НАССР відсутній у складі тендерної пропозиції, оскільки дана перевірка Держпродспоживслужби відбувається згідно графіка Держпродспоживслужби або ж згідно порушень. Доводимо до Вашого відома, що за період 2021-2023 року, даної перевірки не було, оскільки відсутні будь-які порушення.".

Проте, згідно протокольного рішення уповноваженої особи Замовника від 23.01.2024 №24, позивачем відхилено тендерну пропозицію ТОВ «УКРАЇНА 2001» на підставі підпункту 2 пункту 44 Особливостей, оскільки тендерна пропозиція не відповідає умовам технічної специфікації та іншим вимогам щодо предмета закупівлі тендерної документації, крім невідповідності в інформації та/або документах, що може бути усунена учасником процедури закупівлі відповідно до пункту 43 цих особливостей.

Так, відповідно до пункту 42 Особливостей та пункту 1 розділу 5 «Оцінка тендерної пропозиції» Тендерної документації, Замовник має право звернутися за підтвердженням інформації, наданої учасником/переможцем процедури закупівлі, до органів державної влади, підприємств, установ, організацій відповідно до їх компетенції.

У разі отримання достовірної інформації про невідповідність учасника процедури закупівлі вимогам кваліфікаційних критеріїв, наявність підстав, визначених пунктом 47 цих особливостей, або факту зазначення у тендерній пропозиції будь-якої недостовірної інформації, що є суттєвою під час визначення результатів відкритих торгів, замовник відхиляє тендерну пропозицію такого учасника процедури закупівлі.

У пункті 2 розділу 5 «Оцінка тендерної пропозиції» Тендерної документації Замовником зазначено, що у разі якщо учасник або переможець не повинен складати або відповідно до норм чинного законодавства (в тому числі у разі подання тендерної пропозиції учасником-нерезидентом/ переможцем нерезидентом відповідно до норм законодавства країни реєстрації) не зобов`язаний складати якийсь зі вказаних в положеннях документації документ, накладати електронний підпис, то він надає лист-роз`яснення в довільній формі, у якому зазначає законодавчі підстави щодо ненадання відповідних документів або ненакладення електронного підпису; або надає копію/ї роз`яснення/нь державних органів щодо цього. Документи, що не передбачені законодавством для учасників юридичних, фізичних осіб, у тому числі фізичних осіб підприємців, не подаються ними у складі тендерної пропозиції.

Відсутність документів, що не передбачені законодавством для учасників юридичних, фізичних осіб, у тому числі фізичних осіб підприємців, у складі тендерної пропозиції не може бути підставою для її відхилення замовником.

Враховуючи вищевикладене, позивач не звертався за підтвердженням інформації, наданої ТОВ «Україна 2001» до територіального органу Держпродспоживслужби відповідно до пункту 42 Особливостей, що призвело до безпідставного відхилення найбільш економічно вигідної тендерної пропозиції та порушення принципу максимальної економії та ефективності здійснення публічних закупівель відповідно до статті 5 Закону №922, оскільки у тендерній пропозиції ТОВ «Україна 2001» містилися всі документи, які вимагались тендерною документацією.

При цьому, в ході заходу державного фінансового контролю Управління листом від 09.08.2024 №132217-14/1966-2024 звернулось із запитом про надання інформації до Головного управління Держпродспоживслужби в Хмельницькій області щодо підтвердження або спростування інформації, зазначеної в листі ТОВ «УКРАЇНА 2001» від 15.01.2024 № 9039 щодо не проведення у ТОВ «УКРАЇНА 2001» аудиту додержання операторами ринку вимог законодавства про харчові продукти та корми, здоров`я та благополуччя тварин та постійно діючих процедур, заснованих на принципах НАССР протягом 2022-2023 років.

Головним управлінням Держпродспоживслужби в Хмельницькій області листом 19.08.2024 № 2-1/1/2911 (вх. від 19.08.2024 № 69-24) надано наступну інформацію: «1. Протягом 2022-2023 року на підприємстві ТОВ «Україна 2001», (юридична адреса: вул. Леніна, 37 В, смт Теофіполь, Хмельницька область, 30600), що здійснює свою діяльність за адресою: вул. Залізнична, 19, смт Білогір`я, Шепетівського району аудит постійно діючих процедур, заснованих на принципах НАССР Головним управлінням Держпродспоживслужби в Хмельницькій області не проводився.

Згідно статті 25 Закону України "Про державний контроль за дотриманням законодавства про харчові продукти, корми, побічні продукти тваринного походження, здоров`я та благополуччя тварин", планові заходи державного контролю здійснюються відповідно до щорічного плану державного контролю. Щорічний план державного контролю на наступний рік розробляється та затверджується компетентним органом до 1 грудня поточного року. Постановою Кабінету міністрів України від 31 жовтня 2018 року № 896 затверджено порядок визначення періодичності здійснення планових заходів державного контролю відповідності діяльності операторів ринку (потужностей) вимогам законодавства про харчові продукти, корми, здоров`я та благополуччя тварин, які здійснюються Державною службою з питань безпечності харчових продуктів та захисту споживачів, та критерії, за якими оцінюється ступінь ризику від її провадження та складається Акт категоризації. Акт категоризації потужності складається щороку державними інспекторами територіальних органів Держпродспоживслужби щодо кожної потужності не пізніше 1 листопада поточного року на підставі відомостей, наявних станом на 30 вересня поточного року.

Періодичність здійснення планових заходів державного контролю у сфері безпечності та окремих показників якості харчових продуктів визначається на підставі ризик-орієнтованого підходу та на основі нарахованої суми балів кожна потужність (об`єкт) відповідно до шкали балів відноситься до певного ступеня ризику від 90 балів і більше - до дуже високого ступеня ризику; від 70 до 89 балів - до високого ступеня ризику; від 40 до 69 балів - до середнього ступеня ризику; від 21 до 39 балів - до низького ступеня ризику; від 0 до 20 балів - до незначного ступеня ризику.

Відповідно планові заходи державного контролю здійснюються з такою періодичністю: з дуже високим ступенем ризику - інспектування - не більше чотирьох разів на рік, аудит - не більше одного разу на рік; з високим ступенем ризику - інспектування - не більше трьох разів на рік, аудит - не більше одного разу на рік; із середнім ступенем ризику - інспектування - не більше двох разів на рік, аудит - не більше одного разу на рік; з низьким ступенем ризику - інспектування - не більше одного разу на рік, аудит - не більше одного разу на два роки; з незначним ступенем ризику - інспектування - не більше одного разу на два роки, аудит не проводиться.

Оскільки, ТОВ "Україна 2001" у 2022 2023 роках була категоризована, як незначного ступеня ризику тому і не планувалась в щорічний план державного контролю.

Відповідно до п.1 Постанови КМУ від 13.03.2022 303 "Про припинення заходів державного нагляду (контролю) і державного ринкового нагляду в умовах воєнного стану» (зі змінами), припинено проведення планових та позапланових заходів державного нагляду (контролю) на період воєнного стану, введеного Указом Президента України від 24 лютого 2022 № 64 "Про введення воєнного стану в Україні" (зі змінами).».

За таких обставин, колегія суддів погоджується з висновками суду першої інстанції про необгрунтованість доводів позивача про відсутність підстав для відхилення тендерної пропозиції ТОВ "Україна 2001" та наявність підстав для визнання тендеру таким, що проведений із порушенням вимог чинного законодавства.

Крім того, пунктом 3 розділу ІІІ "Порядок заповнення констатуючої частини форми висновку" Порядку №552 визначено, що у разі виявлення порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель пункт 3 має містити посилання на структурну одиницю компетенційного нормативно-правового акта, на підставі якого орган державного фінансового контролю зобов`язує замовника усунути у встановленому законодавством порядку такі порушення, а також зобов`язання щодо їх усунення.

Так, Управління у пункті 3 Висновку зазначило конкретний шлях (спосіб) усунення порушення: Здійснити заходи, зокрема шляхом проведення роз`яснювальної роботи, економічних навчань, тощо, щодо недопущення у подальшому порушення вимог пункту 14 Порядку № 1082 під час унесення інформації щодо предмета закупівлі в оголошення про проведення відкритих торгів. 2. Здійснити заходи щодо розірвання Договору, з дотриманням положень Господарського кодексу України та Цивільного кодексу України. 3. Протягом п`яти робочих днів з дня оприлюднення висновку оприлюднити через електронну систему закупівель інформацію та/або документи, що свідчать про: - вжиття заходів; - або аргументовані заперечення до висновку; - або інформацію про причини неможливості усунення виявлених порушень.

При цьому, Верховний Суд у постанові від 31.01.2023 у справі №260/2993/21 вказав: «виходячи із структури та змісту частини 8 статті 8 Закону № 922, саме замовник публічної закупівлі вправі визначати, яким чином він має намір усунути виявлені правопорушення, обираючи один із визначених законом правомірних варіантів поведінки.

Враховуючи викладене, Законом №922 на відповідача покладений обов`язок зазначити варіанти правомірної поведінки, тобто замовнику дається право вибору: вжити заходів щодо розірвання договору, та протягом п`яти робочих днів з дня оприлюднення висновку оприлюднити через електронну систему закупівель інформацію та/або документи, що свідчать про усунення порушення законодавства у сфері публічних закупівель, викладеного у висновку, надати аргументовані заперечення, інформацію про причини неможливості усунення виявленого порушення.

Варіант усунення порушення шляхом розірвання договору направлений на приведення відносин між сторонами у первісний стан. У разі недотримання учасником процедури закупівлі усіх кваліфікаційних вимог, зазначених у тендерній документації замовника, останній на вимогу Закону № 922 повинен відхилити тендерну пропозицію учасника та відмінити закупівлю, що робить укладання договору взагалі неможливим.

Отже, у разі дотримання вимог Закону України «Про публічні закупівлі» відносини між переможцем закупівлі та замовником взагалі б не виникли та договір не було б укладено.

Відповідно до частини першої статті 41 Закону № 922 договір про закупівлю укладається відповідно до норм Цивільного кодексу України та Господарського кодексу України з урахуванням особливостей, визначених цим Законом.

Статтею 203 Цивільного кодексу України передбачено, що зміст правочину не може суперечити цьому Кодексу, іншим актам цивільного законодавства, а також інтересам держави і суспільства, його моральним засадам. Особа, яка вчиняє правочин, повинна мати необхідний обсяг цивільної дієздатності. Правочин має бути спрямований на реальне настання правових наслідків, що обумовлені ним.

Відповідно до частини 2 статті 16 Цивільного кодексу України одним із способів захисту цивільного права може бути, зокрема, визнання правочину недійсним.

Відповідно до частини першої статті 215 Цивільного кодексу України, підставою недійсності правочину є недодержання в момент вчинення правочину стороною (сторонами) вимог, які встановлені частинами першою - третьою, п`ятою статті 203 цього Кодексу.

Таким чином, укладення договорів є завершальною стадією проведення процедури закупівлі, тому не відхилення пропозиції учасника та, як наслідок, укладення договору, є підставою для розірвання такого договору.

Як вбачається зі змісту висновку, відповідач конкретизував, яких саме заходів має вжити позивач, визначив спосіб усунення виявлених під час моніторингу порушень, що свідчить про його чіткість та визначеність.

Тобто вимоги, зазначені у спірному висновку про результати моніторингу процедури закупівлі шляхом розірвання договору, підлягали виконанню».

Так, у даній справі відповідач в оскаржуваному висновку, з огляду на встановлені порушення законодавства у сфері закупівель, та керуючись статтями 5 та 10 Закону України «Про основні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні», статтею 8 Закону України «Про публічні закупівлі», зобов`язав здійснити заходи щодо усунення виявлених порушень шляхом припинення зобов`язань за договором, в тому числі із застосуванням відповідних наслідків недійсності/нікчемності договору, та протягом п`яти робочих днів з дня оприлюднення висновку оприлюднити через електронну систему закупівель інформацію та/або документи, що свідчать про вжиття таких заходів.

Виходячи із структури та змісту частини сьомої статті 7-1 Закону №922-VIII та Порядку №522, саме замовник публічної закупівлі вправі визначати, яким чином він має намір усунути виявлені правопорушення, обираючи один із визначених законом правомірних варіантів поведінки.

Із приписів Закону №922-VIII вбачається, що на відповідача покладений обов`язок зазначити варіанти правомірної поведінки, тобто замовнику дається право вибору: вжити заходів щодо розірвання договору, та протягом п`яти робочих днів з дня оприлюднення висновку оприлюднити через електронну систему закупівель інформацію та/або документи, що свідчать про усунення порушення законодавства у сфері публічних закупівель, викладеного у висновку, надати аргументовані заперечення, інформацію про причини неможливості усунення виявленого порушення.

Так, із змісту оскаржуваного висновку встановлено, що, відповідач конкретизував, які саме заходи повинен вжити позивач, визначив спосіб усунення виявлених під час моніторингу порушень, що свідчить про його чіткість та визначеність.

Враховуючи викладене вище, колегія суддів погоджується з висновками суду першої інстанції про те, що оскаржуваний висновок відповідає встановленим критеріям, які висуваються до акта індивідуальної дії, суб`єктом владних повноважень при прийнятті рішення дотримані вимоги, встановлені ч. 2 ст. 2 КАС України, а зобов`язання усунути порушення законодавства у сфері публічних закупівель у запропонований спосіб відповідає критерію «пропорційності», є чітким і зрозумілим, а тому відсутні підстави для його скасування.

Колегія суддів вважає безпідставним посилання апелянта на рішення Антимонопольного комітету України з розгляду скарг про порушення законодавства у сфері публічних закупівель від 13.12.2023 №20180-р/пк-пз, оскільки таке рішення не є узагальненою практикою розгляду скарг про порушення законодавства у сфері публічних закупівель, а також те, що вказана комісія не формує правові позиції за результатами розгляду скарг.

Підсумовуючи викладене, колегія суддів приходить до висновку, що суд першої інстанції при вирішенні даного публічно-правового спору правильно встановив фактичні обставини справи та надав їм належну правову оцінку, а доводи апеляційної скарги висновків суду першої інстанції не спростовують та не дають правових підстав для скасування оскаржуваного судового рішення.

За таких обставин, колегія суддів дійшла висновку, що доводи апеляційної скарги спростовуються встановленими у справі обставинами.

Колегія суддів звертає увагу, що згідно п. 41 висновку № 11 (2008) Консультативної ради європейських суддів до уваги Комітету Міністрів Ради Європи щодо якості судових рішень обов`язок суддів наводити підстави для своїх рішень не означає необхідності відповідати на кожен аргумент захисту на підтримку кожної підстави захисту. Обсяг цього обов`язку може змінюватися залежно від характеру рішення. Згідно з практикою Європейського суду з прав людини очікуваний обсяг обґрунтування залежить від різних доводів, що їх може наводити кожна зі сторін, а також від різних правових положень, звичаїв та доктринальних принципів, а крім того, ще й від різних практик підготовки та представлення рішень у різних країнах. З тим, щоб дотриматися принципу справедливого суду, обґрунтування рішення повинно засвідчити, що суддя справді дослідив усі основні питання, винесені на його розгляд.

Відповідно до ст. 316 КАС України, суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального та процесуального права.

Одночасно слід зазначити, що в контексті положень п.6 ч.6 ст.12 КАС України дана справа відноситься до категорій справ незначної складності, а тому відповідно до п.2 ч.5 ст.328 цього Кодексу судове рішення за результатами її розгляду судом апеляційної інстанції в касаційному порядку оскарженню не підлягає.

Керуючись ст.ст. 243, 250, 308, 311, 315, 316, 321, 322, 325, 329 КАС України, суд

П О С Т А Н О В И В :

апеляційну скаргу Хмельницького геріатричного пансіонату для ветеранів війни і праці залишити без задоволення, а рішення Хмельницького окружного адміністративного суду від 05 листопада 2024 року - без змін.

Постанова суду набирає законної сили з дати її прийняття та оскарженню не підлягає.

Головуючий Матохнюк Д.Б.

Судді Граб Л.С. Сторчак В. Ю.