Справа № 640/14689/21
Суддя: Епель Оксана Володимирівна
Дата ухвалення: 2025-10-22 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ШОСТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Головуючий у першій інстанції: Друзенко Н.В. Суддя-доповідач: Епель О.В.
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

22 жовтня 2025 року Справа № 640/14689/21

Шостий апеляційний адміністративний суд у складі:

Головуючого судді Епель О.В.,

суддів: М єзєнцева Є.І., Файдюка В.В.,

розглянувши у порядку письмового провадження в залі суду в м. Києві апеляційні скарги Департаменту з питань Державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва виконавчого органу КМР (КМДА) на рішення Рівненського окружного адміністративного суду від 29 квітня 2025 року у справі

за позовом Департаменту з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва Виконавчого органу Київської міської ради

до ОСОБА_1

про припинення права на виконання будівельних робіт,

В С Т А Н О В И В :

Історія справи.

Департамент з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва Виконавчого органу Київської міської ради (далі - Позивач) звернувся до суду з адміністративним позовом до ОСОБА_1 (далі - Відповідач) в якому просив:

- припинити право на початок виконання будівельних робіт, набутого на підставі поданого повідомлення про початок виконання будівельних робіт щодо об`єктів, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними наслідками (СС1) на об`єкт: «Реконструкція квартири №355 з розподілом на три самостійні квартири (кв. №355, кв. №355а, кв. №355б ) на АДРЕСА_3 » від 01.03.2021 № KB 01;

- скасувати реєстрацію декларації про готовність до експлуатації об`єкта, що за класом наслідків (відповідальності) належить до об`єктів з незначними наслідкам (СС1) на об`єкт: «Реконструкція квартири №355 з розподілом на три самостійні квартири (кв. №355 , кв. №355а, кв. №355б ) на АДРЕСА_3 » від 15.03.2021 № KB 09, замовник будівництва - ОСОБА_1 .

Рішенням Рівненського окружного адміністративного суду від 29 квітня 2025 року у задоволенні адміністраивного позову було відмовлено.

Ухвалюючи таке рішення, суд першої інстанції виходив з того, що після реєстрації права власності на відповідний об`єкт нерухомості на підставі зареєстрованої декларації про готовність об`єкту до експлуатації, остання вичерпує свою дію фактом виконання. Разом з тим, після реєстрації права власності на такий об`єкт нерухомості на підставі зареєстрованої декларації про готовність об`єкту до експлуатації, остання вичерпує свою дію фактом виконання.

При цьому, суд зазначив, що інформація про те, що не проводилися проєктні роботи по об`єкту будівництва, не укладалося жодних договорів і не видавалися накази на призначення головного архітектора проекту та авторського нагляду, очевидно не свідчить про те, що об`єкт збудований або будується без належно затвердженого проекту, адже ця інформація не вказує на те, що проектні роботи не були проведені, не було складено проектної документації, а лише вказує про те, що головний архітектор заперечує, що саме ним складено проект. Втім, встановлення наявності чи відсутності належно затвердженого проекту у замовника будівництва, під час проведення перевірки контролюючим органом не перевірялося.

Не погоджуючись з таким рішенням суду, Позивач подав апеляційну скаргу в якій просить таке рішення скасувати та ухвалити нове рішенн, яким адміністративний позов задовольнити в повному обсязі.

В обґрунтування вимог скарги Апелянт зазначає, що відомості про призначення головного архітектора проєкту та ведення авторського нагляду ОСОБА_2 не відповідє дійсності, оскільки останнім не проводилися проєктні роботи щодо об`єкта будівництва, не здійснювався авторський нагляд, про що повідомлено безпосередньо ОСОБА_2 . Втім, зазначеному доказу - листу ФОП ОСОБА_2 - судом першої інстанції не було надано належної оцінки.

Разом з тим, Департамент наполягає на тому, що нерухоме майно вважається самочинним будівництвом, якщо вони збудовані або будуються зокрема без належно затвердженого проєкту. Відтак, оскільки будівельні роботи виконуються Відповідачем без проєктної документації на будівництво, а окрім того, Відповідач не забезпечив здіснення авторського нагляду, що не було враховано судом першої інсанції, а тому об`єкт є самочинним будівництвом. При цьому Апелянт посилається на порушення Відповідачем норм ДБН А.2.2-3:2014.

Також Апелянт відзначає, що судом першої інстанції не було враховано, що реєстрація права власності відбулася на підставі документа, в якому замовник будівицтва навів завідомо недостовірні відомості. Державна реєстрація права власності на самочинно збудований об`єкт нерухомого майна не може підтверджувати набуття права власності на таке майн та не змінює правовий статус нерухомості, як самочинно збудованого. При цьому, Апелянт наполягає на тому, що реєстрація права власності не виключає можливості скасування на підставі судового рішення документів, н апідставі яких проведено держану реєстрацію прав та припинення відповідного права чи обтяження.

Вдночас, Апелянт зазначає, що він позбавлений моливості видати Відовідачу припис про усунення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм і правил, як наслідок у Департаменту відсутні правові підстави для звернення до суду з позовом про знесення самочинно збудованого об`єкта будівництва.

Також Апелянт посилається на правові висновки Верховного Суду, викладені зокрема у постановах від 11.08.2021 у справі № 804/16198/15, від 03.06.2020 у справі № 363/4852/17, від 20.07.2022 у справі № 640/18400/18.

З цих та інших підстав Позивач вважає, що оскаржуване ним рішення суду прийнято з порушенням норм матеріального права, що призвело до неправильного вирішення справи в цілому

Ухвалами Шостого апеляційного адміністративного суду від 04.06.2025 було відкрито апеляційне провадження, встановлено строк для подання відзиву на апеляційну скаргу та призначено справу до судового розгляду.

Відповідачем подано відзив на апеляційну скаргу у якому він просить апеляційну скаргу залишити без задоволення, а рішення суду без змін,

Від Позивача надійшла заява у якій він зазначає, що в абзаці 3 та 4 на сторінці 3 та в абзаці 4 на сторінці 8 тексту поданої ним апеляційної скарги допущено описку де замість правильної назви об??єкта «Капітальний ремонт фасаду нежитлової будіви по АДРЕСА_6» вказано неправильну назву «Капітальний ремонт нежитлових приміщень №№ I-24 першого поверху нежитлової будівлі за адресою: АДРЕСА_6» та просить суд під час розгляду апеляційної скарги Департаменту у цій справі врахувати вказані обставний та вважати правильною назву об?єкта «Капітальний ремонт фасаду нежитлової будівлі но АДРЕСА_6».

Також Позивачем було подано відзив на апеляційну скаргу Позивача у якому він просить апеляційну скаргу Відповідача залишити без задоволення, а рішення суду в частині задоволення позовних вимог - без змін, стверджуючи, зокрема, що під час здійснення реконструкції квартири було дотримано всіх будівельних та технічних норм.

У відзиві Позивач зокрема зазначає, що нечинне право на виконання будівельних робіт , набуте на підставі повідомлення про початок виконання будівельних робіт не можу бути припинено, оскільки з 15.03.2021 є повністю припиненим.

Заслухавши суддю-доповідача, розглянувши доводи апеляційної скарги, відзиву, перевіривши повноту встановлення судом першої інстанції фактичних обставин справи та правильність застосування ним норм матеріального і процесуального права, юридичної оцінки обставин справи, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга Позивача підлягає залишенню без задоволення, а рішення суду - без змін з наступних підстав.

Обставини справи, встановлені судом.

Як встановлено судом першої інстанції та вбачається з матеріалів справи, 24.02.2021 (вх. №073/09/01-Г-2402/4) до Департаменту з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва Виконавчого органу Київської міської ради надійшло подане замовником будівництва, ОСОБА_1 , повідомлення про початок виконання будівельних робіт щодо об`єктів, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними наслідками (СС1) «Реконструкція квартири №355 з розподілом на три самостійні квартири (кв. №355, кв. №355а, кв. №355б ) на АДРЕСА_3 ».

01.03.2021 здійснені дії з метою внесення запису до Реєстру щодо реєстрації повідомлення про початок виконання будівельних робіт щодо об`єктів, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними наслідками (СС1) «Реконструкція квартири №355 з розподілом на три самостійні квартири (кв. №355, кв. №355а, кв. №355б) на АДРЕСА_3 » та присвоєнно унікальний реєстраційний номер № KB 01.

Замовником будівництва, ОСОБА_1 , у повідомленні про початок виконання будівельних робіт щодо об`єктів, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними наслідками (СС1) від 01.03.2021 № КВ 01 наведено дані, зокрема, що проєктна документація розроблена ТОВ «Проектна майстерня «Архітектор», головний архітектор проєкту, ОСОБА_2 (кваліфікаційний сертифікат серії НОМЕР_1), яка затверджена наказом ОСОБА_1 №б/н від 22.02.2021 «Про затвердження проектної документації». Відповідальною особою, що здійснює авторський нагляд є ОСОБА_2 .

15.03.2021 здійснені дії з метою внесення запису до Реєстру щодо реєстрації декларації про готовність до експлуатації об`єкта, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними наслідками (СС1) «Реконструкція квартири №355 з розподілом на три самостійні квартири (кв. №355, кв. №355а, кв. №355б ) на АДРЕСА_3 » та присвоєнно унікальний реєстраційний номер № KB 09.

Замовником будівництва, ОСОБА_1 , у декларації про готовність до експлуатації об`єкта від 15.03.2021 № КВ 09, наведені наступні дані, зокрема: генеральний проектувальник Товариство з обмеженою відповідальністю «Проектна майстерня «Архітектор», 91031, Луганська область, місто Луганськ, квартал Димитрова, 33, кв. 1, 0; головний архітектор проєкту, особа, що здійснює авторський нагляд ОСОБА_2 на підставі наказу Товариства з обмеженою відповідальністю «Проектна майстерня «Архітектор» від 15.02.2021 №12/02/1, кваліфікаційний сертифікат НОМЕР_1. Проєкта документація затверджена замовником: наказом ОСОБА_1 від 22.02.2021 «Про затвердження проектної документації».

15.04.2021 (вх. №073-2329) на адресу Департаменту з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва Виконавчого органу Київської міської ради надійшов лист від 14.04.2021 №5-04 від ОСОБА_2 , у якому повідомлено, що зокрема у повідомлені про початок виконання будівельних робіт від 01.03.2021 № КВ 01 та декларації про готовність до експлуатації об`єкта від 15.03.2021 № КВ 09, вказано особисті дані головного архітектора проєктів - ОСОБА_2 кваліфікаційними сертифікатами НОМЕР_2, та відповідні дані про накази щодо призначення головного архітектора проєкту та ведення авторського нагляду - не відповідають дійсності, оскільки ним не проводились проєктні роботи щодо спірного об`єкта будівництва, не укладалось жодних договорів та не видавались накази на призначення головного архітектора проєкту та авторського нагляду. Просив прийняти міри щодо усунення даних непорозумінь та припинити право на виконання будівельних робіт, набуте на підставі поданого повідомлення про початок виконання будівельних робіт.

Нормативно-правове обґрунтування.

Спірні правовідносини врегульовані Конституцією України, Законом України «Про регулювання містобудівної діяльності» від 17 лютого 2011 року № 3038-VI (далі - Закон № 3038-VI), Порядком виконання підготовчих та будівельних робіт, затвердженим постановою Кабінету Міністрів України від 13.04.2011 № 466 (далі - Порядок № 466).

Так, згідно з частиною другою статті 19 Конституції України, органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

За приписами пункту 1 частини першої статті 34 Закону № 3038-VI замовник має право виконувати будівельні роботи після подання замовником повідомлення про початок виконання будівельних робіт відповідному органу державного архітектурно-будівельного контролю - щодо об`єктів будівництва, які за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними наслідками (СС1), та щодо об`єктів, будівництво яких здійснюється на підставі будівельного паспорта та які не потребують отримання дозволу на виконання будівельних робіт згідно з переліком об`єктів будівництва, затвердженим Кабінетом Міністрів України. Форма повідомлення про початок виконання будівельних робіт та порядок його подання визначаються Кабінетом Міністрів України.

Пунктом 13 Порядку № 466 закріплено, що повідомлення про початок виконання підготовчих робіт, повідомлення про початок виконання будівельних робіт щодо об`єктів, будівництво яких здійснюється на підставі будівельного паспорта, та повідомлення про початок виконання будівельних робіт щодо об`єктів, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними наслідками (СС1) (далі - повідомлення), повідомлення про зміну даних у зазначених повідомленнях за формою згідно з додатками 1, 2 і 2-1 до цього Порядку подається замовником (його уповноваженою особою) до відповідного органу державного архітектурно-будівельного контролю через центр надання адміністративних послуг або через електронний кабінет шляхом подання засобами програмного забезпечення Єдиного державного веб-порталу електронних послуг або заповнюється та надсилається рекомендованим листом з описом вкладення до центру надання адміністративних послуг.

Орган державного архітектурно-будівельного контролю протягом п`яти робочих днів із дня надходження повідомлення забезпечує внесення інформації, зазначеної у повідомленні, до реєстру згідно з цим Порядком. У випадках, встановлених у Порядку, ведення першої черги Єдиної державної електронної системи у сфері будівництва під час реалізації експериментального проєкту, затвердженому постановою Кабінету Міністрів України від 01.07.2020 № 559, у разі подання повідомлення через електронний кабінет внесення до реєстру інформації, зазначеної у повідомленні, здійснюється в день його надходження автоматично за допомогою програмних засобів ведення реєстру.

Згідно з пунктом 11 Порядку № 466 замовник несе відповідальність за повноту та достовірність даних, зазначених у поданому ним повідомленні, за виконання будівельних робіт без подання повідомлення та за порушення вимог, визначених цим Порядком, відповідно до Закону України від 14.10.1994 № 208/94-ВР «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності» та Кодексу України про адміністративні правопорушення.

Відповідно до частини першої статті 39 Закону № 3038-VI прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об`єктів, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів із незначними наслідками (СС1), та об`єктів, будівництво яких здійснювалося на підставі будівельного паспорта, здійснюється шляхом реєстрації відповідним органом державного архітектурно-будівельного контролю на безоплатній основі поданої замовником декларації про готовність об`єкта до експлуатації протягом десяти робочих днів з дня реєстрації заяви.

Частиною другою статті 39-1 Закону № 3038-VI закріплено, що у разі виявлення відповідним органом державного архітектурно-будівельного контролю факту подання недостовірних даних, наведених у надісланому повідомленні чи зареєстрованій декларації, які є підставою вважати об`єкт самочинним будівництвом, зокрема, якщо він збудований або будується на земельній ділянці, що не була відведена для цієї мети, або без відповідного документа, який дає право виконувати будівельні роботи, чи без належно затвердженого проекту або будівельного паспорта, а також у разі набрання законної сили судовим рішенням про скасування містобудівних умов та обмежень відповідний орган державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду звертається до суду із позовом про скасування реєстрації такої декларації або про припинення права на виконання підготовчих або будівельних робіт, набутого на підставі поданого повідомлення.

Згідно з положеннями частини 2 статті 34 Закону № 3038-VI зазначені у частині 1 цієї статті документи, що надають право на виконання будівельних робіт, зокрема повідомлення про початок виконання будівельних робіт, є чинними до завершення будівництва.

Водночас приписи частини 1 статті 39 Закону № 3038-VI передбачають, що прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об`єктів, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними наслідками (СС1), та об`єктів, будівництво яких здійснювалося на підставі будівельного паспорта, здійснюється шляхом реєстрації відповідним органом державного архітектурно-будівельного контролю на безоплатній основі поданої замовником декларації про готовність об`єкта до експлуатації протягом десяти робочих днів з дня реєстрації заяви.

Рішення про реєстрацію або повернення декларації про готовність об`єкта до експлуатації може бути розглянуто у порядку нагляду центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду (без права реєстрації декларації), або оскаржено до суду.

Висновки суду апеляційної інстанції.

Системний аналіз викладених вище норм права дозволяє колегії суддів стверджувати, що реєстрація декларації/повідомлення про початок виконання будівельних робіт може бути скасована у разі виявлення органом державного архітектурно-будівельного контролю факту наведення у них недостовірних даних, які є підставою вважати об`єкт самочинним будівництвом, у порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.

Отже, виключною підставою для скасування реєстрації повідомлення про початок виконання будівельних робіт є встановлений факт здійснення самочинного будівництва, зокрема, якщо: будівництво здійснюється на земельній ділянці, що не відведена для цієї мети; будівництво здійснюється за відсутності документа, який дає право виконувати будівельні роботи; будівництво здійснюється/здійснено за відсутності затвердженого в установленому порядку проєкту або будівельного паспорту; скасовано містобудівні умови та обмеження.

Такий висновок щодо застосування норм права наведено у постанові Верховного Суду від 24.11.2021 у справі №420/998/21, від 07.03.2023 у справі № 420/9217/21.

Також колегія суддів відзначає, що право на виконання будівельних робіт виникає, зокрема, з моменту реєстрації органом державного архітектурно - будівельного контролю відповідного повідомлення (у спірних відносинах про початок виконання будівельних робіт щодо реконструкції об`єкта), яке є чинним до завершення будівництва.

При цьому після завершення будівництва, до якого належить і реконструкція, особа зобов`язана ввести його в експлуатацію у встановленому законом порядку (шляхом реєстрації відповідної декларації органом архітектурно - будівельного контролю).

Як правильно встановлено судом першої інстанції, 15.03.2021 здійснені дії з метою внесення запису до Реєстру щодо реєстрації декларації про готовність до експлуатації об`єкта, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними наслідками (СС1) «Реконструкція квартири №355 з розподілом на три самостійні квартири (кв. №355, кв. №355а, кв. №355б) на АДРЕСА_3 » та присвоєнно унікальний реєстраційний номер № KB 09.

Апеляційний суд звертає увагу, що зареєстрована декларація про готовність об`єкта до експлуатації є підставою для оформлення права власності на нього.

З огляду на викладене колегія суддів вважає, що реєстрація повідомлення про початок виконання будівельних робіт є актом одноразового застосування, який потягнув за собою настання певних правових наслідків, а саме - вчинення замовником дій щодо реалізації наданого їй цією декларацією права на проведення будівельних робіт.

Після реєстрації права власності на збудований об`єкт нерухомості на підставі зареєстрованої декларації про готовність об`єкту до експлуатації, остання вичерпує свою дію фактом виконання.

Аналогічна правова позиція міститься, зокрема, у постановах Верховного Суду від 02.10.2018 у справі №465/1461/16-а, від 01.10.2019 №826/9967/18, від 05.06.2019 у справі №815/3172/18, від 23.07.2019 у справі №826/5607/17, від 09.06.2021 у справі №826/2123/18, від 18.06.2021 у справі №420/3572/19, від 17.10.2023 у справі № 440/12326/21, від 13.05.2025 у справі № 420/21467/23 та інших.

Як вбачається з матеріалів справи, згідно інформації з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна щодо об`єкта нерухомого майна, сформованого 29.09.2021 №41693817, за ОСОБА_1 21.03.2021 зареєстровано право власності на підставі декларації про готовність об`єкта до експлуатації серія та номер KB 09 21.03.2021 зареєстровано право власності внаслідок поділу об`єкта нерухомого майна.

Отже, спірні повідомлення про початок виконання будівельних робіт щодо об`єктів з незначними наслідками (СС1) та декларація про готовність до експлуатації об`єкту, що за класом наслідків (відповідальності) належить до об`єктів з незначними наслідками (СС1) - вичерпали свою дію фактом їх виконання.

Надаючи оцінку доводам Апелянта щодо можливості скасування повідомлення про початок виконання будівельних робіт та декларації про готовність до експлуатації об`єкта після реєстрації права власності, колегія суддів підкреслює, що після реєстрації права власності на об`єкт будівництва, у разі виявлення визначених законом ознак, які дають підстави вважати об`єкт самочинним будівництвом, орган державного архітектурно - будівельного контролю зобов`язаний вчинити дії, спрямовані на усунення відповідних порушень у сфері містобудівної діяльності та наслідків самочинного будівництва аж до звернення з позовом про знесення самочинно збудованого об`єкта (об`єктів) у порядку, встановленому законом.

Вчинення саме таких дій у разі виявлення ознак самочинного будівництва об`єкта, будівельні роботи на якому вже завершено і стосовно якого зареєстровано декларацію про його готовність до експлуатації, зареєстровано право власності на нього, і буде належним виконанням органом державного архітектурно - будівельного контролю своїх повноважень, ефективним способом судового захисту.

Цей висновок узгоджується з правовою позицією, яка міститься, зокрема, у постанові Великої Палати Верховного Суду від 16.10.2018 у справі №826/12543/16, а також у постановах Верховного Суду від 05.06.2019 у справі №815/3172/18, від 30.03.2021 у справі №826/5513/17, від 24.10.2022 у справі №640/22599/19, від 17.10.2023 у справі № 440/12326/21, від 13.05.2025 у справі №420/21467/23.

За наведених обставин суд погоджується з доводами Відповідача про те, що після реєстрації права власності на об`єкт нерухомого майна відсутні підстави для скасування (припинення) його права на виконання будівельних робіт, набуте на підставі вищевказаного повідомлення, та підстави для скасування вищевказаної декларації.

Доводи Апелянта щодо відсутності у Позивача можливості винести припис про усунення Відповідачем порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності колегія суддів вважає необгрунтованими, оскільки не спростовують викладених вище висновків суду. Окрім того, Департаментом не надано жодних належних та допустимих у контексті ст. 73-74 КАС України доказів, які дозволяли б колегії суддів стверджувати, що ОСОБА_1 ухилявся від проведення перевірки, як на тому наполягає Апелянт у скарзі. Більш того, у матеріалах судової справи відсутній наказ про проведення позапланової перевірки щодо дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил суб`єктом містобудування ОСОБА_1 .

Окрім того, надаючи оцінку доводам Апелянта щодо наявності ознак здійснення Відповідачем самочинного будівництва - реконструкції квартири з розподілом на три самостійні квартири, колегія суддів зазначає наступне.

Так Апелянт зазначає, що будівельні роботи виконуються Відповідачем без проєктної документації на будівництво, а окрім того, Відповідач не забезпечив здіснення авторського нагляду, що досволяє стверджувати про самочинне будівництво. При цьому Департамент посилається на лист ФОП ОСОБА_2 від 14.04.2021 №5-04.

Втім, як правильно зазначив суд першої інстанції, інформація, отримана в даному випадку від ФОП ОСОБА_2 , може бути самостійною і достатньою підставою вважати об`єкт самочинним будівництвом, без проведення відповідної перевірки, зокрема якщо він (об`єкт) збудований або будується без належно затвердженого проекту, лише у випадку, якщо недостовірність зазначених у повідомленні чи декларації даних є очевидною.

Надаючи оцінку доводам Апелянта в цій частині, колегія суддів також враховує правові висновки Верховного Суду, викладені у постанові від 20.12.2023 у справі № 640/12885/21, у якій Верховний Суд не погодився із тим, що інформація про те, що не проводилися проєктні роботи по спірних об`єктах будівництва, не укладалося жодних договорів і не видавалися накази на призначення головного архітектора проєктів та авторського нагляду, очевидно свідчить про те, що об`єкт збудований або будується без належно затвердженого проекту, адже дана інформація не свідчить про те, що проектні роботи не були проведені, не було складено проектної документації, а лише вказує про те, що архітектор заперечує, що саме ним складено проєкт.

Верховний Суд також констатував, що у разі, якщо, наприклад, замовником будівництва у зареєстрованій декларації невірно вказано особу, яка проводила проектні роботи, не є обставиною, що свідчить про те, що об`єкт є самочинним будівництвом.

Отже, як правильно відзначив суд першої інстанції, такі обставини потребують перевірки достовірності даних про генерального проектувальника та головного архітектора проєкту (особи, що здійснює авторський нагляд) та встановлення наявності чи відсутності належно затвердженого проєкту у замовника будівництва, що може бути виявлено під час проведення перевірки контролюючим органом.

Разом із тим, як вбачається з матеріалів справи, Позивач не проводив перевірку щодо об`єкта будівництва «Реконструкція квартири №355 з розподілом на три самостійні квартири (кв. №355, кв. №355а, кв. №355б ) на АДРЕСА_3». А відтак, доводи Апелянта про те, що будівельні роботи були виконані Відповідачем без проєктної документації на будівництво та авторського нагляду є неаргументованими.

Аналізуючи всі доводів учасників справи та їх відображення у судовому рішенні, колегія суддів враховує висновки Європейського суду з прав людини від 18 липня 2006 року у справі «Проніна проти України», в якому Суд зазначив, що п. 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди давати обґрунтування своїх рішень, але це не може сприйматись як вимога надавати детальну відповідь на кожен аргумент. Межі цього обов`язку можуть бути різними в залежності від характеру рішення. Крім того, необхідно брати до уваги різноманітність аргументів, які сторона може представити в суд, та відмінності, які існують у державах-учасницях, з огляду на положення законодавства, традиції, юридичні висновки, викладення та формулювання рішень.

У рішенні Європейського суду з прав людини «Серявін та інші проти України» вказано, що усталеною практикою Європейського суду з прав людини, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча пунктом 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (рішення у справі «Руїс Торіха проти Іспанії» (RuizTorija v. Spain) від 09 грудня 1994 року, серія A, N 303-A, п. 29).

Відповідно до ст. 6 КАС України та ст. 17 Закон України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» висновки ЄСПЛ є джерелом права.

Отже, перевіривши рішення суду першої інстанції у межах доводів апеляційної скарги, відповідно до ст. 308 КАС України, колегія суддів приходить до висновку, що судом повно та правильно встановлено обставини справи і ухвалено судове рішення з дотриманням норм матеріального та процесуального права, відповідно до вимог ст. 242 КАС України.

Згідно зі ст. 316 КАС України, суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Таким чином, апеляційна скарга Департаменту з питань Державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва виконавчого органу КМР (КМДА) підлягає залишенню без задоволення, а рішення Рівненського окружного адміністративного суду від 29 квітня 2025 року - без змін.

Розподіл судових витрат.

Відповідно до ст. 139 КАС України судові витрати перерозподілу не підлягають.

Керуючись ст.ст. 242-244, 250, 308, 311, 315, 316, 321, 322, 325, 328, 329 КАС України, суд,

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу Департаменту з питань Державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва виконавчого органу КМР (КМДА) - залишити без задоволення, а рішення Рівненського окружного адміністративного суду від 29 квітня 2025 року - без змін.

Постанова набирає законної сили з дати її ухвалення та може бути оскаржена шляхом подання касаційної скарги безпосередньо до Верховного Суду в порядку та строки, визначені ст.ст. 328-331 КАС України.

Повний текст судового рішення виготовлено 22.10.2025

Головуючий суддя О.В. Епель

Судді: Є.І. Мєзєнцев

В.В. Файдюк