Справа № 420/24654/25
Суддя: Катаєва Е.В.
Дата ухвалення: 2025-10-24 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

24 жовтня 2025 року м. Одеса

Одеський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Катаєвої Е.В., розглянувши у письмовому провадженні в місті Одеса справу за адміністративним позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Одеський шинний термінал» (вул. Пастера, 29-Б, с. Нерубайське, Біляївський район, Одеська область, 67661) до Комісії з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних Головного управління ДПС в Одеській області (вул. Семінарська, 5, м. Одеса, 65044), Державної податкової служби України (вул. Львівська площа, 8, м. Київ, 04053) визнання протиправним та скасування рішення, зобов`язання вчинити дії,

В С Т А Н О В И В:

До Одеського окружного адміністративного суду через підсистему «Електронний суд» надійшов адміністративний позов Товариства з обмеженою відповідальністю «Одеський шинний термінал» до Комісії з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних Головного управління ДПС в Одеській області (далі Комісія), Державної податкової служби України (далі ДПСУ), у якому позивач просить суд: - визнати протиправною бездіяльність Комісії щодо неприйняття рішення про реєстрацію або відмову у реєстрації податкової накладної №2 від 04.06.2024 року, складеної та поданої на реєстрацію ТОВ «Одеський шинний термінал», в Єдиному реєстрі податкових накладних; - зобов`язати ДПСУ зареєструвати податкову накладну №2 від 04.06.2024 року, подану на реєстрацію ТОВ «Одеський шинний термінал», в Єдиному реєстрі податкових накладних датою фактичного надходження вказаної накладної.

Представник позивача в обґрунтування позовних вимог зазначив, що ТОВ «Одеський шинний термінал» подав на реєстрацію податкову накладну №2 від 04.06.2024 року, складену відповідно до вимог ПК України за фактом постачання товару за Договором поставки №ОШТ-21813 від 30.11.2023 року, укладений з ТОВ «Микитівський граніт».

Реєстрацію податкової накладної було безпідставно зупинено, оскільки єдиною підставою вказано віднесення ТОВ «Одеський шинний термінал» до ризикових платників податку за пунктом 8 Критеріїв ризиковості.

Водночас рішення про відповідність позивача цим критеріям визнано в судовому порядку протиправними та скасовано, а самого ТОВ «Одеський шинний термінал» виключено з переліку ризикових платників податку.

Крім того, в судовому порядку також скасовано аналогічні рішення щодо контрагента ТОВ «Нікспецтранс», через якого ГУ ДПС віднесло ТОВ «Одеський шинний термінал» ризиковим.

Зазначає, що очікував автоматичної реєстрації спірної податкової накладної після свого виключення з переліку ризикових платників податку 10.06.2025 року, оскільки підстава для її зупинення (ризиковість платника) була усунена.

До моменту виключення з переліку ризикових ТОВ «Одеський шинний термінал» не подавав повідомлень з поясненнями та документами щодо зупинених накладних, розуміючи, що у стані ризиковості така подача є формальною та безрезультатною і призведе лише до численних відмов та необхідності подальшого оскарження кожного рішення про відмову в судах.

Втім, після усунення ризиковості податкова накладна №2 від 04.06.2024 так і не була зареєстрована автоматично, що спонукало позивача 25.06.2025 року подати Повідомлення №301 із поясненнями та комплектом документів.

Незважаючи на це, Комісія не прийняла подані матеріали до розгляду, пославшись на нібито порушення строків, установлених пунктом 6 Порядку №520, що зафіксовано у Квитанції №2 від 25.06.2025 року.

В порушення вимог пунктів 6, 6-1 Порядку №1165 у зв`язку з виключенням контрагента з переліку ризикових позивача не було автоматично виключено з переліку платників, що відповідають критеріям ризикових платників податків, і, відповідно, не була автоматично зареєстрована спірна податкова накладна

Таким чином, представник вважає, що бездіяльність Комісії, яка не прийняла рішення про реєстрацію або відмову в реєстрації спірної податкової накладної після усунення підстав для її зупинення, є протиправною, а податкова накладна підлягає реєстрації в ЄРПН датою її фактичного подання.

Позивач просить задовольнити позовні вимоги.

Ухвалою суду від 28.07.2025 року позов залишено без руху, надано строк на усунення недоліків позову.

Ухвалою суду від 05.09.2025 року прийнято позовну заяву до розгляду, відкрито провадження та вирішено, що справа буде розглядатися за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами.

Відповідач надав до суду відзив на позов, в якому просить відмовити у задоволенні позовних вимог, при цьому не заперечував обставин по справі, що позивач подав податкові накладні на реєстрацію, проте їх реєстрація зупинена з підстав відповідності платника податку п.8 Критеріїв ризиковості платника податку.

Платник податку подав до ДПС в електронній формі за допомогою засобів електронного зв`язку Повідомлення про подання пояснень та копії документів щодо податкових накладних/розрахунків коригування, реєстрацію яких зупинено в Єдиному реєстрі податкових накладних та надано додатки.

Відповідно до Квитанції №2 від 25.06.2025 документи, що подані ТОВ «Одеський шинний термінал» 25.06.2025 за № (Повідомлення від 25.06.2025 №183) не прийнято до розгляду, оскільки порушено терміни, визначені пунктом 6 Порядку, а саме: письмові пояснення та копії документів, зазначених у пункті 5 цього Порядку, платник податку має право подати до контролюючого органу протягом 365 календарних днів, що настають за датою виникнення податкового зобов`язання, відображеного в податковій накладній/розрахунку коригування.

Представник позивача подав до відповідь на відзив, у якій просив задовольнити позовні вимоги, зазначивши, що неприйняття відносно спірної податкової накладної, реєстрацію якої було зупинено, жодного рішення призводить до невизначеності її статусу. Крім того подання платником пояснень за межами 365-ти денного строку спричинено саме внаслідок протиправних бездіяльності та рішень відповідача.

Справа розглянута у письмовому провадженні.

Суд встановив, що ТОВ «Одеський шинний термінал» зареєстровано в ЄДРЮО,ФОП та ГФ 02.03.2018 року та здійснює свою господарську діяльність. Види економічної діяльності Товариства: 45.32 Роздрібна торгівля деталями та приладдям для автотранспортних засобів (основний), 45.20 Технічне обслуговування та ремонт автотранспортних засобів, 45.31 Оптова торгівля деталями та приладдям для автотранспортних засобів, 47.30 Роздрібна торгівля пальним, 47.91 Роздрібна торгівля, що здійснюється фірмами поштового замовлення або через мережу Інтернет, 47.99 Інші види роздрібної торгівлі поза магазинами, 49.41 Вантажний автомобільний транспорт, 68.20 Надання в оренду й експлуатацію власного чи орендованого нерухомого майна.

30.11.2023 між ТОВ «Одеський шинний термінал» як постачальником та ТОВ «Микитівський граніт» як покупцем укладено договір поставки №ОШТ-21813, на виконання умов якого 04.06.2024 позивач поставив покупцю товар: шина 315/70R22.5 BLACKLION BD175 154/150L у кількості 8 шт, шина 315/80R22.5 Blacklion BD175 156/153L у кількості 20 шт, шина 385/65R22.5 Bridgestone R249 160K у кількості 8 шт на загальну суму 608 520,00 грн, у т.ч. ПДВ 101 420,00 грн, що підтверджується видатковою накладною №4270 від 04.06.2024 року.

У зв`язку з поставкою товару, на виконання вимог ПКУ ТОВ «Одеський шинний термінал» складено податкову накладну №2 від 04.06.2024, яку направлено до контролюючого органу для реєстрації у ЄРПН. Проте реєстрація ПН була зупинена.

За отриманою квитанцією №1 від 19.06.2024 року позивача повідомлено, що реєстрація ПН зупинена, оскільки ПН складена та подана платником податку, який відповідає п.8 Критеріїв ризиковості платника податку (додаток 1 Порядку). Додатково повідомлено: показник "D"=1.0474%, "Рпоточ"=0 Пропонуємо надати пояснення та копії документів, достатніх для прийняття рішення про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних.

Відповідність позивача пункту 8 критеріїв ризиковості була встановлена ГУ ДПС в Одеській області в результаті виявлення постачання Позивачем товарів (послуг) на користь ТОВ «Нікспецтранс», , щодо якого було прийнято рішення про відповідність критеріям ризиковості платника податку.

Позивач, не погодившись із рішенням від 16.05.2024 року №9723 про свою відповідність критеріям ризиковості платника податків, оскаржив його до суду, 26.07.2024 відкрито провадження у справі №420/23350/24.

Рішенням Одеського окружного адміністративного суду від 05.12.2024 року у справі №420/23350/24, залишеним без змін постановою П`ятого апеляційного адміністративного суду від 16.05.2025 року, визнано протиправним та скасовано рішення від 16.05.2024 року №9723 про відповідність позивача критеріям ризиковості платника податку та зобов`язано ГУ ДПС виключити позивача з переліку платників податку, які відповідають критеріям ризиковості.

Сторонами не заперечується, що 10.06.2025 року Комісія виключила позивача з переліку ризикових платників податку на виконання судового рішення, що набрало законної сили.

Контрагент позивача, постачання на користь якого слугувала підставою для віднесення позивача до ризикових платників, ТОВ «Нікспецтранс» також оскаржив прийняті відносно нього два рішення про відповідність критеріям ризиковості платника податку до суду.

Рішенням Миколаївського окружного адміністративного суду від 12.09.2024 року по справі №400/6256/24, яке залишено без змін постановою П`ятого апеляційного адміністративного суду від 04.11.2024 року, визнано протиправним та скасовано рішення №19026 від 25.06.2024 про відповідність ТОВ «Нікспецтранс» п.8 Критеріїв ризиковості платника податку та зобов`язано ГУ ДПС в Миколаївській області виключити ТОВ «Нікспецтранс» з переліку платників податків, які відповідають критеріям ризиковості.

Рішенням Миколаївського окружного адміністративного суду від 22.01.2025 року по справі №400/11672/24, залишеним без змін постановою П`ятого апеляційного адміністративного суду від 12.05.2025 року, визнано протиправним та скасовано рішення від 26.11.2024 року №31278 про відповідність ТОВ «Нікспецтранс» п.8 Критеріїв ризиковості платника податку та зобов`язано ГУ ДПС в Миколаївській області виключити ТОВ «Нікспецтранс» з переліку платників податків, які відповідають критеріям ризиковості.

25.06.2025 року позивач направив Комісії повідомлення №301 про подання пояснень та копій документів для прийняття рішення про реєстрацію податкової накладної №2 від 04.06.2024 року, реєстрацію якої раніше зупинено.

До вказаних пояснень платником долучено 30 додатків, серед яких, зокрема, Рішення Одеського окружного адміністративного суду від 05.12.2024 та Постанову П`ятого апеляційного адміністративного суду від 16.05.2025 року, якими підтверджено протиправність рішення ГУ ДПС щодо включення позивача до переліку ризикових платників податку.

25.06.2025 позивач отримав Квитанцію №2, згідно якої повідомлення від 25.06.2025 №301 про подання пояснень та копій документів щодо податкових накладних/розрахунків коригування, реєстрацію яких зупинено не прийнято до розгляду: по ПН/РК від 04.06.2024 №2 порушено терміни, визначені пунктом 6 Порядку прийняття рішень про реєстрацію/відмову в реєстрації податкових накладних/розрахунків коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, затвердженого наказом Міністерства Фінансів України від 12.12.2019 №520.

Позивач, вважаючи протиправною бездіяльність Комісії щодо неприйняття рішення про реєстрацію або відмову у реєстрації податкової накладної №2 від 04.06.2024 року, звернувся до суду з даним позовом.

Спірні правовідносини виникли між сторонами стосується питань оподаткування.

Спеціальним законом з питань оподаткування, який установлює порядок погашення зобов`язань юридичних або фізичних осіб перед бюджетами та державними цільовими фондами з податків і зборів (обов`язкових платежів), нарахування і сплату пені та штрафних санкцій, що застосовуються до платників податків і визначає заходи, які вживаються контролюючим органом з метою погашення платниками податків податкового боргу є Податковий Кодекс України.

За правилами п.185.1 ст.185 ПКУ операції платників податку з постачання товарів та послуг, місце постачання яких розташоване на митній території України, є об`єктом оподаткування податком на додану вартість.

Датою виникнення податкових зобов`язань з постачання товарів/послуг, в силу вимог п.187.1 ст.187 ПКУ вважається дата, яка припадає на податковий період, протягом якого відбувається будь-яка з подій, що сталася раніше: а) дата зарахування коштів від покупця/замовника на банківський рахунок платника податку як оплата товарів/послуг, що підлягають постачанню, а в разі постачання товарів/послуг за готівку - дата оприбуткування коштів у касі платника податку, а в разі відсутності такої - дата інкасації готівки у банківській установі, що обслуговує платника податку; б) дата відвантаження товарів, а в разі експорту товарів - дата оформлення митної декларації, що засвідчує факт перетинання митного кордону України, оформлена відповідно до вимог митного законодавства, а для послуг - дата оформлення документа, що засвідчує факт постачання послуг платником податку.

Відповідно до п. 201.7 ст.201 ПКУ податкова накладна складається на кожне повне або часткове постачання товарів/послуг, а також на суму коштів, що надійшли на поточний рахунок як попередня оплата (аванс).

Пунктом 201.1 ст.201 ПКУ встановлений обов`язок платника податків на дату виникнення податкових зобов`язань скласти податкову накладну в електронній формі з дотриманням умови щодо реєстрації у порядку, визначеному законодавством, електронного підпису уповноваженої платником особи та зареєструвати її в ЄРПН у встановлений цим Кодексом термін.

Згідно із п.201.10 ст.201 ПКУ при здійсненні операцій з постачання товарів/послуг платник податку продавець товарів/послуг зобов`язаний в установлені терміни скласти податкову накладну, зареєструвати її в ЄРПН та надати покупцю за його вимогою. Податкова накладна, складена та зареєстрована в ЄРПН платником податку, який здійснює операції з постачання товарів/послуг, є для покупця таких товарів/послуг підставою для нарахування сум податку, що відносяться до податкового кредиту. Податкова накладна та/або розрахунок коригування до неї, складені та зареєстровані після 01.07.2017 в ЄРПН платником податку, який здійснює операції з постачання товарів/послуг, є для покупця таких товарів/послуг достатньою підставою для нарахування сум податку, що відносяться до податкового кредиту, та не потребує будь-якого іншого додаткового підтвердження.

На виконання вказаних вище норм законодавства позивачем сформовано ПН №2 від 04.06.2024 та засобами телекомунікаційного зв`язку подано її на реєстрацію в ЄРПН, проте позивач отримав квитанції, в яких вказано, що відповідно до п.201.16 ст.201 Податкового кодексу України реєстрація ПН в ЄРПН зупинена, у зв`язку з відповідністю платника податку п.8 Критеріїв ризиковості платника податку. Запропоновано надати пояснення та копії документів, достатніх для прийняття рішення про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних.

Пунктом 201.16 ст.201 ПКУ встановлено, що реєстрація ПН/РК в ЄРПН може бути зупинена в порядку та на підставах, визначених Кабінетом Міністрів України.

Згідно з п.6 Порядку зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, затвердженого постановою КМУ від 11.12.2019 №1165 (далі Порядок №1165, в редакції від 16.06.2024 року, чинній на час виникнення спірних правовідносин), у разі коли за результатами автоматизованого моніторингу платник податку, яким складено та/або подано податкову накладну/розрахунок коригування для реєстрації в Реєстрі, відповідає хоча б одному критерію ризиковості платника податку, реєстрація такої податкової накладної/розрахунку коригування зупиняється.

Питання відповідності/невідповідності платника податку критеріям ризиковості платника податку розглядається комісією регіонального рівня.

У разі встановлення відповідності платника податку хоча б одному з критеріїв ризиковості платника податку комісією регіонального рівня приймається рішення про відповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку.

Пунктами 10,11 Порядку встановлено, що у разі зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі контролюючий орган протягом операційного дня надсилає (в електронній формі у текстовому форматі) в автоматичному режимі платнику податку квитанцію про зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування, яка є підтвердженням зупинення такої реєстрації.

У квитанції про зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування зазначаються:

1) номер та дата складення податкової накладної/розрахунку коригування;

2) критерій (критерії) ризиковості платника податку та/або ризиковості здійснення операцій, на підставі якого (яких) зупинено реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі, з розрахованим показником за кожним критерієм, якому відповідає платник податку;

3) пропозиція щодо надання платником податку пояснень та копій документів відповідно до Порядку прийняття рішень про реєстрацію/відмову в реєстрації податкових накладних/розрахунків коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, затвердженого наказом Мінфіну від 12.12.2019 №520 (далі Порядок №520).

Тобто згідно з п.11 Порядку №1165 при зупиненні реєстрації податкової накладної зазначається пропозиція щодо надання платником податку пояснень та копій документів, необхідних для розгляду питання прийняття контролюючим органом рішення про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі або відмову в такій реєстрації.

Пунктами 4,5 Порядку №520 (в редакції від 30.09.2023 року, чинній на час виникнення спірних правовідносин) встановлено, що У разі зупинення реєстрації податкової накладної / розрахунку коригування в Реєстрі платник податку має право подати копії документів та письмові пояснення стосовно підтвердження інформації, зазначеної у податковій накладній / розрахунку коригування, для розгляду питання прийняття комісією регіонального рівня рішення про реєстрацію / відмову в реєстрації податкової накладної/ розрахунку коригування в Реєстрі.

Платник податку, який склав податкову накладну / розрахунок коригування, реєстрацію яких зупинено, для розгляду питання прийняття комісією регіонального рівня рішення про реєстрацію / відмову в реєстрації таких податкової накладної / розрахунку коригування в Реєстрі може подати такі документи:

договори, у тому числі зовнішньоекономічні контракти, з додатками до них;

договори, довіреності, акти керівного органу платника податку, якими оформлено повноваження осіб, які одержують продукцію в інтересах платника податку для здійснення операції;

первинні документи щодо постачання/придбання товарів/послуг, зберігання і транспортування, навантаження, розвантаження продукції, складські документи, інвентаризаційні описи, у тому числі рахунки-фактури / інвойси, акти приймання-передачі товарів (робіт, послуг) з урахуванням наявності певних типових форм і галузевої специфіки, накладні;

розрахункові документи та/або банківські виписки з особових рахунків;

документи щодо підтвердження відповідності продукції (декларації про відповідність, паспорти якості, сертифікати відповідності), наявність яких передбачено договором та/або законодавством;

інші документи, що підтверджують інформацію, зазначену у податковій накладній / розрахунку коригування, реєстрацію яких зупинено в Реєстрі.

Згідно з пунктами 9,10,11 Порядку №520 письмові пояснення та копії документів, подані платником податку до контролюючого органу відповідно до пункту 4 цього Порядку, розглядає комісія регіонального рівня.

За результатами розгляду поданих письмових пояснень та копій документів комісія регіонального рівня протягом 5 робочих днів, що настають за днем отримання пояснень та копій документів, поданих відповідно до п.4 цього Порядку:

або приймає рішення про реєстрацію податкової накладної / розрахунку коригування в Реєстрі та надсилає його платнику податку в порядку, встановленому ст.42 глави 1 розділу II Кодексу, за формою згідно з додатком 1 до цього Порядку;

або направляє повідомлення про необхідність надання додаткових пояснень та / або документів, необхідних для розгляду питання прийняття комісією регіонального рівня рішення про реєстрацію податкової накладної / розрахунку коригування в Реєстрі (далі - Повідомлення), за формою згідно з додатком 2 до цього Порядку з пропозицією щодо надання платником податку додаткових пояснень та копій документів на підтвердження інформації, зазначеної у податковій накладній/ розрахунку коригування;

або приймає рішення про відмову в реєстрації податкової накладної / розрахунку коригування в Реєстрі у разі надання платником податку копій документів, складених/оформлених із порушенням законодавства, та надсилає його платнику податку в порядку, встановленому ст.42 глави 1 розділу II Кодексу, за формою згідно з додатком 1 до цього Порядку.

Платник податку має право подати до контролюючого органу додаткові пояснення та копії документів на підтвердження інформації, зазначеної у податковій накладній / розрахунку коригування, протягом 5 робочих днів з дня, наступного за днем отримання Повідомлення.

За результатами розгляду поданих додаткових пояснень та копій документів комісія регіонального рівня протягом 5 робочих днів, що настають за днем їх отримання, приймає рішення про реєстрацію / відмову в реєстрації податкових накладних / розрахунків коригування в Реєстрі за формою згідно з додатком 1 до цього Порядку.

Якщо платник податку не надав додаткових пояснень та копій документів на підтвердження інформації, зазначеної у податковій накладній / розрахунку коригування, комісія регіонального рівня приймає рішення про відмову в реєстрації податкової накладної / розрахунку коригування в Реєстрі протягом 5 робочих днів, що настають за днем граничного строку їх подання, визначеного абзацом шостим цього пункту.

Комісія регіонального рівня приймає рішення про відмову в реєстрації податкової накладної/ розрахунку коригування в Реєстрі в разі:

ненадання/часткового надання додаткових письмових пояснень та копій документів стосовно підтвердження інформації, зазначеної у податковій накладній / розрахунку коригування, реєстрацію яких зупинено в Реєстрі, при отриманні Повідомлення;

та/або надання платником податку копій документів, складених/оформлених із порушенням законодавства.

Рішення про реєстрацію або відмову в реєстрації податкової накладної / розрахунку коригування в Реєстрі набирає чинності в день прийняття відповідного рішення.

Рішення комісії регіонального рівня про відмову в реєстрації податкової накладної / розрахунку коригування в Реєстрі може бути оскаржено в адміністративному або судовому порядку.

Таким чином, зміст переліку документів, встановлений п.5 Порядку №520 свідчить про те, що він є загальним і повинен диференціюватися в залежності від того, яка господарська операція покладена в основу виникнення податкових зобов`язань з ПДВ, тобто узгоджуватися з вимогами, як п.185.1 ст.185, так і п.187.1 ст.187 ПКУ.

При таких обставинах, суд вважає, що контролюючий орган повинен при зупиненні реєстрації податкової накладної не лише запропонувати надати документи, а навести їх конкретний перелік, оскільки в п.5 Порядку №520 наведений приблизний та не вичерпний («може включати») перелік документів необхідних для розгляду питання прийняття комісією регіонального рівня рішення про реєстрацію / відмову в реєстрації ПН/РК в Реєстрі, реєстрацію яких зупинено в Реєстрі. Такий конкретний перелік документів повинен бути визначений також у повідомленні, якщо контролюючий орган вважав необхідним витребувати додаткові документи.

Судом встановлено, що позивачу не запропоновано переліку конкретних документів необхідних для реєстрації ПН при зупиненні їх реєстрації.

В силу приписів ч.5 ст.242 КАС України суд застосовує до спірних правовідносин практику Верховного Суду викладену у постанові від 30.01.2020 у справі №300/148/19, в якій зазначено, що при юридичній оцінці рішення про відмову в реєстрації податкової накладної суди першої та апеляційної інстанцій обґрунтовано врахували, що у квитанції про зупинення реєстрації податкової накладної не було зазначено перелік документів, необхідних для її реєстрації. З врахуванням цієї обставини невідповідність вимоги контролюючого органу в квитанції про зупинення реєстрації податкової накладної щодо надання документів правовій визначеності виключала для контролюючого органу можливість прийняття негативного для позивача рішення з підстав невиконання ним вимоги. Можливість виконання платником податків обов`язку надати документи, необхідні для прийняття рішення про реєстрацію податкової накладної, прямо залежить від чіткого визначення контролюючим органом конкретного переліку цих документів. Конкретний перелік таких документів може залежати, зокрема від змісту операції з постачання, суб`єктного складу її учасників, їх податкової поведінки. Загальними вимогами, яким повинен відповідати акт індивідуальної дії, як акт правозастосування, є його обґрунтованість та вмотивованість. В разі незазначення в індивідуальному акті підстав його прийняття (фактичних і юридичних), чітких та зрозумілих мотивів його прийняття такий акт не може вважатися правомірним. З огляду на неконкретність вимоги контролюючого органу про надання документів рішення про відмову в реєстрації податкових накладних не відповідає критерію обґрунтованості.

Верховний Суд вказав, що правова позиція такого ж змісту щодо застосування вище наведених норм матеріального права вже була висловлена Верховним Судом, зокрема у постановах від 16.04.2019 касаційне провадження №К/9901/4895/19 (справа №826/10649/17), від 28.10.2019 касаційне провадження №К/9901/23858/19 (справа №640/983/19). Вказана позиція зазначена та підтримана в постанові Верховного Суду від 21.02.2020 року по справі №640/1131/19, від 30.01.2020 року у справі №300/148/19

Судом встановлено, що реєстрація ПН позивача зупинена з пропозицією надання додаткових документів без визначення його переліку, що неможливо вважати мотивованою вимогою контролюючого органу.

Водночас, підставою зупинення реєстрації ПН №2 від 04.06.2024 визначено лише те, що платник відповідає п.8 Критеріїв ризиковості платника податку.

Разом з тим, рішення про відповідність ТОВ «Одеський шинний термінал» критеріям ризиковості платника податку від 16.05.2024 року №9723 визнано протиправним та скасовано рішенням Одеського окружного адміністративного суду від 05.12.2024 року у справі №420/23350/24, яке набрало законної сили 16.05.2025 року.

Сторонами не заперечується, що 10.06.2025 року Комісія виключила позивача з переліку ризикових платників податку на виконання судового рішення, що набрало законної сили.

Крім того, рішення №19026 від 25.06.2024 та №31278 від 26.11.2024 про відповідність контрагента позивача ТОВ «Нікспецтранс» (постачання на користь якого слугувала підставою для віднесення позивача до ризикових платників), також скасовані рішеннями Миколаївського окружного адміністративного суду від 12.09.2024 року по справі №400/6256/24, яке набрало законної сили 04.11.2024 року, та від 22.01.2025 року по справі №400/11672/24, яке набрало законної сили 12.05.2025 року.

Згідно з п.6 Порядку №1165 (в редакції від 06.06.2025 року, чинній на час спірних правовідносин) у разі надходження до контролюючого органу відповідного рішення суду, яке набрало законної сили, комісія регіонального рівня за основним місцем обліку платника податку виключає платника податку з переліку платників податку, які відповідають критеріям ризиковості платника податку.

У разі виключення платника податку з переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості платника податку, на підставі рішення комісії регіонального рівня або рішення суду автоматично виключаються з переліку ризикових його контрагенти за умови, що:

виключною підставою для включення такого контрагента до переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості на підставі пункту 8 додатка 1, було здійснення операції з таким платником податку;

відсутні інші підстави та інформація, за якою встановлено відповідність контрагента критеріям ризиковості платника податку.

Відповідно до п.6-1 Порядку №1165 у разі прийняття комісією регіонального рівня рішення про невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку за результатами розгляду інформації та копій документів, поданих платником податку для підтвердження невідповідності критеріям ризиковості платника податку, або прийняття комісією центрального рівня рішення про задоволення скарги та скасування рішення комісії регіонального рівня про відповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку, наступного робочого дня після дати прийняття такого рішення підлягають автоматичній реєстрації податкові накладні/розрахунки коригування, якщо одночасно виконуються такі умови:

реєстрацію таких податкових накладних/розрахунків коригування зупинено на підставі відповідності платника податку критеріям ризиковості платника податку згідно з рішеннями, прийнятими починаючи з дати останнього включення платника податку в перелік платників податку, які відповідають критеріям ризиковості платника податку, до дати подання інформації та копій документів, за результатами розгляду яких прийняте рішення про невідповідність критеріям ризиковості платника податку;

дата подання для реєстрації в Реєстрі таких податкових накладних/розрахунків коригування припадає на період, що не перевищує 180 днів до дати подання інформації та копій документів, за результатами розгляду яких прийняте рішення про невідповідність критеріям ризиковості платника податку або рішення про відповідність критеріям ризиковості платника податку, якщо щодо такого рішення комісією центрального рівня задоволено скаргу та скасовано рішення комісії регіонального рівня про відповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку;

на початок операційного дня, протягом якого здійснюється така автоматична реєстрація в Реєстрі, операції в таких податкових накладних/розрахунках коригування не відповідають критеріям ризиковості здійснення операцій згідно з додатком 3 та стосовно платника податку відсутнє чинне рішення про відповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку;

щодо таких податкових накладних/розрахунків коригування платника податку комісією регіонального рівня не прийнято рішення про реєстрацію/відмову в реєстрації податкових накладних/розрахунків коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних відповідно до Порядку прийняття рішень про реєстрацію/відмову в реєстрації податкових накладних/розрахунків коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, затвердженого Порядком №520;

у день такої автоматичної реєстрації в Реєстрі наявна сума податку, на яку платник податку має право зареєструвати такі податкові накладні та/або розрахунки коригування в Реєстрі, обчислена відповідно до пункту 200-1.3 або 200-1.9 статті 200-1 Кодексу.

Всупереч вимог п.6, 6-1 Порядку №1165 позивача не було автоматично виключено з переліку платників, що відповідають критеріям ризикових платників податків, і, відповідно, не була автоматично зареєстрована спірна податкова накладна.

Суд дійшов висновку, що позовна вимога про визнання протиправною бездіяльності Комісії щодо неприйняття рішення про реєстрацію або відмову у реєстрації податкової накладної №2 від 04.06.2024 року, складеної та поданої на реєстрацію ТОВ «Одеський шинний термінал», в Єдиному реєстрі податкових накладних є обґрунтованою та підлягає задоволенню.

Також суд дійшов до висновку про задоволення вимоги позивача про зобов`язання ДПСУ зареєструвати ПН №2 від 04.06.2024 в ЄРПН.

Відповідно до пунктів 2, 10 ч.2 ст.245 КАС України, у разі задоволення позову суд може прийняти рішення про: визнання протиправним та скасування індивідуального акта чи окремих його положень; інший спосіб захисту прав, свобод, інтересів людини і громадянина, інших суб`єктів у сфері публічно-правових відносин від порушень з боку суб`єктів владних повноважень, який не суперечить закону і забезпечує ефективний захист таких прав, свобод та інтересів.

Згідно з п.19 Порядку ведення Єдиного реєстру податкових накладних, затвердженого постановою КМУ від 29.12.2010 №1246, передбачає, що податкова накладна та/або розрахунок коригування, реєстрацію яких зупинено, реєструється у день настання однієї з таких подій, зокрема, неприйняття та/або відсутність реєстрації в установленому порядку рішення про реєстрацію або відмову в реєстрації податкової накладної та/або розрахунку коригування.

Відповідно до пунктів 19, 20 Порядку ведення Єдиного реєстру податкових накладних, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 29.12.2010 №1246 податкова накладна та/або розрахунок коригування, реєстрацію яких зупинено, реєструється у день настання однієї з таких подій, зокрема, набрання рішенням суду законної сили про реєстрацію податкової накладної та/або розрахунку коригування (у разі надходження до ДПС відповідного рішення).

У разі надходження до ДПСУ рішення суду про реєстрацію або скасування реєстрації податкових накладних та/або розрахунків коригування, яке набрало законної сили, такі податкові накладні та/або розрахунки коригування реєструються після проведення перевірок, визначених пунктом 12 цього Порядку (крім абзацу десятого), або їх реєстрація скасовується. При цьому датою реєстрації або скасування реєстрації вважається день, зазначений в такому рішенні, або день набрання законної сили рішенням суду (пункт 20 Порядку №1246).

Таким чином, з метою уникнення будь-яких негативних наслідків для платника податків суд дійшов висновку про необхідність зобов`язання ДПСУ провести реєстрацію ПН №2 від 04.06.2024 в ЄРПН.

Відповідно до ч.1 ст.2 КАС України завданням адміністративного судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.

Частиною 2 ст.2 КАС України передбачено, що у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: 1)на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; 2)з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; 3)обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); 4)безсторонньо (неупереджено); 5)добросовісно; 6)розсудливо; 7) з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; 8) пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); 9) з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; 10) своєчасно, тобто протягом розумного строку.

Оцінюючи докази у справі в їх сукупності, суд дійшов висновку, що відповідач не спростував належними та допустимими доказами наведені позивачем доводи, а тому позовні вимоги є обґрунтованими та такими, що підлягають задоволенню.

За приписами ч.1 ст.139 КАС України при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.

Відповідно до ч.1,3 ст.132 КАС України судові витрати складаються із судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи. До витрат, пов`язаних з розглядом справи, належать витрати: 1) на професійну правничу допомогу; 2) сторін та їхніх представників, що пов`язані із прибуттям до суду; 3) пов`язані із залученням свідків, спеціалістів, перекладачів, експертів та проведенням експертиз; 4) пов`язані з витребуванням доказів, проведенням огляду доказів за їх місцезнаходженням, забезпеченням доказів; 5) пов`язані із вчиненням інших процесуальних дій або підготовкою до розгляду справи.

Позивачем подане до суду клопотання про стягнення судових витрат, а саме: 1) сплаченого судового збору у розмірі 2422,40 грн; 2) витрат на професійну правничу допомогу у розмірі 20 000 грн.

Матеріалами справи підтверджується, що позивачем за подання даного адміністративного позову через підсистему «Електронний суд» сплачений судовий збір у розмірі 2422,40 грн за вимогу немайнового характеру (оскарження рішення про відмову в реєстрації ПН) із застосуванням коефіцієнту 0,8 для пониження відповідного розміру ставки судового збору.

Суд вважає, що по даній справі за рахунок бюджетних асигнувань Головного управління ДПС в Одеській області підлягає стягненню сплачений позивачем судовий збір у розмірі 2422,40 грн.

Також позивач просить суд стягнути з відповідача 20 000 грн правничої допомоги.

У відзиві на позов представник відповідача зазначив, що заявлений розмір витрат є є завищеним, становить надмірний тягар для відповідача, стягнення витрат на правничу допомогу у сумі 20 000 грн не відповідає критеріям розумності та співрозмірності. Крім того позивачем не надано належного детального розрахунку із описом робіт (наданих послуг), виконаних адвокатом, та здійснених ним витрат, необхідних для надання правничої допомоги. Адвокатом не зазначається жодної інформації щодо витраченого часу на супроводження даної судової справи.

Згідно з п.1 ч. 3 ст.132 КАС України до витрат, пов`язаних з розглядом справи, належать витрати на професійну правничу допомогу.

Відповідно до ч.5-7 ст. 134 КАС України розмір витрат на оплату послуг адвоката має бути співмірним із: складністю справи та виконаних адвокатом робіт (наданих послуг); часом, витраченим адвокатом на виконання відповідних робіт (надання послуг); обсягом наданих адвокатом послуг та виконаних робіт; ціною позову та (або) значенням справи для сторони, в тому числі впливом вирішення справи на репутацію сторони або публічним інтересом до справи.

Згідно з ч.7 ст.139 КАС України розмір витрат, які сторона сплатила або має сплатити у зв`язку з розглядом справи, встановлюється судом на підставі поданих сторонами доказів (договорів, рахунків тощо).

У той же час відповідно до ч.9 ст.139 КАС України при вирішенні питання про розподіл судових витрат суд враховує: 1) чи пов`язані ці витрати з розглядом справи; 2) чи є розмір таких витрат обґрунтованим та пропорційним до предмета спору, значення справи для сторін, в тому числі чи міг результат її вирішення вплинути на репутацію сторони або чи викликала справа публічний інтерес; 3) поведінку сторони під час розгляду справи, що призвела до затягування розгляду справи, зокрема, подання стороною явно необґрунтованих заяв і клопотань, безпідставне твердження або заперечення стороною певних обставин, які мають значення для справи, тощо; 4) дії сторони щодо досудового вирішення спору (у випадках, коли відповідно до закону досудове вирішення спору є обов`язковим) та щодо врегулювання спору мирним шляхом під час розгляду справи, стадію розгляду справи, на який такі дії вчинялись.

Вирішуючи питання про визначення розміру витрат на правничу допомогу, які підлягають розподілу між сторонами, суд має враховувати складність справи, час витрачений адвокатом на виконання робіт, обсяг наданих послуг та ціну позову.

На підтвердження розміру витрат зі сплати професійної правничої допомоги у зв`язку з розглядом справи представником позивача надано копію договору про надання правничої допомоги №01/07/2024 від 01.07.2024, укладений між ТОВ «Одеський шинний термінал» та адвокатом Гершман Людмилою Володимирівною, за умовами якого клієнт у порядку та на умовах, визначених цим договором, доручає, а адвокат зобов`язаний надати клієнту за плату послуги адвоката щодо здійснення представництва (правничої допомоги) прав та інтересів клієнта, зокрема, судах України будь-якої ланки, без обмеження повноважень адвоката.

Відповідно до п. 3.1 договору клієнт зобов`язаний сплатити адвокату вартість юридичних послуг адвоката (гонорар), що надаються, в порядку та строки, визначені в додаткових угодах, шляхом сплати виставлених адвокатом рахунків за послуги.

28.08.2025 року сторонами укладено додаткову угоду №11 до договору про надання правничої допомоги №01/07/2024 від 01.07.2024, у якій погодили, що гонорар адвоката за договором складається з фіксованої суми в розмірі 20000 грн за надання правничої допомоги, що включає: - аналіз первинних документів, наданих клієнтом; - аналіз чинного законодавства та судової практики з приводу спірних правовідносин; - надання правових консультацій щодо збору необхідної інформації, документів, які мають значення для вирішення спору; - формування правової позиції; - складання процесуальних документів (позовна заява, відповідь на відзив, письмові пояснення тощо); - подача процесуальних документів до суду (у тому числі через Електронний суд).

19.09.2025 року сторони уклали акт наданих послуг до договору про надання правничої допомоги №01/07/2024 від 01.07.2024, пунктами 2-3 якого визначили, що загальна сума гонорару склала 2000 грн за надані наступні послуги: - аналіз первинних документів, наданих клієнтом; - аналіз чинного законодавства та судової практики з приводу спірних правовідносин; - надання правових консультацій щодо збору необхідної інформації, документів, які мають значення для вирішення спору; - формування правової позиції; - складання та подання через Електронний суд позовної заяви, - вивчення відзиву на позовну заяву; - складання та подання через Електронний суд відповіді на відзив.

Відповідно до статті 30 Закону України «Про адвокатуру і адвокатську діяльність» гонорар є формою винагороди адвоката за здійснення захисту, представництва та надання інших видів правової допомоги клієнту. Порядок обчислення гонорару (фіксований розмір, погодинна оплата), підстави для зміни розміру гонорару, порядок його сплати, умови повернення тощо визначаються в договорі про надання правової допомоги. При встановленні розміру гонорару враховуються складність справи, кваліфікація та досвід адвоката, фінансовий стан клієнта й інші істотні обставини. Гонорар має бути розумним і враховувати витрачений адвокатом час.

За умовами договору про надання правничої допомоги №01/07/2024 від 01.07.2024 гонорар визначено у фіксованому розмірі 20 000 грн, у зв`язку з чим суд не приймає посилання представника відповідача на відсутність погодинної розбивки за надані адвокатом послуги.

Разом з тим, при визначенні суми відшкодування суд має виходити з критерію реальності адвокатських витрат (встановлення їхньої дійсності та необхідності), а також критерію розумності їхнього розміру, виходячи з конкретних обставин справи.

На підставі вищезазначеного, враховуючи складність справи (справу розглянуто за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін) час, який об`єктивно був витрачений адвокатом на надання послуг, та їх обсяг, виходячи із принципів співмірності витрат, обґрунтованості та пропорційності їх розміру, суд вважає, що співмірним розміром судових витрат пов`язаних з витратами на професійну правничу допомогу є 4000 грн, які необхідно стягнути за рахунок бюджетних асигнувань відповідача на користь позивача.

Керуючись статтями 2, 3, 6, 7, 8, 9, 12, 132, 134, 139, 241-246 КАС України, суд,

В И Р І Ш И В:

Адміністративний позов Товариства з обмеженою відповідальністю «Одеський шинний термінал» (вул. Пастера, 29-Б, с. Нерубайське, Біляївський район, Одеська область, 67661, ) до Комісії з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних Головного управління ДПС в Одеській області (вул. Семінарська, 5, м. Одеса, 65044, код ЄДРПОУ ВП 44069166), Державної податкової служби України (вул. Львівська площа, 8, м. Київ, 04053, ) визнання протиправним та скасування рішення, зобов`язання вчинити дії, - задовольнити.

Визнати протиправною бездіяльність Комісії з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних Головного управління ДПС в Одеській області щодо неприйняття рішення про реєстрацію або відмову у реєстрації податкової накладної №2 від 04.06.2024 року, складеної та поданої на реєстрацію Товариством з обмеженою відповідальністю «Одеський шинний термінал» в Єдиному реєстрі податкових накладних.

Зобов`язати Державну податкову службу України зареєструвати податкову накладну Товариства з обмеженою відповідальністю «Одеський шинний термінал»№2 від 04.06.2024 року в Єдиному реєстрі податкових накладних днем їх надходження на реєстрацію.

Стягнути на користь Товариства з обмеженою відповідальністю «Одеський шинний термінал» за рахунок бюджетних асигнувань Головного управління ДПС в Одеській області судові витрати зі сплати судового збору в розмірі 2422,40 грн та витрат на професійну правничу допомогу у розмірі 4000 грн.

Рішення набирає законної сили у порядку ст.255 КАС України.

Рішення може бути оскаржене у порядку та строки встановлені ст.295-297 КАС України.

Суддя Е.В. Катаєва