Справа № 640/11470/20
Суддя: Кисильова Ольга Йосипівна
Дата ухвалення: 2025-10-22 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ЛЬВІВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

22 жовтня 2025 рокусправа № 640/11470/20

Львівський окружний адміністративний суд у складі:

головуючої судді: Кисильової О.Й.,

розглянувши у письмовому провадженні у місті Львові за правилами спрощеного позовного провадження адміністративну справу за позовом Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у м. Києві до Товариства з обмеженою відповідальністю "Комод Менеджмент" про застосування заходів реагування,

в с т а н о в и в:

26.05.2020 Головне управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у м. Києві (далі позивач) звернулося до Окружного адміністративного суду міста Києва із позовом до Товариства з обмеженою відповідальністю "Комод Менеджмент" (далі відповідач), в якому просить:

- застосувати заходи реагування у вигляді повного зупинення експлуатації будівлі ТОВ "Комод Менеджмент", розташованої за адресою: вулиця Митрополита Андрія Шептицького, 4А у Дніпровському районі м. Києва до повного усунення порушень, зазначених в акті перевірки, шляхом відключення джерел електроживлення та накладення печатей на розподільчі електрощити.

Ухвалою Окружного адміністративного суду міста Києва від 29.05.2020 відкрито провадження в адміністративній справі за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін (у письмовому провадженні).

В обґрунтування позовних вимог позивач зазначає, що під час проведення заходу контролю у приміщенні ТОВ "Комод Менеджмент" за адресою: м. Київ, вул. Митополита Андрія Шептицького, 4А встановлено, що вказане приміщення експлуатуються з порушенням правил та норм пожежної і техногенної безпеки, які створюють загрозу життю та здоров`ю людей. Виявлені порушення зафіксовані в Акті перевірки від 18.03.2020 № 332. Наголошує, що застосування заходів реагування є тимчасовим заходом, який направлений на попередження настання негативних наслідків, викликаних наявністю на об`єкті порушень вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки, які створюють загрозу життю та здоров`ю людей.

Із наведених підстав, просить позов задовольнити.

26.06.2020 відповідач подав відзив на позовну заяву, в якому заперечує проти задоволення позову, мотивуючи це тим, що 19.06.2020 на підставі посвідчення від 19.06.2020 №3231 на проведення заходу державного нагляду (контролю) відповідача на наказу від 17.06.2020 № 345 про проведення позапланової перевірки відповідача, головним інспектором ВЗНС Дніпровського РУ ГУ ДСНС України у м. Києві і провідним інспектором відділу ПБ УЗНС ГУ ДСНС України у м. Києві проведений позаплановий захід державного нагляду (контролю) щодо дотримання суб`єктом господарювання вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки у приміщеннях та на території ТОВ "Комод Менеджмент". 22.06.2020 відповідач отримав Акт від 22.06.2020 №360, який містить 9 пунктів (з 27 які були зазначені в Акті перевірки № 332 від 18.03.2020) та підтверджує факт виконання відповідачем майже всіх зауважень. Враховуючи викладене, вважає позовні вимоги позивача необґрунтованими та просить в задоволенні позову відмовити.

20.07.2020 позивач подав відповідь на відзив, в якому додатково обґрунтовує позовні вимоги.

21.08.2020 відповідач подав заяву по суті справи (додаткові пояснення), в яких зазначив, що в повному обсязі усунув усі виявлені порушення вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки на території приміщень ТРЦ "Комод", які були зазначені в Акті перевірки № 332 від 18.03.2020. Факт усунення відповідачем всіх порушень підтверджується Актом перевірки № 370 від 14.08.2020.

Законом України "Про ліквідацію Окружного адміністративного суду міста Києва та утворення Київського міського окружного адміністративного суду" від 13.12.2022 № 2825-IX (далі - Закон № 2825-IX) ліквідований Окружний адміністративний суд м. Києва та утворений Київський міський окружний адміністративний суд із місцезнаходженням у місті Києві.

Відповідно до ч. 3 ст. 29 КАС України у разі ліквідації або припинення роботи адміністративного суду справи, що перебували у його провадженні, невідкладно передаються до суду, визначеного відповідним законом або рішенням про припинення роботи адміністративного суду, а якщо такий суд не визначено - до суду, що найбільш територіально наближений до суду, який ліквідовано або роботу якого припинено.

Як встановлено Додатком 3 до пункту 19 Порядку передачі судових справ, нерозглянутих Окружним адміністративним судом міста Києва № 399, справа №640/11470/20 передана на розгляд Львівському окружному адміністративному суду.

Згідно із протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 05.02.2025 адміністративна справа № 640/11470/20 передана судді Львівського окружного адміністративного суду Кисильовій О.Й.

Ухвалою від 06.02.2025 адміністративна справа № 640/11470/20 прийнята до провадження за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами.

24.02.2025 відповідач подав відзив на позовну заяву, в якому зазначив, що в повному обсязі усунув всі виявлені порушення вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки, які були зазначені у Акті перевірки № 332 від 18.03.2020. Факт усунення відповідачем всіх порушень підтверджується Актом перевірки № 370 від 14.08.2020.

24.02.2025 позивач подав письмові пояснення, в яких просив долучити до матеріалів справи Акт позапланової перевірки від 14.08.2020 № 370 та здійснювати розгляд справи на підставі документів, наявних в матеріалах справи.

Розглянувши наявні у справі документи, з`ясувавши фактичні обставини справи, оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду спору по суті, проаналізувавши норми законодавства які регулюють спірні відносини та їх застосування сторонами, суд зазначає наступне.

Згідно наказу № 1075 інспекторам Дніпровського районного управління та Головного управління ДСНС України у місті Києві доручено провести позапланову перевірку Товариства з обмеженою відповідальністю "Комод Менеджмент" за адресою: вулиця Митрополита Андрія Шептицького, 4А у Дніпровському районі міста Києва.

На підставі наказу № 1075 у період з 05.03.2020 до 18.03.2020 проведена перевірка ТОВ "Комод Менеджмент" за адресою: вулиця Митрополита Андрія Шептицького, 4А у Дніпровському районі міста Києва.

Під час здійснення перевірки встановлено, що об?єкт перевірки - приміщення ТОВ "Комод Менеджмент" експлуатуються з порушенням правил та норм пожежної і техногенної безпеки, які створюють загрозу життю та здоров?ю людей.

За результатами проведеного у період з 05.03.2020 до 18.03.2020 позапланового заходу державного нагляду (контролю) щодо дотримання суб`єктом господарювання вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки складений Акт від 18.03.2020 №332, який містив 27 пунктів виявлених порушень та припис про усунення вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки від 18.03.2020 № 228.

15.06.2020 ТОВ "Комод Менеджмент" листом № 158/1 повідомило позивача про виконання вимог припису від 18.03.2020 № 228 та усунення виявлених порушень, відображених в Акті від 18.03.2020 № 332.

У період з 19.06.2020 до 22.06.2020 на підставі наказу № 345 від 17.06.2020 позивачем повторно проведений позаплановий захід державного нагляду (контролю) щодо дотримання відповідачем вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки, за результатами якого складений Акт № 360 від 22.06.2020. Акт № 360 від 22.06.2020 містив 9 пунктів виявлених порушень.

У період з 13.08.2020 до 14.08.2020 на підставі наказу № 489 від 12.08.2020 позивач втретє здійснив позаплановий захід державного нагляду (контролю) щодо дотримання відповідачем вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки, за наслідками якого складений Акт № 370 від 14.08.2020. Згідно Акту № 370 від 14.08.2020 за результатами проведення заходу державного нагляду (контролю) порушень не виявлено.

Зміст спірних правовідносин полягає в тому, що відповідач не погоджується із застосуванням до нього заходів реагування у вигляді повного зупинення експлуатації будівлі ТОВ "Комод Менеджмент", розташованої за адресою: вулиця Митрополита Андрія Шептицького, 4А у Дніпровському районі м. Києва до повного усунення порушень, оскільки усунув всі порушення, а тому звернувся до суду із цим позовом.

Надаючи оцінку позиціям сторін у справі, суд застосовує наступні правові норми.

Частиною 2 статті 19 Конституції України визначено обов`язок органів державної влади та органів місцевого самоврядування, їх посадових осіб діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України. Указана норма основного закону означає, що суб`єкт владних повноважень зобов`язаний діяти лише на виконання закону, за умов і обставин, визначених ним, вчиняти дії, не виходячи за межі прав та обов`язків, дотримуватися встановленої законом процедури, обирати лише встановлені законодавством України способи правомірної поведінки під час реалізації своїх владних повноважень.

Принципи, засади та порядок здійснення державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності, повноваження органів державного нагляду (контролю), їх посадових осіб і права, обов`язки та відповідальність суб`єктів господарювання під час здійснення державного нагляду (контролю) врегульовано Законом України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» від 05.04.2007 №877-V (далі - Закон № 877-V), у редакції, чинній на момент виникнення спірних правовідносин).

Разом із тим відносини, пов`язані із захистом населення, територій, навколишнього природного середовища та майна від надзвичайних ситуацій, реагуванням на них, функціонуванням єдиної державної системи цивільного захисту, повноваження органів державної влади та місцевого самоврядування врегульовано Кодексом цивільного захисту України.

Відповідно до ст. 1 Закону № 877-V державний нагляд (контроль) - діяльність уповноважених законом центральних органів виконавчої влади, їх територіальних органів, державних колегіальних органів, органів виконавчої влади Автономної Республіки Крим, органів місцевого самоврядування в межах повноважень, передбачених законом, щодо виявлення та запобігання порушенням вимог законодавства суб`єктами господарювання та забезпечення інтересів суспільства, зокрема належної якості продукції, робіт та послуг, прийнятного рівня небезпеки для населення, навколишнього природного середовища.

Заходи державного нагляду (контролю) - планові та позапланові заходи, які здійснюються у формі перевірок, ревізій, оглядів, обстежень та в інших формах, визначених законом (абз. 3 ст. 1 Закону № 877-V).

Статтею 4 Закону № 877-V передбачено, що державний нагляд (контроль) здійснюється за місцем провадження господарської діяльності суб`єкта господарювання або його відокремлених підрозділів, або у приміщенні органу державного нагляду (контролю) у випадках, передбачених законом.

Виключно законами встановлюються: органи, уповноважені здійснювати державний нагляд (контроль) у сфері господарської діяльності; види господарської діяльності, які є предметом державного нагляду (контролю); повноваження органів державного нагляду (контролю) щодо зупинення виробництва (виготовлення) або реалізації продукції, виконання робіт, надання послуг; вичерпний перелік підстав для зупинення господарської діяльності; спосіб та форми здійснення заходів здійснення державного нагляду (контролю); санкції за порушення вимог законодавства і перелік порушень, які є підставою для видачі органом державного нагляду (контролю) припису, розпорядження або іншого розпорядчого документа.

Відповідно до ч. 1 ст. 7 Закону № 877-V для здійснення планового або позапланового заходу орган державного нагляду (контролю) видає наказ (рішення, розпорядження), який має містити найменування суб`єкта господарювання, щодо якого буде здійснюватися захід, та предмет перевірки.

Згідно з ч. 6 ст. 7 Закону № 877-V за результатами здійснення планового або позапланового заходу посадова особа органу державного нагляду (контролю) складає акт.

Частиною 7 ст. 7 Закону № 877-V встановлено, що на підставі акта, складеного за результатами здійснення заходу, в ході якого виявлено порушення вимог законодавства, орган державного нагляду (контролю) за наявності підстав для повного або часткового зупинення виробництва (виготовлення), реалізації продукції, виконання робіт, надання послуг звертається у порядку та строки, встановлені законом, з відповідним позовом до адміністративного суду. У разі необхідності вжиття інших заходів реагування орган державного нагляду (контролю) протягом п`яти робочих днів з дня завершення здійснення заходу державного нагляду (контролю) складає припис, розпорядження, інший розпорядчий документ щодо усунення порушень, виявлених під час здійснення заходу.

Припис - обов`язкова для виконання у визначені строки письмова вимога посадової особи органу державного нагляду (контролю) суб`єкту господарювання щодо усунення порушень вимог законодавства. Припис не передбачає застосування санкцій щодо суб`єкта господарювання. Припис видається та підписується посадовою особою органу державного нагляду (контролю), яка здійснювала перевірку (ч. 8 ст. 7 Закону № 877-V).

Відтак, системний аналіз наведених норм свідчить про те, що Законом № 877-V передбачено право органів, уповноважених здійснювати державний нагляд (контроль) у сфері господарської діяльності, на здійснення планових або позапланових заходів шляхом проведення перевірок та складення відповідного акту, на підставі якого, в разі виявлення порушення вимог законодавства, орган державного нагляду (контролю) за наявності підстав для повного або часткового зупинення виробництва (виготовлення), реалізації продукції, виконання робіт, надання послуг звертається у порядку та строки, встановлені законом, з відповідним позовом до адміністративного суду.

Відповідно до п. 12 ч. 1 ст. 67 Кодексу цивільного захисту України (в редакції, чинній на момент виникнення спірних правовідносин) до повноважень центрального органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки, належить: звернення до адміністративного суду щодо застосування заходів реагування у вигляді повного або часткового зупинення до повного усунення порушень вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки роботи підприємств, окремих виробництв, виробничих дільниць, експлуатації будівель, об`єктів, споруд, цехів, дільниць, а також машин, механізмів, устаткування, транспортних засобів, зупинення проведення робіт, у тому числі будівельно-монтажних, випуску і реалізації пожеженебезпечної продукції, систем та засобів протипожежного захисту, надання послуг, якщо ці порушення створюють загрозу життю та/або здоров`ю людей.

Частиною 2 ст. 68 Кодексу цивільного захисту України передбачено, що у разі встановлення порушення вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки, що створює загрозу життю та здоров`ю людей, посадові особи центрального органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сферах техногенної та пожежної безпеки, звертаються до адміністративного суду щодо застосування заходів реагування у вигляді повного або часткового зупинення роботи підприємств, окремих виробництв, виробничих дільниць, агрегатів, експлуатації будівель, споруд, окремих приміщень, випуску та реалізації пожежонебезпечної продукції, систем та засобів протипожежного захисту у порядку, встановленому законом.

Статтею 70 Кодексу цивільного захисту України (в редакції, чинній на момент виникнення спірних правовідносин) визначено, що підставою для звернення центрального органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки, до адміністративного суду щодо застосування заходів реагування у вигляді повного або часткового зупинення роботи підприємств, об`єктів, окремих виробництв, цехів, дільниць, експлуатації машин, механізмів, устаткування, транспортних засобів є:

1) недотримання вимог пожежної безпеки, визначених цим Кодексом, іншими нормативно-правовими актами, стандартами, нормами і правилами;

2) порушення вимог пожежної безпеки, передбачених стандартами, нормами і правилами, під час будівництва приміщень, будівель та споруд виробничого призначення;

3) випуск і реалізація вибухопожежонебезпечної продукції та продукції протипожежного призначення з відхиленням від стандартів чи технічних умов або без даних щодо відповідності такої продукції вимогам пожежної безпеки;

4) нездійснення заходів щодо захисту персоналу від шкідливого впливу ймовірних надзвичайних ситуацій;

5) відсутність на виробництвах, на яких застосовуються небезпечні речовини, паспортів (формулярів) на обладнання та апаратуру або систем із забезпечення їх безперебійної (безаварійної) роботи;

6) невідповідність кількості засобів індивідуального захисту органів дихання від небезпечних хімічних речовин нормам забезпечення ними працівників суб`єкта господарювання, їх непридатність або відсутність;

7) порушення правил поводження з небезпечними речовинами;

8) відсутність або непридатність до використання засобів індивідуального захисту в осіб, які здійснюють обслуговування потенційно небезпечних об`єктів або об`єктів підвищеної небезпеки, а також в осіб, участь яких у ліквідації наслідків надзвичайної ситуації передбачена планом локалізації і ліквідації наслідків аварій;

9) відсутність на об`єкті підвищеної небезпеки диспетчерської служби або її неготовність до виконання покладених на неї завдань, у тому числі через відсутність відповідних документів, приладів, обладнання або засобів індивідуального захисту;

10) неготовність до використання за призначенням аварійно-рятувальної техніки, засобів цивільного захисту, а також обладнання, призначеного для забезпечення безпеки суб`єктів господарювання;

11) проведення робіт з будівництва будинків та споруд, розміщення інших небезпечних об`єктів, інженерних і транспортних комунікацій, які порушують встановлений законодавством з питань техногенної безпеки порядок їх проведення або проведення яких створює загрозу безпеці населення, суб`єктам господарювання, обладнанню та майну, що в них перебувають.

Водночас повне або часткове зупинення роботи підприємств, об`єктів, окремих виробництв, цехів, дільниць, експлуатації машин, механізмів, устаткування, транспортних засобів, виконання робіт, надання послуг здійснюється виключно за рішенням адміністративного суду (ч. 2 ст. 70 Кодексу цивільного захисту України).

Правила пожежної безпеки в Україні, затверджені наказом Міністерства внутрішніх справ України від 30.12.2014 № 1417, є обов`язковими для виконання суб`єктами господарювання, органами виконавчої влади, органами місцевого самоврядування, громадянами України, іноземцями та особами без громадянства, які перебувають в Україні на законних підставах.

Відповідно до п. 4 р. І Правил пожежної безпеки в Україні пожежна безпека повинна забезпечуватися шляхом проведення організаційних заходів та технічних засобів, спрямованих на запобігання пожежам, забезпечення безпеки людей, зниження можливих майнових втрат і зменшення негативних екологічних наслідків у разі їх виникнення, створення умов для успішного гасіння пожеж.

Отже, системний аналіз наведених вище приписів дає підстави для висновку, що застосування заходів реагування у вигляді повного або часткового зупинення роботи підприємств, об`єктів, окремих виробництв, цехів, дільниць, експлуатації машин, механізмів, устаткування, транспортних засобів, виконання робіт, надання послуг можливе лише за рішенням адміністративного суду, прийнятим за зверненням центрального органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сферах техногенної та пожежної безпеки. Такі заходи можуть бути застосовані на підставі акту, складеного за результатами здійснення заходу, в ході якого виявлено порушення вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки, і за умови що ці порушення створюють загрозу життю та здоров`ю людей.

Аналогічна правова позиція викладена Верховним Судом у постанові від 16.02.2022 у справі № 640/10135/20.

У постанові від 23.06.2022 у справі № 560/670/21 Верховний Суд виснував, що захід реагування у вигляді повного або часткового зупинення роботи підприємств, об`єктів, окремих виробництв, цехів, дільниць, експлуатації машин, механізмів, устаткування, транспортних засобів, виконання робіт, надання послуг є виключним (крайнім) заходом, обрання якого є можливим у разі, якщо виявлені порушення реально створюють загрозу життю та/або здоров`ю людей. При обранні такого заходу реагування позивачем як суб`єктом владних повноважень і судом відповідно мають враховуватися принцип співмірності обраного заходу реагування тим порушенням, які виникли, та тим, які залишилися не усунутими на час розгляду справи, а також дотримання справедливого балансу між інтересами відповідача і публічними інтересами.

Подібні висновки викладені у постановах Верховного Суду від 21.10.2019 у справі №810/4274/17, від 30.09.2020 у справі № 580/34/19, від 01.12.2021 у справі № 826/9226/16.

Разом з тим, згідно зі ст. 69 Кодексу цивільного захисту України (у редакції, чинній на момент виникнення спірних правовідносин) посадові особи центрального органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки, у межах своїх повноважень видають відповідно приписи, розпорядження чи постанови, зокрема, з питань пожежної безпеки у разі, поміж іншого, недотримання вимог пожежної безпеки, визначених цим Кодексом, іншими нормативно-правовими актами, стандартами, нормами і правилами, та з питань техногенної безпеки.

При цьому, з аналізу вищенаведеного вбачається, що застосування заходів реагування можливо у разі виявлення порушень, які створюють загрозу життю та/або здоров`ю людей.

Так, відповідно до п. 26 ч. 1 ст. 2 Кодексу цивільного захисту України небезпечним чинником є складова частина небезпечного явища (пожежа, вибух, викидання, загроза викидання небезпечних хімічних, радіоактивних і біологічно небезпечних речовин) або процесу, що характеризується фізичною, хімічною, біологічною чи іншою дією (впливом), перевищенням нормативних показників і створює загрозу життю та/або здоров`ю людини.

Як убачається зі змісту позовної заяви та доданих до неї матеріалів, застосування заходів реагування у вигляді зупинення експлуатації приміщень, є заходом, направленим на попередження настання негативних наслідків, викликаних наявністю на об`єкті порушень вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки, які створюють загрозу життю та здоров`ю людей.

Як зазначено у постанові Верховного Суду від 18.09.2018 у справі № 826/12258/14, під час прийняття судового рішення мають бути враховані не лише обставини і підстави, які спонукали позивача як суб`єкта владних повноважень звернутися до суду з позовом про застосування заходів реагування, але і ті, які існують на час ухвалення судового рішення.

У протилежному випадку застосування заходів реагування, як виключного заходу, в судовому порядку поширюватиметься на всіх суб`єктів господарювання, відносно яких проведено перевірку і встановлено порушення, які за оцінкою спеціально уповноваженого органу, створюють реальну загрозу життю та/або здоров`ю людей.

Втім, за своїм змістом і суттю застосування такого заходу, він застосовується до усунення виявлених порушень та існування реальної загрози життю та/або здоров`ю людей (ч. 5 ст. 4 Закону № 877-V), у зв`язку з чим його застосування після усунення виявлених порушень втрачає той сенс, який законодавством покладений як основа і правова підстава його застосування.

Варто відмітити, що поняття "загроза життю та/або здоров`ю людини" є оціночним поняттям, який лежить у сфері захисту населення, територій, навколишнього природного середовища та майна, функція контролю (нагляду) за чим, зокрема, покладена на позивача, посадові особи якого володіють спеціальними знаннями у цій сфері.

У контексті спірних правовідносин загрозу життю та здоров`ю людей створюють такі порушення суб`єктом господарювання вимог законодавства, які можуть призвести до виникнення пожежі як неконтрольованого процесу знищування або пошкодження вогнем майна, під час якого виникають небезпечні чинники (п. 32 ч. 1 ст. 2 Кодексу цивільного захисту України).

Саме такі порушення вимагають вжиття заходів реагування адміністративним судом у вигляді повного або часткового зупинення роботи підприємств, окремих виробництв, виробничих дільниць, агрегатів, експлуатації будівель, споруд, окремих приміщень.

Судом встановлено, що за наслідками проведення позапланової перевірки ТОВ "Комод Менеджмент" щодо усунення виявлених порушень посадовими особами позивача був складений Акт № 370 від 14.08.2020, зі змісту якого слідує, що за результатами проведення заходу державного нагляду (контролю) порушень не виявлено.

У постанові від 26.06.2018 у справі № 823/589/16 Верховний Суд наголосив, що захід реагування у вигляді повного зупинення об`єкту до повного усунення порушень вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки є крайнім заходом, обрання якого є доцільним лише у разі, якщо допущенні порушення реально створюють загрозу життю та/або здоров`ю людей.

Вжиття заходів реагування на порушення тих чи інших правил пожежної безпеки слід оцінювати з урахуванням принципу пропорційності, що передбачає дотримання необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямовані такі заходи.

Отже, враховуючи, що порушення, які були викладені у приписі від 18.03.2020 № 332 самостійно усунені відповідачем, суд дійшов висновку щодо безпідставності вимоги позивача про застосування заходів реагування у вигляді повного зупинення експлуатації будівлі ТОВ "Комод Менеджмент", розташованого за адресою: вулиця Митрополита Андрія Шептицького, 4А у Дніпровському районі м. Києва до повного усунення порушень, зазначених в акті перевірки, шляхом відключення джерел електроживлення та накладення печатей на розподільчі електрощити.

При прийнятті рішення у цій справі суд також враховує практику Верховного Суду з аналогічного спору, викладену в постанові від 19.09.2019 у справі № 826/19328/16.

Крім того, у справі № 826/13895/16 Верховний Суд, відхиляючи доводи органу державного нагляду у сфері техногенної та пожежної безпеки про те, що належним доказом усунення порушення є лише акт перевірки, який би зафіксував відсутність порушень правил та норм пожежної і техногенної безпеки, зазначив, що саме суд вирішує питання, чи усунув відповідач виявлені порушення чи ні, а отже чи є підстави для задоволення позову чи такі відсутні.

Отже, в разі якщо правовідносини між суб`єктом господарювання та органом державного нагляду у сфері техногенної та пожежної безпеки стали спірними та перейшли в площину судового спору, то акт перевірки органу державного нагляду у сфері техногенної та пожежної безпеки, що складений за результатами контрольного заходу, в тому числі повторного, є лише одним із доказів, оцінку якому дає виключно суд поряд з іншими доказами.

За наведених обставин, суд дійшов висновку про відсутність підстав для задоволення позовних вимог.

За правилами ст. 139 КАС України у разі відмови у задоволенні позову, судовий збір розподілу не підлягає.

Керуючись ст. ст. 9, 14, 73-78, 90, 143, 242-246, 250, 255 КАС України, суд

в и р і ш и в:

Відмовити Головному управлінню Державної служби України з надзвичайних ситуацій у м. Києві (; 01601, м. Київ, вул. Володимирська, буд. 13) у задоволенні позовних вимог до Товариства з обмеженою відповідальністю "Комод Менеджмент" (; 02002, м. Київ, вул. Митрополита Андрія Шептицького, буд. 4-А) про застосування заходів реагування.

Рішення може бути оскаржене в апеляційному порядку безпосередньо до Шостого апеляційного адміністративного суду шляхом подачі апеляційної скарги в 30-денний строк з дня складання повного судового рішення.

Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо вона не була подана у встановлений строк. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після закінчення апеляційного розгляду справи.

Суддя Кисильова Ольга Йосипівна