Справа № 160/14844/25
Суддя: Яковенко М.М.
Дата ухвалення: 2025-10-23 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

23 жовтня 2025 року

м. Київ

справа №160/14844/25

адміністративне провадження № К/990/38407/25

Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду:

судді-доповідача - Яковенка М. М.,

суддів - Білоуса О. В., Шишова О. О.,

розглянувши у порядку письмового провадження в касаційній інстанції адміністративну справу № 160/14844/25

за адміністративним позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «СТОБОТ ЕНЕРДЖИ» до Головного управління ДПС у Дніпропетровській області про визнання протиправним та скасування рішення,

за касаційною скаргою Товариства з обмеженою відповідальністю «СТОБОТ ЕНЕРДЖИ» на ухвалу Третього апеляційного адміністративного суду (колегія у складі суддів: Т. І. Ясенова, А. В. Суховаров, О. В. Головко) від 09 вересня 2025 року,

УСТАНОВИВ:

І. РУХ СПРАВИ

1. До Дніпропетровського окружного адміністративного суду звернулось Товариство з обмеженою відповідальністю «СТОБОТ ЕНЕРДЖИ» (далі - ТОВ «СТОБОТ ЕНЕРДЖИ», позивач, скаржник) з позовом до Головного управління ДПС у Дніпропетровській області (далі - ГУ ДПС у Дніпропетровській області), в якому просило визнати протиправним та скасувати рішення № 17378 від 13 лютого 2025 року за підписом виконуючого обов`язки начальника ГУ ДПС в Дніпропетровській області С. Лисеюка про анулювання реєстрації платника податку на додану вартість щодо ТОВ «СТОБОТ ЕНЕРДЖИ», .

2. Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 26 травня 2025 року відкрито провадження в адміністративній справі № 160/14844/25 та призначено розгляд справи по суті за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами.

3. 27 травня 2025 року через систему «Електронний суд» представником відповідача ГУ ДПС у Дніпропетровській області, подано клопотання про залишення позовної заяви без руху в даній адміністративній справі.

4. Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 29 травня 2025 року заяву відповідача ГУ ДПС у Дніпропетровській області про залишення позовної заяви без руху у справі № 160/14844/25 задоволено.

Позовну заяву ТОВ «СТОБОТ ЕНЕРДЖИ» до ГУ ДПС у Дніпропетровській області про визнання протиправним та скасування рішення залишено без руху.

Встановлено позивачу п`ятиденний строк для усунення недоліків позовної заяви з дня отримання ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Постановлено, що визначені недоліки позовної заяви можуть бути усунені шляхом надання суду: доказів на підтвердження наявності у позивача зареєстрованого електронного кабінету у підсистемі «Електронний суд».

5. В матеріалах справи містяться докази щодо направлення ухвали Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 29 травня 2025 року на адресу позивача. Однак, на адресу суду повернулось поштове відправлення, в тексті якого зазначено, що відправлення вручено особисто позивачу 29 травня 2025 року.

6. На адресу суду першої інстанції від відповідача надійшло клопотання про залишення позову без розгляду, в обґрунтування якого посилається на пункт 6 частину першу статті 169 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України), суд залишає позовну заяву без розгляду, якщо позов подано з порушенням встановленого порядку, і порушення не усунуте в строк, визначений судом. З огляду на означене, зважаючи на відсутність у позивача зареєстрованого кабінету в ЄСІТС «Електронний суд» є підстава для залишення позову без розгляду.

7. При цьому, позивачем ні засобами електронного зв`язку, ні за допомогою телефонограми не було повідомлено суд про наявність намірів щодо усунення зазначених в ухвалі суду від 29 травня 2025 року недоліків.

8. Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 11 червня 2025 року у задоволенні клопотання ГУ ДПС у Дніпропетровській області про залишення позовної заяви без розгляду - відмовлено.

Позовну заяву ТОВ «СТОБОТ ЕНЕРДЖИ» до ГУ ДПС у Дніпропетровській області про визнання протиправним та скасування рішення повернуто позивачу.

9. Копію вказаної ухвали було доставлено до електронного кабінету ТОВ «СТОБОТ ЕНЕРДЖИ» 18 червня 2025 року о 00:20 год., про що складено довідку про доставку електронного листа.

10. Не погодившись із прийнятим судовим рішенням 22 липня 2025 року через систему «Електронний суд» до суду апеляційної інстанції надійшла апеляційна скарга від ТОВ «СТОБОТ ЕНЕРДЖИ», яку ухвалою Третього апеляційного адміністративного суду від 04 серпня 2025 року залишено без руху та надано десятиденний строк з дня вручення копії цієї ухвали для усунення недоліків апеляційної скарги.

10.1 Підставою залишення апеляційної скарги без руху стало те, що апеляційна скарга подана скаржником 23 липня 2025 року, тобто з пропуском встановленого статті 295 КАС України п`ятнадцяти денного строку на її подання, а також без сплати судового збору.

11. Матеріали апеляційного оскарження містять Довідку Третього апеляційного адміністративного суду про доставку електронного листа, згідно якого документ (ухвала про залишення апеляційної скарги без руху від 04 серпня 2025 року) в електронному вигляді було надіслано одержувачу - ТОВ «СТОБОТ ЕНЕРДЖИ» в його електронний кабінет. Документ доставлено до електронного кабінету 05 серпня 2025 року.

12. На виконання вимог ухвали суду на адресу Третього апеляційного адміністративного суду від ТОВ «СТОБОТ ЕНЕРДЖИ» надійшов письмовий документ, в якому скаржник наводить пояснення стосовно поважності причин пропуску строку на апеляційне оскарження та ставить питання про поновлення пропущеного строку, разом з квитанцією про сплату судового збору.

13. Ухвалою Третього апеляційного адміністративного суду від 09 вересня 2025 року відмовлено в задоволенні заяви ТОВ «СТОБОТ ЕНЕРДЖИ» про поновлення строку на апеляційне оскарження ухвали Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 11 червня 2025 року.

Відмовлено у відкритті апеляційного провадження за апеляційною скаргою ТОВ «СТОБОТ ЕНЕРДЖИ» на ухвалу Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 11 червня 2025 року.

14. Не погодившись із вказаною ухвалою суд апеляційної інстанції, від Товариство через систему «Електронний суд» 18 вересня 2025 року до Верховного Суду надійшла касаційна скарга, в якій, посилаючись на порушення судом апеляційної інстанції норм процесуального права просило скасувати ухвалу Третього апеляційного адміністративного суду від 09 вересня 2025 року та направити справу до суду апеляційної інстанції для продовження розгляду.

15. Згідно протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями Касаційного адміністративного суду у складі Верховного Суду від 18 вересня 2025 року, визначено склад колегії суддів: Яковенко М. М. - головуючий суддя, Білоус О. В., Васильєва І. А.

16. Після усунення недоліків касаційної скарги, ухвалою Верховного Суду від 01 жовтня 2025 року відкрито касаційне провадження за вказаною касаційною скаргою, встановлено строк для подання відзиву. Витребувані матеріали справи.

17. Відповідач скористався своїм процесуальним правом та 09 жовтня 2025 року через систему «Електронний суд» подав до суду касаційної інстанції відзив на касаційну скаргу, в якому просить залишити касаційну скаргу без задоволення, а рішення суду апеляційної інстанції - без змін, оскільки вважає доводи такої скарги безпідставними, а оскаржуване рішення - такими, що ухвалене з додержанням норм матеріального та процесуального права.

18. Ухвалою Верховного Суду закінчено підготовку даної справи до касаційного розгляду та призначено її касаційний розгляд у порядку письмового провадження.

19. 23 жовтня 2025 року Розпорядженням заступника керівника апарату Верховного Суду - керівника секретаріату Касаційного адміністративного суду № 1353 призначено повторний автоматизований розподіл справи, з підстави перебування судді Васильєвої І. А. у відпустці, що унеможливлює її участь у розгляді справи.

20. Згідно протоколу повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями Касаційного адміністративного суду у складі Верховного Суду від 23 жовтня 2025 року, визначено склад колегії суддів: Яковенко М. М. - головуючий суддя, Білоус О. В., Шишов О. О.

IІ. ОЦІНКА СУДУ АПЕЛЯЦІЙНОЇ ІНСТАНЦІЇ

21. Відмовляючи у відкритті апеляційного провадження суд апеляційної інстанції керувався пунктом 4 частини першої статті 299 КАС України, та указав, що апелянтом не доведено наявності обставин, що перешкоджали йому звернутись до суду в межах строку, визначеного статтею 295 КАС України, та становили об`єктивно непереборні перешкоди, які пов`язані з дійсними істотними труднощами у реалізації права на апеляційне оскарження судового рішення, причини пропуску строку апеляційного оскарження зазначені у вказаному клопотанні не є поважними, а тому суд не знаходить підстав для поновлення строку на апеляційне оскарження ухвали Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 11 червня 2025 року

22. Разом з тим, суд апеляційної інстанції зазначив, що відповідно до довідки про доставку електронного листа, документ (ухвала про повернення позовної заяви від 11 червня 2025 року) в електронному вигляді було надіслано одержувачу - ТОВ «СТОБОТ ЕНЕРДЖИ» в його електронний кабінет. Документ доставлено до електронного кабінету 18 червня 2025 року о 00:20. Суд апеляційної інстанції, пославшись на положення статті 18 КАС України вказав, що оскаржувана ухвала суду першої інстанції після її винесення надіслана скаржнику до електронного кабінету користувача підсистеми «Електронний суд», що і має бути достовірним доказом отримання Товариством зазначеної ухвали суду. Отже, вказані обставини є достовірним доказом отримання заявником зазначеного судового рішення суду першої інстанції - 18 червня 2025 року.

23. Відповідно до вимог статті 295 КАС України строк подачі апеляційної скарги на ухвалу суду першої інстанції становить до 03 липня 2025 року включно, проте представник заявника сформував апеляційну скаргу в системі «Електронний суд» 22 липня 2025 року та зареєстрована судом 23 липня 2025 року.

24. Також судом апеляційної інстанції було зазначено, що законодавче обмеження строку оскарження судового рішення, насамперед, обумовлено специфікою спорів, які розглядаються в порядку адміністративного судочинства, а запровадження таких строків обумовлене досягненням юридичної визначеності у публічно-правових відносинах. Установлення процесуальних строків законом передбачено з метою дисциплінування учасників адміністративного судочинства та своєчасного виконання ними передбачених КАС України певних процесуальних дій.

25. Інших вмотивованих підстав пропуску строку на апеляційне оскарження ухвали суду першої інстанції скаржником не наведені.

IІІ. ДОВОДИ КАСАЦІЙНОЇ СКАРГИ

26. Скаржник у своїй касаційній скарзі не погоджується з висновками суду апеляційної інстанції, вважає їх необґрунтованими та такими, що підлягають скасуванню, оскільки судом неправильно застосовано норми матеріального права та порушено норми процесуального права, що призвело до ухвалення незаконного судового рішення у справі.

27. На обґрунтування вимог касаційної скарги скаржник зазначає, що повний текст ухвали від 11 червня 2025 року позивач не отримував засобами поштового зв`язку, або ж у канцелярії Дніпропетровського окружного адміністративного суду. При цьому, позивач зауважує, що він у визначений строк виконав всі вимоги суду першої інстанції які були викладені в ухвали про залишення позову без руху та письмово повідомив про це суд першої інстанції. Після реєстрації на вимогу суду першої інстанції електронного кабінету позивач не надавав суду першої інстанції своєї згоди на направлення йому судової кореспонденції у електронній формі та, зокрема, із застосуванням відповідної підсистеми «Електронний суд».

28. Додатково звертає увагу, що керівник і бухгалтер підприємства не є спеціалістами у галузях комп`ютерних, інформаційно-цифрових технологій, систем телекомунікаційного зв`язку, права, а тому для освоєння правильної роботи з цим програмним забезпеченням відповідної електронної підсистеми їм був потрібен певний час, якого вочевидь виявилося недостатньо починаючи від дня реєстрації.

29. Про існування повного тексту оскаржуваної ухвали від 11 червня 2025 року ТОВ «СТОБОТ ЕНЕРДЖИ» довідалася лише в особі свого представника 22 липня 2025 року, тобто опісля звернення посадових осіб підприємства по правничу допомогу до адвоката і укладання договору про правничу допомогу у вказаній справі після чого представник у ЄДРСР за критеріями пошуку віднайшов оскаржуване судове рішення та повідомив про його існування свого клієнта - позивача який відповідно надав адвокатові доручення підготувати і подати апеляційну скаргу.

30. На думку скаржника, укладання договору про надання правової допомоги може бути підставою для поновлення процесуальних строків, якщо це впливає на можливість своєчасно вчинити процесуальну дію. Кожен має право на апеляційне оскарження судового рішення як особисто, так і через використання професійної правничої допомоги. Сучасний стан електронного судочинства в Україні, враховує передові світові стандарти у сфері інформаційних технологій, дозволяє зробити його використання для особи зручним, а суду уникати надмірного формалізму під час забезпечення доступу такої особи до правосуддя (висновок у Постанові Верховного Суду від 10 лютого 2022 року у справі № 560/11791/21).

31. Суд звертає увагу, що у касаційній скарзі позивач обґрунтовує свої доводи посиланням на незаконність ухвали суду першої інстанції про повернення позовної заяви. Водночас, вказана ухвала не переглядалася судом апеляційної інстанції. Враховуючи наведене, суд касаційної інстанції дійшов висновку про відсутність підстав для перегляду ухвали Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 11 червня 2025 року у касаційному порядку.

IV. ОЦІНКА ВЕРХОВНОГО СУДУ

32. Верховний Суд, переглянувши оскаржуване судове рішення суду апеляційної інстанції в межах доводів та вимог касаційної скарги, та на підставі встановлених фактичних обставин справи, перевіривши правильність застосування судом апеляційної інстанції норм матеріального та процесуального права у спірних правовідносинах, відповідно до частини першої статті 341 КАС України, виходить з такого.

33. Частиною першою статті 2 КАС України визначено, що завданням адміністративного судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.

34. Механізм реалізації права на апеляційне оскарження судового рішення врегульовано Главою першою Розділу ІІІ КАС України.

35. Відповідно до частини першої статті 295 КАС України апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів, а на ухвалу суду - протягом п`ятнадцяти днів з дня його (її) проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення (ухвали) суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

36. За приписами частини другої статті 295 КАС України учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не були вручені у день його (її) проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження:

1) на рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду;

2) на ухвалу суду - якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

37. За змістом частини третьої статті 295 КАС України строк на апеляційне оскарження також може бути поновлений в разі його пропуску з інших поважних причин, крім випадків, визначених частиною другою статті 299 цього Кодексу.

38. Відповідно до частини третьої статті 298 КАС України апеляційна скарга залишається без руху також у випадку, якщо вона подана після закінчення строків, установлених статтею 295 цього Кодексу, і особа, яка її подала, не порушує питання про поновлення цього строку, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані неповажними. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду апеляційної інстанції з заявою про поновлення строку або вказати інші підстави для поновлення строку.

39. Пунктом 4 частини першої статті 299 КАС України встановлено, що суд апеляційної інстанції відмовляє у відкритті апеляційного провадження у справі, якщо скаржником у строк, визначений судом, не подано заяву про поновлення строку на апеляційне оскарження або наведені підстави для поновлення строку на апеляційне оскарження визнані судом неповажними.

40. Таким чином, суд відмовляє у відкритті апеляційного провадження за апеляційною скаргою, поданою після закінчення строків, установлених статтею 295 КАС України, якщо суд за заявою особи, яка її подала, не знайде підстав для поновлення строку, про що постановляється ухвала.

41. Аналіз статті 295 КАС України свідчить про те, що за загальним правилом строк на апеляційне оскарження обчислюється з дня проголошення судового рішення або з дня складення повного судового рішення. Частина друга цієї статті надає право учаснику справи на поновлення строку на апеляційне оскарження у разі, якщо апеляційну скаргу подано в межах встановленого строку з дня вручення копії судового рішення. Тобто, навіть у разі, якщо апеляційна скарга подана в межах встановленого строку з дня отримання копії судового рішення, але після спливу такого строку від дня його проголошення або складення повного судового рішення, строк на апеляційне оскарження є пропущеним, але КАС України презюмує право на його поновлення. Частина ж третя передбачає можливість поновлення строку на апеляційне оскарження у випадку наявності інших поважних причин пропуску, ніж ті, про які йдеться у попередній частині цієї норми.

42. Так, у випадку пропуску строку на апеляційне оскарження підставами для прийняття апеляційної скарги є лише наявність поважних причин (підтверджених належними доказами), тобто обставин, які є об`єктивно непереборними, не залежать від волевиявлення особи та пов`язані з дійсними істотними перешкодами чи труднощами для своєчасного вчинення відповідних дій.

43. Вирішення судом питання про наявність або відсутність підстав для поновлення строку на оскарження в кожній конкретній справі залежить від вказаних у заяві причин, підтверджених відповідними засобами доказування.

44. При вирішенні питання про поновлення строку в межах кожної конкретної справи суд надає оцінку обставинам, які слугували перешкодою для своєчасного звернення до суду, у взаємозв`язку із: тривалістю строку, який пропущено; поведінкою сторони протягом цього строку; діями, які вона вчиняла, і чи пов`язані вони з підготовкою до звернення до суду та оцінювати їх в сукупності.

45. Дотримання строків оскарження судового рішення є однією із гарантій додержання у суспільних відносинах принципу правової визначеності, як складової принципу верховенства права. Ці строки обмежують час, протягом якого такі правовідносини можуть вважатися спірними та після завершення таких строків, якщо ніхто не звернувся із скаргою до суду вищої інстанції, відносини стають стабільними.

46. Частина друга статті 44 КАС України передбачає обов`язок осіб, які беруть участь у справі (учасників справи), добросовісно користуватися належними їм процесуальними правами і неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

47. Надаючи оцінку висновкам суду апеляційної інстанції щодо дати отримання позивачем ухвали суду першої інстанції, як поважної підстави пропуску строку подання апеляційної скарги в аспекті наведених у касаційній скарзі доводів, Суд звертає увагу на таке.

48. Правила вручення судового рішення визначені статтею 251 КАС України.

49. За змістом частини п`ятої цієї статті учасникам справи, які не були присутні в судовому засіданні, або якщо судове рішення було ухвалено в порядку письмового провадження, копія судового рішення в електронній формі надсилається протягом двох днів із дня його складення у повному обсязі у порядку, визначеному законом, а в разі відсутності електронного кабінету - рекомендованим листом з повідомленням про вручення.

50. Відповідно до частини шостої статті 251 КАС України днем вручення судового рішення є:

1) день вручення судового рішення під розписку;

2) день отримання судом повідомлення про доставлення копії судового рішення до електронного кабінету особи;

3) день проставлення у поштовому повідомленні відмітки про вручення судового рішення;

4) день проставлення у поштовому повідомленні відмітки про відмову отримати копію судового рішення чи відмітки про відсутність особи за адресою місцезнаходження, місця проживання чи перебування особи, повідомленою цією особою суду;

5) день проставлення у поштовому повідомленні відмітки про відмову отримати копію судового рішення чи відмітки про відсутність особи за адресою місцезнаходження, місця проживання чи перебування особи, що зареєстровані у встановленому законом порядку, якщо ця особа не повідомила суду іншої адреси.

Якщо судове рішення надіслано до електронного кабінету пізніше 17 години, судове рішення вважається врученим у робочий день, наступний за днем його відправлення, незалежно від надходження до суду повідомлення про його доставлення.

51. Верховний Суд неодноразово у своїх постановах (зокрема від 22 листопада 2023 року у справі № 520/8180/22, від 27 травня 2023 року у справі № 240/7840/22) за результатом правового аналізу наведених норм вказував, що у розумінні статті 251 КАС України врученим належим чином є судове рішення, яке було доставлено на офіційну електронну адресу особи, а якщо така адреса в учасника справи відсутня - в день доставки рекомендованого поштового відправлення з паперовою копією судового рішення. За змістом КАС України суд не має обов`язку надсилати паперову копію судового рішення особі, яка зареєстрована в ЄСІТС, що, однак, не позбавляє таку особу права на отримання паперової копії судового рішення за окремою заявою.

52. Скаржник заперечує, що на час постановлення ухвали суду першої інстанції він не був зареєстрований як користувач підсистем ЄСІТС, та наполягає, що відповідне судове рішення не надходило йому.

53. Проте Суд звертає увагу, що в матеріалах справи міститься заява позивача про повідомлення суду першої інстанції, що 13 червня 2025 року Товариство зареєстровано користувачем в підсистемі Електронний суд ЄСІСТ.

54. При цьому, в матеріалах справи міститься довідка про доставку електронного листа, згідно якого (ухвала про повернення позовної заяви від 11 червня 2025 року, яка оскаржувалась у суді апеляційної інстанції) в електронному вигляді було надіслано одержувачу - ТОВ «СТОБОТ ЕНЕРДЖИ» в його електронний кабінет. Документ доставлено до електронного кабінету 18 червня 2025 року о 00:20 год.

55. Як вбачається з оскаржуваного рішення, суд апеляційної інстанції зазначив, що відповідно до вимог статті 295 КАС України строк подачі апеляційної скарги на ухвалу суду першої інстанції становить до 03 липня 2025 року включно, проте представник заявника сформував апеляційну скаргу в системі «Електронний суд» 22 липня 2025 року та зареєстрована судом 23 липня 2025 року.

56. Суд апеляційної інстанції, покликаючись на положення статті 18 КАС України вважає, що оскаржувана ухвала суду першої інстанції після її винесення надіслана Скаржнику до електронного кабінету користувача підсистеми «Електронний суд», що і має бути достовірним доказом отримання Товариством зазначеної ухвали суду.

57. Надаючи правову оцінку відповідним висновкам апеляційного суду в контексті наведених під час касаційного провадження доводів сторін, Суд звертає увагу на те, що відповідно до частин четвертої - шостої статті 18 КАС України Єдина судова інформаційно-комунікаційна система відповідно до закону забезпечує обмін документами (надсилання та отримання документів) в електронній формі між судами, між судом та учасниками судового процесу, а також фіксування судового процесу і участь учасників судового процесу у судовому засіданні в режимі відеоконференції.

Суд направляє судові рішення та інші процесуальні документи учасникам судового процесу до їхніх електронних кабінетів, вчиняє інші процесуальні дії в електронній формі із застосуванням Єдиної судової інформаційно-комунікаційної системи або її окремої підсистеми (модуля), що забезпечує обмін документами, у порядку, визначеному цим Кодексом, Положенням про Єдину судову інформаційно-комунікаційну систему та/або положеннями, що визначають порядок функціонування її окремих підсистем (модулів).

Електронний кабінет - це персональний кабінет (веб-сервіс чи інший користувацький інтерфейс) у підсистемі (модулі) Єдиної судової інформаційно-комунікаційної системи, за допомогою якого особі, яка пройшла електронну ідентифікацію, надається доступ до інформації та сервісів Єдиної судової інформаційно-комунікаційної системи або її окремих підсистем (модулів), у тому числі можливість обміну (надсилання та отримання) документами (в тому числі процесуальними документами, письмовими та електронними доказами тощо) між судом та учасниками судового процесу, а також між учасниками судового процесу. Електронна ідентифікація особи здійснюється з використанням кваліфікованого електронного підпису чи інших засобів електронної ідентифікації, які дають змогу однозначно встановити особу.

Адвокати, нотаріуси, державні та приватні виконавці, судові експерти, органи державної влади та інші державні органи, зареєстровані за законодавством України як юридичні особи, їх територіальні органи, органи місцевого самоврядування, інші юридичні особи, зареєстровані за законодавством України, реєструють свої електронні кабінети в Єдиній судовій інформаційно-комунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, в обов`язковому порядку. Інші особи реєструють свої електронні кабінети в Єдиній судовій інформаційно-комунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, в добровільному порядку.

58. Частиною сьомою статті 18 КАС України передбачено, що особі, яка зареєструвала електронний кабінет в Єдиній судовій інформаційно-комунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, суд вручає будь-які документи у справах, в яких така особа бере участь, виключно в електронній формі шляхом їх направлення до електронного кабінету такої особи, що не позбавляє її права отримати копію судового рішення у паперовій формі за окремою заявою.

59. 17 серпня 2021 року Вища рада правосуддя рішенням № 1845/0/15-21 затвердила Положення про порядок функціонування окремих підсистем ЄСІТС (далі - Положення № 1845/0/15-21).

60. У газеті «Голос України» від 04 вересня 2021 року № 168 (7668) Вища рада правосуддя опублікувала оголошення про початок функціонування трьох таких підсистем (модулів) ЄСІТС: «Електронний кабінет»; «Електронний суд»; підсистема відеоконференцзв`язку.

61. Пункт 119 розділу VІ «Перехідні положення» Положення № 1845/0/15-21 визначає, що підсистеми (модулі) ЄСІТС, вказані в розділі III цього Положення, починають функціонувати через 30 днів із дня опублікування Вищою радою правосуддя в газеті «Голос України» та на вебпорталі судової влади України оголошення про створення та забезпечення функціонування відповідної підсистеми (модуля).

62. 05 жовтня 2021 року є датою початку функціонування підсистем (модулів) ЄСІТС: «Електронний кабінет», «Електронний Суд», підсистеми відеоконференцзв`язку.

63. Відповідно до пункту 3 Положення № 1845/0/15-21 ЄСІТС - це сукупність інформаційних та телекомунікаційних підсистем (модулів), які забезпечують автоматизацію визначених законодавством та цим Положенням процесів діяльності судів, органів та установ в системі правосуддя, включаючи документообіг, автоматизований розподіл справ, обмін документами між судом та учасниками судового процесу, фіксування судового процесу та участь учасників судового процесу у судовому засіданні в режимі відеоконференції, складання оперативної та аналітичної звітності, надання інформаційної допомоги суддям, а також автоматизацію процесів, які забезпечують фінансові, майнові, організаційні, кадрові, інформаційно-телекомунікаційні та інші потреби користувачів ЄСІТС.

64. Згідно з підпунктом 5.6 пункту 5 Положення № 1845/0/15-21 користувач ЄСІТС (користувач) - особа, що пройшла процедуру реєстрації в підсистемі «Електронний кабінет» (Електронний кабінет ЄСІТС), пройшла автентифікацію та якій надано доступ до підсистем ЄСІТС відповідно до її повноважень.

65. Офіційна електронна адреса - сервіс Електронного кабінету ЄСІТС. Адреса електронної пошти, що використовується при реєстрації Електронного кабінету, не може бути зареєстрована в доменній зоні, використання якої заборонено законодавством України (підпункт 5.8 пункту 5 Положення № 1845/0/15-21).

66. Згідно з пунктом 8 Положення № 1845/0/15-21 підсистема «Електронний кабінет» (Електронний кабінет ЄСІТС, Електронний кабінет) - підсистема ЄСІТС, захищений вебсервіс, що має офіційну адресу в інтернеті (id.court.gov.ua), який забезпечує процедуру реєстрації користувачів в ЄСІТС, а також подальшу автентифікацію таких осіб з метою їх доступу до підсистем (модулів) ЄСІТС у межах наданих прав.

Доступ користувачів до підсистем (модулів) ЄСІТС, окрім Електронного кабінету, також може забезпечуватися за допомогою сервісу обміну даними між відповідними підсистемами (модулями) ЄСІТС та іншими інформаційними системами.

67. Пунктом 9 Положення № 1845/0/15-21 передбачено, що процедура реєстрації в ЄСІТС (реєстрація Електронного кабінету, реєстрація офіційної електронної адреси) передбачає проходження запропонованої засобами Електронного кабінету процедури реєстрації з використанням кваліфікованого електронного підпису, та внесенням контактних даних особи, зокрема адреси електронної пошти, номера телефону (в тому числі мобільного), зазначенням інших засобів зв`язку, які забезпечують фіксацію повідомлення або виклику.

Користувачі зобов`язані вносити повну та актуальну інформацію в Електронний кабінет в обсязі, визначеному функціональними можливостями ЄСІТС, невідкладно після створення, отримання або зміни такої інформації.

68. Адвокати, нотаріуси, приватні виконавці, судові експерти, державні органи та органи місцевого самоврядування, суб`єкти господарювання державного та комунального секторів економіки реєструють свої офіційні електронні адреси в ЄСІТС в обов`язковому порядку. Інші особи реєструють свої офіційні електронні адреси в ЄСІТС у добровільному порядку (пункт 10 Положення № 1845/0/15-21).

69. Пунктом 24 розділу ІІІ Положення передбачено, що підсистема «Електронний суд» (Електронний суд) - підсистема ЄСІТС, що забезпечує можливість користувачам у передбачених законодавством випадках відповідно до наявних технічних можливостей підсистеми ЄСІТС реалізованого функціоналу створювати та надсилати в електронному вигляді процесуальні чи інші документи до суду, інших органів та установ у системі правосуддя, а також отримувати інформацію про стан і результати розгляду таких документів чи інші документи. Інструкція користувача Електронного суду розробляється адміністратором ЄСІТС та розміщується на вебсторінці технічної підтримки користувачів ЄСІТС за вебадресою https://wiki.court.gov.ua.

70. За приписами пункту 37 розділу ІІІ Положення підсистема «Електронний суд» забезпечує можливість автоматичного надсилання матеріалів справ в електронному вигляді до Електронних кабінетів учасників справи та їхніх повірених. До Електронних кабінетів користувачів надсилаються у передбачених законодавством випадках документи у справах, які внесені до автоматизованої системи діловодства судів (далі - АСДС) та до автоматизованих систем діловодства, що функціонують в інших органах та установах у системі правосуддя. Документи у справах надсилаються до Електронних кабінетів користувачів у випадку, коли вони внесені до відповідних автоматизованих систем у вигляді електронного документа, підписаного кваліфікованим підписом підписувача (підписувачів), чи у вигляді електронної копії паперового документа, засвідченої кваліфікованим електронним підписом відповідального працівника суду, іншого органу чи установи правосуддя (далі - автоматизована система діловодства). Особам, які не мають зареєстрованих Електронних кабінетів, документи у передбачених цим пунктом випадках можуть надсилатися засобами підсистем ЄСІТС на адресу електронної пошти, вказану такими особами під час подання документів до суду.

71. Отже, процесуальним законодавством, чинним на час постановлення ухвали судом першої інстанції, передбачено два способи надсилання судового рішення - шляхом направлення рекомендованим листом з повідомленням про вручення та в електронній формі - через «Електронний кабінет», у тому числі шляхом направлення листа на офіційну електронну пошту засобами підсистем ЄСІТС у випадках, передбачених пунктом 37 глави 2 розділу ІІІ Положення.

72. Вимога про надіслання судового рішення через підсистеми ЄСІТС є обов`язковою для осіб, визначених пунктом 10 Положення, та тих осіб, які добровільно зареєстрували офіційні електронні адреси в ЄСІТС.

73. Пунктом 42 розділу ІІІ Положення передбачено, що засобами ЄСІТС в автоматичному режимі здійснюється перевірка наявності в особи зареєстрованого Електронного кабінету. У разі наявності в особи Електронного кабінету засобами ЄСІТС забезпечується надсилання до автоматизованої системи діловодства підтвердження доставлення до Електронного кабінету користувача документа у справі. В іншому випадку до автоматизованої системи діловодства надходить повідомлення про відсутність в особи зареєстрованого Електронного кабінету.

74. Отже, формування рішення/ухвали суду в автоматизованій системі діловодства судів та направлення рішення/ухвали суду до Єдиного державного реєстру судових рішень супроводжується автоматичним направленням рішення суду до електронного кабінету, зокрема, суб`єкта господарювання, який є учасником справи.

75. Водночас, згідно з пунктом 43 розділу ІІІ Положення до Електронного кабінету надсилаються документи у справі лише в разі наявності ідентифікаційних даних користувача (учасника справи), внесених до автоматизованої системи діловодства. У разі надсилання користувачем документів у справі за допомогою власного Електронного кабінету ідентифікаційні дані користувача вносяться до автоматизованої системи діловодства в автоматичному режимі. У разі надсилання документів у справі особою в паперовій формі її ідентифікаційні дані вносяться до автоматизованої системи діловодства працівником суду.

76. Підпункт 5.5 розділу І Положення дає визначення поняття «ідентифікаційні дані особи» - для юридичних осіб: ідентифікаційний код юридичної особи (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України, - код в Єдиному державному реєстрі підприємств та організацій України).

77. Отже, за змістом наведених норм суд використовує функціонал підсистеми «Електронний суд», зокрема щодо направлення і вручення судових рішень, через автоматизовану систему діловодства суду. Ці системи є нерозривно пов`язаними і функціонують в автоматичному порядку, однак, для забезпечення досягнення мети, з якою ЄСІТС було впроваджено у роботу суду, вагоме значення має правильність внесення ідентифікаційних даних особи до автоматизованої системи діловодства, коли такі вносяться працівником суду.

78. Подібна правова позиція викладена у постанові Верховного Суду від 07 лютого 2023 року у справі № 340/9054/21.

79. Оскільки ключове питання у цій справі пов`язане саме із функціонуванням підсистеми «Електронний суд», документи, які містяться в матеріалах справи у паперовому вигляді, не мають такого принципово важливого значення, ніж ті дані і документи, які містяться в автоматизованій системі діловодства суду. Це випливає з того, що в паперових документах, які містяться в матеріалах справи, відсутні усі дані, у тому числі і ідентифікаційні, щодо особи, яка отримала електронний документ, на підставі яких можна було б зробити беззаперечний висновок про отримання судового рішення саме відповідачем у справі.

80. Пунктом 114 розділу V Положення установлено, що до матеріалів судової справи в електронному вигляді в АСДС належать:

114.1) у разі подання до суду процесуальних та інших документів, що стосуються розгляду судових справ, в електронній формі за допомогою підсистеми «Електронний суд»: реєстраційні картки; відомості про отримання або надсилання електронних документів; позовні та інші заяви, скарги та інші передбачені законом процесуальні документи в електронній формі, що подані до суду з використанням підсистеми «Електронний суд»; процесуальні та інші документи в електронній формі, виготовлені судом та надіслані на офіційні електронні адреси учасників судового процесу за допомогою ЄСІТС; інші електронні документи, створені в АСДС в автоматичному режимі (протоколи автоматизованого розподілу справи, протоколи фіксування судових засідань, технічні записи судових засідань тощо);

114.2) у разі подання до суду процесуальних та інших документів, що стосуються розгляду судових справ, у паперовій формі: реєстраційні картки; відомості про отримання або надсилання електронних документів; процесуальні та інші документи в електронній формі, виготовлені судом; інші електронні документи, створені в АСДС в автоматичному режимі (протоколи автоматизованого розподілу справи, протоколи фіксування судових засідань, технічні записи судових засідань тощо).

81. Відповідно до матеріалів справи, у суді першої інстанції усі процесуальні документи подавалися учасниками справи в паперовій формі, відповідно, ідентифікаційні дані осіб підлягали внесенню до автоматизованої системи діловодства працівником суду. Перевірка цих даних, в умовах заперечення позивача щодо отримання ним через підсистему «Електронний суд» електронного примірника рішення суду першої інстанції, може бути здійснена виключно за допомогою відомостей електронних справ.

82. У постанові від 07 лютого 2023 року у справі № 340/9054/21 Верховний Суд дійшов висновку, що повідомлення про доставлення електронної копії судового рішення в електронний кабінет суб`єкта владних повноважень є належним доказом його вручення, відповідно, підлягає долученню до матеріалів справи, які формуються в паперовому вигляді (у випадку розгляду справи в паперовій формі). Однак, якщо таке повідомлення не містить усіх відомостей щодо особи, якій було направлено електронний документ, зокрема, її ідентифікаційних даних, такі відомості, у випадку заперечення особою факту отримання документів через підсистему «Електронний суд», підлягають перевірці за допомогою автоматизованої системи діловодства суду шляхом витребування і дослідження електронних справ, що забезпечується функціоналом автоматизованої системи діловодства суду (КП «Діловодство спеціалізованого суду»).

83. Суд касаційної інстанції за допомогою функціоналу Комп`ютерної програми «Діловодство спеціалізованого суду» здійснив витребування електронної справи, яка формувалась судом першої інстанції, та установив, що реєстраційна картка, сформована цим судом, містить правильні ідентифікаційні дані Товариства, зокрема, його . За змістом відомостей електронної справи документ в електронному вигляді ст.169 ч.4 «Ухвала про повернення позовної заяви» від 11 червня 2025 по справі № 160/14844/25 (суддя Лозицька І. О.) було надіслано одержувачу Товариство з обмеженою відповідальністю «СТОБОТ ЕНЕРДЖИ» (ЄДРПОУ/ІПН - 45184260) в його електронний кабінет. Документ доставлено до електронного кабінету: 18.06.2025 о 00:20 год.

84. Отже, суд апеляційної інстанції правильно установив, що відповідно до довідки про доставку електронного листа копію оскаржуваної ухвали суду першої інстанції апелянт отримав у свій електронний кабінет 18.06.2025 о 00:20 год. Проте, апеляційну скаргу було подано Товариством 22 липня 2025 року через систему «Електронний суд», тобто з пропуском строку на апеляційне оскарження. Саме зазначена у такій довідці дата (час, число, місяць і рік) і є тією датою, з якою пункт 2 частини шостої статті 251 КАС України пов`язує день вручення особі судового рішення.

85. Доводи скаржника, наведені у пунктах 25-27, суд касаційної інстанції вважає необґрунтованими та такими, що не свідчать про наявність об`єктивних і непереборних обставин, які унеможливлювали своєчасне вчинення процесуальної дії.

86. Зокрема, посилання на те, що керівник і бухгалтер підприємства не є спеціалістами у сфері комп`ютерних технологій чи права, а також сам по собі факт укладення договору про надання правової допомоги або звернення до адвоката після спливу строку на апеляційне оскарження не може визнаватися поважною причиною пропуску процесуального строку, оскільки мають суб`єктивний характер, пов`язаний із внутрішньою організацією діяльності підприємства та взаємодією з представником, і не підтверджують наявність об`єктивних перешкод, які унеможливили своєчасне подання апеляційної скарги.

87. При цьому, Суд звертає увагу на те, що обов`язок контролювати свій електронний кабінет та забезпечити належну організацію отримання й опрацювання процесуальних документів покладено на учасника справи.

88. Верховний Суд у своїй практиці неодноразово зазначав, що саме на особу, яка просить поновити строк, покладається обов`язок довести існування істотних та непереборних обставин, які унеможливили своєчасне подання скарги.

89. Наведене у сукупності та взаємозв`язку дає підстави вважати правильними висновки суду апеляційної інстанції про неповажність вказаних позивачем підстав пропуску строку на апеляційне оскарження, та як наслідок обґрунтованість відмови у відкритті апеляційного провадження за апеляційною скаргою податкового органу.

90. Доводи, викладені у касаційній скарзі, не спростовують висновків суду апеляційної інстанції та не дають підстав уважати, що оскаржувана ухвала постановлена апеляційним судом з порушенням норм процесуального права, що призвело до необґрунтованої відмови у відкритті апеляційного провадження.

91. Касаційна скарга не містить інших відомостей про обставини, які б давали підстави для поновлення строку на апеляційне оскарження ухвали суду першої інстанції, а також свідчили б про порушення апеляційним судом норм процесуального права при ухваленні судового рішення, а тому підстави для його скасування та задоволення касаційної скарги відсутні.

92. Поряд з цим, колегія суддів вважає за необхідне відзначити, що обмеження строку звернення до суду шляхом встановлення відповідних процесуальних строків не впливає на зміст та обсяг конституційного права на судовий захист і доступ до правосуддя (Рішення Конституційного Суду України від 13 грудня 2011 року № 17-рп/2011). Такі обмеження направлені на досягнення юридичної визначеності у публічно-правових відносинах, а також стимулюють учасників адміністративного процесу добросовісно ставитися до виконання своїх обов`язків та поважати права та інтереси інших учасників правовідносин.

93. Згідно з частиною першою статті 350 КАС України суд касаційної інстанції залишає касаційну скаргу без задоволення, а судові рішення - без змін, якщо визнає, що суди першої та апеляційної інстанцій не допустили неправильного застосування норм матеріального права або порушень норм процесуального права при ухваленні судових рішень чи вчиненні процесуальних дій.

Керуючись статтями 345, 349, 350, 355, 356, 359 Кодексу адміністративного судочинства України, Суд

ПОСТАНОВИВ:

Касаційну скаргу Товариства з обмеженою відповідальністю «СТОБОТ ЕНЕРДЖИ» залишити без задоволення.

Ухвалу Третього апеляційного адміністративного суду від 09 вересня 2025 року у справі № 160/14844/25 залишити без змін.

Постанова суду касаційної інстанції набирає законної сили з дати її ухвалення та оскарженню не підлягає.

Суддя-доповідач М. М. Яковенко

Судді О. В. Білоус

О. О. Шишов