Справа № 320/2387/23
Суддя: Беспалов Олександр Олександрович
Дата ухвалення: 2025-10-21 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ШОСТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Справа № 320/2387/23 Суддя (судді) першої інстанції: Лапій С.М.
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

21 жовтня 2025 року м. Київ

Шостий апеляційний адміністративний суд у складі:

головуючого судді: Беспалова О. О.
суддів: Ключковича В. Ю., Парінова А. Б.
за участю секретаря: Волошка О. Л.

представника позивача Пудкалюк К. О., представника відповідача Шевченко М. А., розглянувши у відкритому судовому засіданні у місті Києві апеляційну скаргу Головного управління Державної податкової служби у Київській області на ухвалу Київського окружного адміністративного суду від 08 грудня 2023 року у справі за позовом товариства з додатковою відповідальністю «Узинський цукровий комбінат» до Головного управління Державної податкової служби у Київській області про визнання протиправними та скасування податкових повідомлень-рішень, -

В С Т А Н О В И В :

Товариство з додатковою відповідальністю "Узинський цукровий комбінат" звернулось до Київського окружного адміністративного суду з позовом до Головного управління Державної податкової служби у Київській області, в якому просило суд визнати протиправними та скасувати податкові повідомлення - рішення Головного управління Державної податкової служби у Київській області від 17.10.2022 №8749/0902, №8767/0902, №8746/0902 та №8748/0902.

Крім того, товариство з додатковою відповідальністю «Узинський цукровий комбінат» звернулось до Київського окружного адміністративного суду із заявою про забезпечення позову, в якій просив забезпечити позов шляхом зобов`язання Головного управління ДПС у Київській області відобразити в інформаційній системі, яка забезпечує відображення результатів контрольно-перевірочної роботи, факту судового оскарження податкових повідомлень-рішень від 17.10.2022 №8749/0902, №8767/0902, №8746/0902, №8748/0902.

Вказану заяву обґрунтовано тим, що товариством в рамках адміністративної справи №320/2387/23 оскаржуються податкові повідомлення-рішення Головного управління ДПС у Київській області від 17.10.2022 №8749/0902, №8767/0902, №8746/0902, №8748/0902, проте, дані податкові повідомлення-рішення в інформаційній системі, яка забезпечує відображення результатів контрольно-перевірочної роботи, зазначаються як узгоджені, у зв`язку з чим за товариством рахується податковий борг.

Ухвалою Київського окружного адміністративного суду від 08 грудня 2023 року заяву про вжиття заходів забезпечення позову задоволено.

В подальшому, ухвалою Київського окружного адміністративного суду від 28 грудня 2023 року скасовано вжиті заходи забезпечення позову.

Не погоджуючись з прийнятим судовим рішенням від 08.12.2023, відповідачем подано апеляційну скаргу, в якій просить скасувати оскаржуване рішення суду першої інстанції з огляду на порушення судом першої інстанції норм матеріального і процесуального права та прийняти нову постанову, якою заяву про вжиття заходів забезпечення позову залишити без задоволення.

Свої вимоги апелянт обґрунтовує тим, що судом першої інстанції вжито заходи забезпечення позову, щ не передбачені Кодексом адміністративного судочинства України.

Ухвалами Шостого апеляційного адміністративного суду відкрито провадження у справі та призначено до розгляду у відкритому судовому засіданні

В судовому засідання представником апелянта вимоги та доводи апеляційної скарги підтримано. Представником позивача щодо задоволення вимог апеляційної скарги не заперечено.

У відповідності до ст. 308 КАС України справа переглядається колегією суддів в межах доводів та вимог апеляційної скарги.

Заслухавши суддю - доповідача, пояснення осіб, що з`явились, дослідивши матеріали справи та доводи апеляційної скарги, колегія суддів встановила таке.

Інститут забезпечення адміністративного позову регламентовано статями 150, 151 КАС України, які закріплюють підстави для вжиття заходів забезпечення адміністративного позову, а також способи забезпечення позову в адміністративному процесі.

Забезпечення адміністративного позову - це вжиття судом, у провадженні якого знаходиться справа, до вирішення адміністративної справи по суті визначених законом заходів з метою створення можливості реального виконання у майбутньому постанови суду, якщо її буде прийнято на користь позивача.

У відповідності до вимог частини першої статті 150 КАС України суд за заявою учасника справи або з власної ініціативи може вжити визначені цією статтею заходи забезпечення адміністративного позову.

Підставою для вжиття заходів забезпечення позову можуть стати такі обставини:

- невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду або ефективний захист або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивачем за захистом яких він звернувся або має намір звернутися до суду; або

- очевидність ознак протиправності рішення, дії чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень, та порушення прав, свобод або інтересів особи, яка звернулася до суду, таким рішенням, дією або бездіяльністю.

Ці підстави є оціночними, тому містять небезпеку для застосування заходів забезпечення позову всупереч цілям цієї статті при формальному дотриманні її вимог. Необґрунтоване вжиття таких заходів може привести до правових ускладнень, значно більших, ніж ті, яким вдалося б запобігти, тому суд повинен у кожному випадку, виходячи з конкретних доказів, встановити, чи є хоча б одна з названих обставин, і оцінити, чи не може застосуванням заходів забезпечення позову бути завдано ще більшої шкоди, ніж та, якій можна запобігти.

Згідно частини другої статті 151 КАС України заходи забезпечення позову мають бути співмірними із заявленими позивачем вимогами. Суд також повинен враховувати співвідношення прав (інтересу), про захист яких просить заявник, із наслідками вжиття забезпечення позову для заінтересованих осіб.

В ухвалі про забезпечення позову суд зазначає вид забезпечення позову та підстави його обрання (частина шоста статті 154 КАС України).

При цьому, заходи забезпечення мають бути вжиті лише в межах позовних вимог та бути співмірними з позовними вимогами.

У той же час, співмірність передбачає співвідношення негативних наслідків від вжиття заходів забезпечення позову з тими негативними наслідками, які можуть настати в результаті невжиття цих заходів, з урахуванням відповідності права чи законного інтересу, за захистом яких заявник звертається до суду, майнових наслідків заборони відповідачу здійснювати певні дії.

Отже, при вирішенні питання про забезпечення позову суд має здійснити оцінку обґрунтованості доводів заявника щодо необхідності вжиття відповідних заходів з урахуванням такого: розумності, обґрунтованості і адекватності вимог заявника щодо забезпечення позову; забезпечення збалансованості інтересів сторін, а також інших учасників судового процесу; наявності зв`язку між конкретним заходом до забезпечення позову і предметом позовної вимоги, зокрема, чи спроможний такий захід забезпечити фактичне виконання судового рішення в разі задоволення позову; імовірності утруднення виконання або невиконання рішення суду в разі невжиття таких заходів; запобігання порушенню у зв`язку із вжиттям таких заходів прав та охоронюваних законом інтересів осіб, що не є учасниками даного судового процесу, дотримання дозволеного законодавством способу забезпечення позову.

Аналогічна правова позиція міститься, зокрема, у постановах Верховного Суду від 21 листопада 2018 року у справі № 826/8556/17, від 25 квітня 2019 року у справі № 826/10936/18, від 07 квітня 2020 року у справі № 826/13413/18.

Крім того, вирішуючи питання про забезпечення позову, суд має брати до уваги інтереси не тільки позивача, а й інших осіб, права яких можуть бути порушені у зв`язку із застосуванням відповідних заходів. Також суд має враховувати співрозмірність вимог клопотання про забезпечення позову заявленим позовним вимогам та обставинам справи.

Як свідчать матеріали справи, спірною ухвалою вжито заходи забезпечення позову шляхом зобов`язання відповідача відобразити в інформаційній системі, яка забезпечує відображення результатів контрольно-перевірочної роботи, факт судового оскарження податкових повідомлень-рішень від 17.10.2022 №8749/0902, №8767/0902, №8746/0902, №8748/0902. Тобто, вчинити певні дії.

Вказане рішення суд першої інстанції обґрунтував тим, що невчинення відповідачем дій щодо відображення в підсистемі, що забезпечує відображення результатів контрольно-перевірочної роботи, факту судового оскарження податкових повідомлень-рішень від 17.10.2022 №8749/0902, №8767/0902, №8746/0902, №8748/0902, порушує права позивача щодо статусу неузгодженості податкових зобов`язань при їх судовому оскарженні.

Натомість, інститут забезпечення адміністративного позову не спрямований на відновлення порушених прав та інтересів, а має на меті створення можливості реального виконання у майбутньому постанови суду, якщо її буде прийнято на користь позивача.

Крім того, як вірно зауважено апелянтом, вжиті судом заходи не передбачено приписами ст. 151 КАС України.

Таким чином, колегія суддів вважає, що немає правових підстав для задоволення клопотання про забезпечення адміністративного позову, а забезпечення позову у спосіб, визначений позивачем не відповідає меті застосування інституту забезпечення позову

Таким чином, дослідивши встановлені обставини, проаналізувавши вищенаведені правові норми та всі доводи апелянта, колегія суддів приходить до висновку про відсутність підстав для вжиття адміністративним судом заходів забезпечення позову відповідно до положень ст. 150 КАС України.

Відтак, враховуючи наведене, доводи апеляційної скарги спростовують висновки суду першої інстанції.

Відповідно до частини першої статті 317 Кодексу адміністративного судочинства України, підставами для скасування судового рішення суду першої інстанції повністю або частково та ухвалення нового рішення у відповідній частині або зміни рішення є: 1) неповне з`ясування судом обставин, що мають значення для справи; 2) недоведеність обставин, що мають значення для справи, які суд першої інстанції визнав встановленими; 3) невідповідність висновків, викладених у рішенні суду першої інстанції, обставинам справи; 4) неправильне застосування норм матеріального права або порушення норм процесуального права.

Оскільки при винесенні оскаржуваної ухвали судом першої інстанції було допущено порушення норм права, що призвело до невірного по суті вирішення питання, тому оскаржувана ухвала підлягає скасуванню, а заява про забезпечення позову підлягає залишенню без задоволенню.

Керуючись ст. ст. 150, 312, 317, 321, 322, 325, 328 КАС України суд,

П О С Т А Н О В И В:

Апеляційну скаргу Головного управління Державної податкової служби у Київській області на ухвалу Київського окружного адміністративного суду від 08 грудня 2023 року у справі за позовом товариства з додатковою відповідальністю «Узинський цукровий комбінат» до Головного управління Державної податкової служби у Київській області про визнання протиправними та скасування податкових повідомлень-рішень задовольнити.

Ухвалу Київського окружного адміністративного суду від 08 грудня 2023 року скасувати та прийняти постанову якою заяву товариства з додатковою відповідальністю «Узинський цукровий комбінат» про вжиття заходів забезпечення позову залишити без задоволення.

Постанова набирає законної сили з дати її прийняття та може бути оскаржена до Верховного Суду в порядку і строки, визначені статтями 328, 329 КАС України.

Суддя-доповідач О. О. Беспалов
Суддя В. Ю. Ключкович
Суддя А. Б. Парінов

(Повний текст постанови складено 22.10.2025)