Справа № 640/23796/20
Суддя: Пекний А.С.
Дата ухвалення: 2025-10-22 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

У Х В А Л А

22 жовтня 2025 року м. Одеса

Одеський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Пекного А.С., розглянувши у письмовому провадженні за правилами спрощеного позовного провадження адміністративну справу за позовом ОСОБА_1 до Головного управління ДПС у м. Києві про визнання протиправними та скасування податкових повідомлень-рішень,

встановив:

ОСОБА_1 (далі - позивач) звернувся до Окружного адміністративного суду міста Києва із адміністративним позовом до Головного управління ДПС у м. Києві (далі - відповідач), у якому просить визнати протиправними та скасувати податкові повідомлення-рішення Головного управління ДПС у м. Києві: від 26.06.2018 №0-2654; від 26.06.2018 №0-2654; від 26.04.2018 №0-2221; від 26.04.2018 №0-2221; від 26.04.2018 №0-2221; від 26.04.2018 №0-2221; від 01.06.2020 №0-2654; від 01.06.2020 №0-2654; від 01.06.2020 №0-2654; від 01.06.2020 №0-2654; від 01.06.2020 №0-2654; від 01.06.2020 №0-2654; від 01.06.2020 №0-2654.

Ухвалою Окружного адміністративного суду міста Києва від 15.10.2020 позовну заяву залишено без руху та встановлено строк для усунення недоліків.

20.11.2020 до суду від позивача надійшли документи на виконання ухвали суду від 15.10.2020.

Згідно уточненої позовної заяви позивач просить суд визнати протиправними та скасувати податкові повідомлення-рішення Головного управління ДПС у м. Києві: від 26.06.2018 №0-2654; від 26.06.2018 № 0-2654; від 27.07.2018 № 0-2654; від 27.07.2018 № 0-2654; від 27.07.2018 № 0-2654; від 08.11.2019 №0-2654/р; від 01.06.2020 №0-2654; від 01.06.2020 №0-2654; від 01.06.2020 №0-2654; від 01.06.2020 №0-2654; від 01.06.2020 №0-2654; від 01.06.2020 №0-2654; від 01.06.2020 №0-2654.

Протиправність оскаржених податкових повідомлень-рішень позивач умотивовує тим, що він є сільськогосподарським товаровиробником, здійснює діяльність з розведення та використання бджіл, виробництва, заготівлі та переробки продуктів бджільництва в Хмельницькій області, Ярмолинецький район, с. Жилинці, а тому користується пільгою, передбаченої підпунктом «ж» підпункту 266.2.2 пункту 266.2 статті 266 Податкового кодексу України щодо сплати податку на нерухоме майно, відмінне від земельної ділянки, яке використовується ним безпосередньо у сільськогосподарській діяльності.

Ухвалою Окружного адміністративного суду міста Києва від 04.01.2021 відкрито провадження в адміністративній справі за вказаним позовом за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін.

Відповідно до ст. 1 Закону України «Про ліквідацію Окружного адміністративного суду міста Києва та утворення Київського міського окружного адміністративного суду» визначено ліквідувати Окружний адміністративний суд міста Києва.

На підставі Порядку передачі судових справ, нерозглянутих Окружним адміністративним судом міста Києва, затвердженого наказом Державної судової адміністрації України від 16.09.2024 № 399, акту приймання-передачі від 29.01.2025, розпорядження керівника апарату Одеського окружного адміністративного суду №1 від 03.02.2025 «Про здійснення реєстрації та автоматизованого розподілу судових справ, нерозглянутих Окружним адміністративним судом міста Києва» та протоколу автоматизованого розподілу судових справ між суддями від 21.02.2025 головуючим суддею у справі № 640/23796/20 визначено суддю Пекного А.С.

Ухвалою судді Одеського окружного адміністративного суду від 10.03.2025 цю адміністративну справу прийнято до провадження та вирішено розглядати її за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи (у письмовому провадженні). Замінено відповідача - Головне управління ДПС у м. Києві () на його правонаступника - Головне управління ДПС у м. Києві (04116, м. Київ, вул. Шолуденка, 33/19, код ЄДРПОУ ВП 44116011).

Відповідачем 03.02.2021 та 27.03.2025 подані відзиви, в яких він заперечує проти задоволення позову, уважаючи оскаржені податкові повідомлення-рішення правомірними.

Зазначає, що повноваження контролюючого органу полягають виключно у розрахунку, формуванні та надсиланні податкових повідомлень-рішень платникам податку на нерухоме майно, відмінне від земельної ділянки на підставі інформації, отриманої з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно, що безоплатно надаються органами державної реєстрації прав на нерухоме майно. Згідно інформації з інформаційно-телекомунікаційних систем контролюючого органу та на підставі даних Державного реєстру речових прав на нерухоме майно ГУ ДПС у м. Києві гр.. ОСОБА_1 є власником наступних об`єктів нерухомого майна: - комплекс загальної площі 812,9 м2 за адресою: Хмельницька область, Ярмолинецький район, село Жилинці, вулиця Господарська, 2; - гаражний бокс загальної площі 45,9 м2 за адресою: м. Київ, вул. В.Степанченка, 4, гараж №351; Документ сформований в системі «Електронний суд» 27.03.2025 5 - нежиле приміщення загальної площі 265,1 м2 за адресою: Хмельницька область, Ярмолинецький район, село Жилинці, вулиця Господарська, 6а; - нежиле приміщення загальної площі 159,7м2 м2 за адресою: Хмельницька область, Ярмолинецький район, село Жилинці, вулиця Господарська, 12; - нежитлова будівля загальної площі 1554,1 м2 за адресою: Хмельницька область, Ярмолинецький район, село Жилинці, вулиця Господарська, 6; - нежитлова будівля загальної площі 1541,5 м2 за адресою: Хмельницька область, Ярмолинецький район, село Жилинці, вулиця Господарська, 7; - нежиле приміщення загальної площі 48,4 м2 за адресою: Хмельницька область, Ярмолинецький район, село Жилинці, вулиця Господарська, 11; - нежиле приміщення загальної площі 1184,6 м2 за адресою: Хмельницька область, Ярмолинецький район, село Жилинці, вулиця Господарська, 9. На виконання вимог статті 266 Податкового кодексу України контролюючим органом здійснено нарахування податку на нерухоме майно, відмінне від земельної ділянки по зазначеним вище об`єктам оподаткування та сформовано податкові повідомлення рішення за період 2017 рік, а саме: від 26.06.2018 №0-2654 у сумі 77,44 грн; від 26.06.2018 №0-2654 у сумі 1895,36 грн; від 27.07.2018 №0-2654 у сумі 2466,40 грн; від 27.07.2018 №0-2654 у сумі 2486,56 грн; від 27.07.2018 №0-2654 у сумі 424,16 грн; за період 2018 рік та 2017 рік: від 08.11.2019 №0-2654/р у сумі 850,08 грн; за період 2019 рік: від 01.06.2020 №0-2654 у сумі 282,69 грн; від 01.06.2020 №0-2654 у сумі 1106,26 грн; від 01.06.2020 №0-2654 у сумі 6485,26 грн; від 01.06.2020 №0-2654 у сумі 165,67 грн; від 01.06.2020 №0-2654 у сумі 6432,68 грн; від 01.06.2020 №0-2654 у сумі 201,97 грн; від 01.06.2020 №0-2654 у сумі 4943,34 грн.

Щодо наявності у позивача передбаченої підпунктом «ж» підпункту 266.2.2 пункту 266.2 статті 266 Податкового кодексу України пільги із сплати податку відповідач з посиланням на положення підпункту 14.1.235 пункту 14.1 статті 14 Податкового кодексу України, пункту 2.28 статті 2 Закону України «Про державну підтримку сільського господарства України», пункту 2.15 1 статті 2 Закону України «Про державну підтримку сільського господарства України», статті 1 Закону України «Про стимулювання розвитку сільського господарства на період 2001-2004 років» стверджує, що така пільга на позивача не поширюється, оскільки відсутні докази того, що позивач у період з 2017 по 2019 роки був сільськогосподарським товаровиробником та використовував об`єкти нерухомості безпосередньо у сільськогосподарській діяльності, а як фізична особа-підприємець з основним видом діяльності 01.49 «Розведення інших тварин» він зареєструвався лише 20.11.2019, номер запису в реєстрі 0049709.

Також у відзиві вказується, що позивач звернувся до суду з порушенням шестимісячного строку на звернення до суду, передбаченого приписами статті 122 КАС України.

Як зазначає відповідач, податкові повідомлення-рішення від 26.06.2018 № 0-2654, від 26.06.2018 № 0-2654, від 27.07.2018 № 0-2654, від 27.07.2018 № 0-2654, від 27.07.2018 № 0-2654 були направлені рекомендованим листом з повідомленням про вручення (за номером відправлення - 752) на податкову адресу позивача та отримані особисто 18.07.2018.

Податкове повідомлення-рішення від 08.11.2019 №0-2654/р було направлено рекомендованим листом з повідомленням про вручення (за номером відправлення - 272) на податкову адресу позивача та було отримано особисто 15.11.2019.

Податкові повідомлення-рішення від 01.06.2020 № 0-2654, від 01.06.2020 №0-2654, від 01.06.2020 № 0-2654, від 01.06.2020 № 0-2654, від 01.06.2020 № 0-2654, від 01.06.2020 № 0-2654, від 01.06.2020 № 0-2654 були направлені рекомендованим листом з повідомленням про вручення (за номером відправлення - 930) на податкову адресу позивача, та отримані ним особисто 19.06.2020.

До суду позивач звернувся у жовтні 2020 року, не заявивши клопотання про визнання поважними причин пропуску строку на звернення до суду.

Перевіривши матеріали справи, суд приходить до таких висновків.

Частиною першою статті 2 КАС України передбачено, що завданням адміністративного судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.

Відповідно до частини першої статті 5 КАС України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до адміністративного суду, якщо вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб`єкта владних повноважень порушені її права, свободи або законні інтереси, і просити про їх захист встановленим законом шляхом.

Вимоги до позовної заяви та документи, що додаються до неї, викладено в статтях 160 та 161 КАС України й згідно із частиною 6 статті 161 КАС України у разі пропуску строку звернення до адміністративного суду позивач зобов`язаний додати до позову заяву про поновлення цього строку та докази поважності причин його пропуску.

За змістом частин першої - третьої статті 122 КАС України позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами. Для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів. Для захисту прав, свобод та інтересів особи цим Кодексом та іншими законами можуть встановлюватися інші строки для звернення до адміністративного суду, які, якщо не встановлено інше, обчислюються з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

При цьому, процесуальним строком є проміжок часу, встановлений законом або судом, у який суд та особи, що беруть участь у справі, та інші учасники процесу вчиняють певні процесуальні дії, передбачені КАС України, в результаті вчинення яких настають певні правові наслідки.

За загальним правилом перебіг строку звернення до адміністративного суду починається з дня виникнення права на адміністративний позов, тобто коли особа дізналася або могла та повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

У частині першій статті 123 КАС України закріплено, що у разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду з заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду або вказати інші підстави для поновлення строку.

Зазначена норма кореспондується й з приписами частини першої статті 169 КАС України, згідно з якою суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

У той же час, якщо факт пропуску позивачем строку звернення до адміністративного суду буде виявлено судом після відкриття провадження в адміністративній справі і позивач не заявить про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані ним у заяві, будуть визнані судом неповажними, суд залишає позовну заяву без розгляду (частина третя статті 123 КАС України).

Якщо після відкриття провадження у справі суд дійде висновку, що викладений в ухвалі про відкриття провадження у справі висновок суду про визнання поважними причин пропуску строку звернення до адміністративного суду був передчасним, і суд не знайде інших підстав для визнання причин пропуску строку звернення до адміністративного суду поважними, суд залишає позовну заяву без розгляду (частина четверта статті 123 КАС України).

При цьому дії судді першої інстанції, які мають вчинятись за наслідком отриманням позовної заяви визначені в статті 171 КАС України.

За приписами частини тринадцятої статті 171 КАС України вказано, що суддя, встановивши після відкриття провадження у справі, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 160, 161 цього Кодексу, постановляє ухвалу не пізніше наступного дня, в якій зазначаються підстави залишення заяви без руху, про що повідомляє позивача і надає йому строк для усунення недоліків, який не може перевищувати п`яти днів з дня вручення позивачу ухвали.

Згідно з пунктом 8 частини першої статті 240 КАС України суд своєю ухвалою залишає позов без розгляду з підстав, визначених частинами третьою та четвертою статті 123 цього Кодексу.

Слід звернути увагу, що положення частини тринадцятої статті 171 КАС України кореспондується із приписами вже наведеної частини третьої статті 123 КАС України, яка, при її буквальному аналізі, вказує про обов`язок суду оцінити доводи позивача про пропуск ним строку на звернення із позовом до суду, якщо такий факт був виявлений судом після відкриття провадження у справи.

З цього слідує, що суд першої інстанції, застосовуючи частину третю статті 123 КАС України, спочатку має залишити позовну заяву без руху, надавши строк позивачу для надання заяви із вказівкою в ній підстав для поновлення пропущеного строку звернення із цим позовом до суду.

Питання строків звернення до суду як і з попереднім використанням платником податків досудового порядку вирішення спору, так і без застосування зазначеної процедури було предметом неодноразового розгляду Верховним Судом і станом на сьогодні практика Верховного Суду з цього питання є сформованою і усталеною.

При цьому в кожному випадку темпоральні проміжки, як і момент початку відліку строку, є різними.

У постанові від 27 січня 2022 року у справі №160/11673/20 Верховний Суд у складі судової палати з розгляду справ щодо податків, зборів та інших обов`язкових платежів Касаційного адміністративного суду сформулював правовий висновок: «Процесуальний строк звернення до суду з позовом про скасування податкового повідомлення-рішення (рішення про застосування штрафних санкцій) у випадку, якщо платником податків не використовувалася процедура досудового вирішення спору (адміністративного оскарження) визначається частиною другою статті 122 КАС України - становить шість місяців і обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів. Судова палата вважає, що такий висновок не суперечить пункту 56.18 статті 56 ПК України, який закріплює право на звернення до суду з позовом у будь-який момент після отримання такого рішення, але при реалізації цього права має враховуватися строк давності».

Велика Палата Верховного Суду у постанові від 16 липня 2025 року у справі № 500/2276/24 (пункт 17) дійшла висновку, що в адміністративному судочинстві можна виділити такі строки оскарження рішень / дій / бездіяльності суб`єкта владних повноважень: 1) якщо платник податків не оскаржував рішення контролюючого органу в досудовому (адміністративному) порядку - строк звернення до суду становить 6 місяців (частина друга статті 122 КАС України); 2) якщо платник податків оскаржував рішення контролюючого органу в досудовому (адміністративному) порядку, яке не стосується нарахування грошових зобов`язань (наприклад, блокування ПН; присвоєння ризикового статусу тощо), - строк звернення до суду становить 3 місяці (частина четверта статті 122 КАС України); 3) якщо платник податків оскаржував рішення контролюючого органу в досудовому (адміністративному) порядку, яке передбачає нарахування грошових зобов`язань (наприклад, податкове повідомлення-рішення), - строк звернення до суду становить 1 місяць (пункт 56.19 статті 56 ПК України).

Таким чином, строк звернення до суду з позовом про скасування податкового повідомлення-рішення (без використання процедури досудового вирішення спору) становив шість місяців і обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Як видно з матеріалів справи, позивач 18.07.2018 особисто отримав податкові повідомлення-рішення від 26.06.2018 № 0-2654, від 26.06.2018 № 0-2654, від 27.07.2018 № 0-2654, від 27.07.2018 № 0-2654, від 27.07.2018 № 0-2654, а тому строк на звернення до суду щодо їх оскарження сплив у січні 2019 року.

Податкове повідомлення-рішення від 08.11.2019 №0-2654/р отримано позивачем особисто 15.11.2019, тому строк на звернення до суду щодо його оскарження сплив у травні 2020 року.

Позовну заяву подано до суду 02.10.2020, про що свідчить штамп АТ Укрпошти на конверті, в якому було надіслано позов, а отже із пропуском установленого статтею 122 КАС України шестимісячного строку на звернення до суду.

Заяв та клопотань про визнання поважними причин пропуску строку на звернення до суду позивач не подавав, а Окружний адміністративний суд міста Києва питання дотримання позивачем строку на звернення до суду не вирішував, як залишаючи позовну заяву без руху, так і відкриваючи провадження у справі ухвалою від 04 січня 2021 року.

З урахуванням викладеного та приписів статей 123, 161, 171 КАС України, позов підлягає залишенню без руху із встановленням позивачу строку на усунення недоліків позову, а саме для надання до суду заяви про поновлення строку на звернення до суду та доказів поважності причин його пропуску.

Керуючись статтями 123, 161, 171, 173-183, 248 КАС України, суд

ухвалив:

Залишити без руху позовну заяву ОСОБА_1 до Головного управління ДПС у м. Києві про визнання протиправними та скасування податкових повідомлень-рішень в частині позовних вимог про визнання протиправними та скасування податкових повідомлень-рішень Головного управління ДПС у м. Києві від 26.06.2018 № 0-2654, від 26.06.2018 № 0-2654, від 27.07.2018 № 0-2654, від 27.07.2018 № 0-2654, від 27.07.2018 № 0-2654, від 08.11.2019 №0-2654/р.

Встановити позивачу строк на усунення недоліків позову, а саме для надання до суду заяви про поновлення строку на звернення до суду та доказів поважності причин його пропуску п`ять днів з дня отримання копії цієї ухвали.

Ухвала окремо не оскаржується та набирає законної сили з моменту підписання.

Суддя А.С. Пекний