Справа № 640/1157/20
Суддя: С.М. Дуляницька
Дата ухвалення: 2025-10-24 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

РІВНЕНСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Р І Ш Е Н Н Я

і м е н е м У к р а ї н и

24 жовтня 2025 року м. Рівне №640/1157/20

Рівненський окружний адміністративний суд у складі судді С.М. Дуляницька, розглянувши за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи, адміністративну справу за позовом

Товариства з обмеженою відповідальністю "ЗМІНА"
доГоловного управління ДПС у м. Києві, як відокремлений підрозділ Державної податкової служби України, Державної податкової служби України
визнання протиправним та скасування рішення, зобов`язання вчинити дії., -

В С Т А Н О В И В:

16.01.2020 Товариство з обмеженою відповідальністю «ЗМІНА» (далі ТзОВ «ЗМІНА») звернулося до Окружного адміністративного суду міста Києва з позовом до Державної податкової служби України (далі ДПС України), Головного управління ДПС у м. Києві (далі ГУ ДПС у м. Києві) про визнання протиправними та скасування рішень, зобов`язання вчинити дії.

Позовні вимоги обґрунтовані тим, що ТзОВ «ЗМІНА» складено та подано на реєстрацію в Єдиному реєстрі податкових накладних (далі ЄРПН) податкові накладні (далі - ПН) № 1 від 01.11.2019, № 2 від 30.11.2019, проте згідно з квитанціями від 20.11.2019 та 11.12.2019 реєстрація вказаних ПН була зупинена.

Позивач подав до Комісії ГУ ДПС у м. Києві з питань зупинення реєстрації податкової накладної / розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних (далі Комісія ГУ ДПС у м. Києві) повідомлення про подання пояснень та копій документів, необхідних для прийняття рішення про реєстрацію вказаних ПН.

Проте, рішеннями Комісії ГУ ДПС у м. Києві від 24.12.2019 № 1401735/31351265 та № 1401734/31351265 було відмовлено у реєстрації зазначених ПН у зв`язку із тим, що платником податку не надано копій документів, а саме первинних документів щодо постачання/придбання товарів/послуг, зберігання і транспортування, навантаження, розвантаження продукції, складських документів (інвентаризаційні описи), у т.ч. рахунків-фактури/інвойсів, актів приймання-передачі товарів (робіт, послуг) з урахуванням наявності певних типових форм та галузевої специфіки, накладних.

Позивач не погоджується із вказаними рішеннями Комісії ГУ ДПС у м. Києві про відмову у реєстрації в ЄРПН зазначених ПН з тих підстав, що платник надав усі необхідні первинні документи, які підтверджували реальність здійснення господарських операцій, та були достатніми для реєстрації ПН в ЄРПН. Оскаржувані рішення не містять конкретної інформації щодо причин та підстав для їх прийняття, у них не зазначено, яких конкретно документів не вистачає для прийняття рішень про реєстрацію спірних ПН, рішення не відповідають критеріям правомірності, встановленим частиною другою статті 2 КАС України.

Позивач просить визнати протиправними та скасувати рішення Комісії ГУ ДПС у м. Києві від 24.12.2019 №1401735/31351265 та № 1401734/31351265 та зобов`язати ДПС України зареєструвати ПН № 1 від 01.11.2019 та № 2 від 30.11.2019.

Ухвалою судді Окружного адміністративного суду м. Києва Васильченко І.П. від 21.01.2020 відкрито провадження у справі та призначено до розгляду за правилами спрощеного позовного провадження.

На підставі розпорядження про повторний автоматизований розподіл від 06.10.2020 №483 та відповідно до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 06.10.2020 визначено суддю Добрівську Н.А. для розгляду адміністративної справи №640/1157/20 та вказану справу передано на розгляд судді Добрівській Н.А.

Ухвалою судді Окружного адміністративного суду м.Києва Добрівською Н.А. від 11.11.2020 прийнято до провадження адміністративну справу №640/1157/20. Розгляд справи вирішено проводити за правилами спрощеного позовного провадження (без виклику сторін).

Інших процесуальних рішень по справі не виносилось. Спір по суті не вирішено.

Законом України №2825-IX від 13.12.2022, що набрав чинності 15.12.2022, ліквідовано Окружний адміністративний суд міста Києва.

Згідно з розділом II «Прикінцеві та перехідні положення» цього Закону, адміністративні справи, які не розглянуті Окружним адміністративним судом міста Києва, у тому числі ті, що передані до Київського окружного адміністративного суду, але не розподілені між суддями (крім справ, підсудність яких визначена частиною першою статті 27, частиною третьою статті 276, статтями 289-1, 289-4 Кодексу адміністративного судочинства України), передаються на розгляд та вирішення іншим окружним адміністративним судам України шляхом їх автоматизованого розподілу між цими судами з урахуванням навантаження, за принципом випадковості та відповідно до хронологічного надходження справ у порядку, визначеному Державною судовою адміністрацією України.

На виконання вказаного положення Державна судова адміністрація України наказом №399 від 16.09.2024 затвердила Порядок передачі судових справ, нерозглянутих Окружним адміністративним судом міста Києва.

Відповідно до цього Порядку, 08.11.2024 здійснено пакетний автоматизований розподіл судових справ, за яким Рівненському окружному адміністративному суду, з урахуванням навантаження та за принципом випадковості, визначено до передачі 460 справ.

Наказом в.о.керівника апарату Київського окружного адміністративного суду №45-0д/ка від 31.12.2024, затверджено графік передачі справ, відповідно до якого справи передані Рівненському окружному адміністративному суду 14.02.2025.

На виконання рішення зборів суддів Рівненського окружного адміністративного суду (протокол №3 від 21.11.2024 та №4 від 13.12.2024), комісією прийнято справи, а Відділом документального забезпечення проведено їх реєстрацію та автоматизований розподіл.

Згідно протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 05 березня 2025 року для розгляду справи №640/1157/20 визначено суддю С.М. Дуляницька.

Ухвалою Рівненського окружного адміністративного суду від 10.03.2025 прийнято до провадження адміністративну справу № 640/1157/20, постановлено судовий розгляд справи здійснювати за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін суддею одноособово (а. с. 108).

В поданих до суду відзивах на позовну заяву (а. с. 76-79, 85-87, 115-123) відповідачі позов не визнали та просять відмовити у його задоволенні з підстав правомірності оскаржуваних рішень.

Ухвалою суду від 29.04.2025 замінено у цій справі відповідача ГУ ДФС у м. Києві на його правонаступника ГУ ДПС у м. Києві (ідентифікаційний код ВП 44116011) (а. с. 143-144).

Дослідивши письмові докази та письмові пояснення, викладені у заявах по суті справи, суд дійшов висновку, що позов необхідно задовольнити з таких мотивів та підстав.

Судом встановлено, що ТзОВ «ЗМІНА» складено та подано до реєстрації в ЄРПН такі ПН:

- № 1 від 01.11.2019 (покупець ТзОВ «ЗАРА УКРАЇНА», послуга оренда приміщення м. Київ, Хрещатик, 23 за листопад 2019 року, послуги згідно з ДКПП 68.20.12-00.00, обсяг постачання 2750000,00 грн, сума ПДВ 550000,00 грн) (а. с.20);

- № 2 від 30.11.2019 (покупець ТзОВ «ЗАРА УКРАЇНИ», 1) послуги відшкодування за електричну енергію (актив) за листопад 2019 року, послуги згідно з ДКПП 68.20.12-00.00, обсяг постачання 124846,46 грн, сума ПДВ 24969,292 грн; 2) послуги відшкодування за електричну енергію (реактив) за листопад 2019 року, послуги згідно з ДКПП 68.20.12-00.00, обсяг постачання 1193,80 грн, сума ПДВ 238,76 грн; 3) відшкодування за дезінсекцію за листопад 2019 року, послуги згідно з ДКПП 68.20.12-00.00, обсяг постачання 208,33 грн., сума ПДВ 41,666 грн; 3) відшкодування за дератизацію за листопад 2019 року, послуги згідно з ДКПП 68.20.12-00.00, обсяг постачання 104,17 грн.аДВ 20,823884 ,00 грн; 4) відшкодування експлуатаційних витрат за березень 2021 року, послуги згідно з ДКПП 68.20.12-00.00, обсяг постачання 5027,19 грн., сума ПДВ 1005,438 грн; 5) відшкодування послуги водопостачання та/або водовідведення за березень 2021 року, послуги згідно з ДКПП 68.20.12-00.00, обсяг постачання 1036,35 грн., сума ПДВ 207,27 грн; 6) ел. енергія реактив (реактив) за березень 2021 року, послуги згідно з ДКПП 68.20.12-00.00, обсяг постачання 647,71 грн, сума ПДВ 129,542 грн) (а. с. 27).

Згідно із квитанціями від 20.11.2019 та 11.12.2019 реєстрація ПН була зупинена з таких підстав: ПН відповідає вимогам аа. 1.6 п. 1 Критеріїв ризиковості платника податку (а.с.24-25).

ТзОВ «ЗМІНА» подало повідомлення про подання пояснень та копій документів щодо податкових накладних/розрахунків коригування, реєстрацію яких зупинено, а саме:

- № 122 від 20.12.2019 (по ПН № 1 від 01.11.2019), кількість додатків 9, а в графі «пояснення» вказаного повідомлення зазначено про таке: ТзОВ «ЗМІНА» має договірні відносини з ТзОВ «ЗАРА УКРАЇНИ», укладено договір оренди приміщення, що розташоване за адресою м. Київ, вул. Хрещатик, 23. Відповідно до договору оренди орендар відшкодовує плату за оренду та комунальні послуги (а.с.26);

- №121 від 18.11.2019 (по ПН № 2), кількість додатків 14, а в графі «пояснення» вказаного повідомлення зазначено про таке: ТзОВ «ЗМІНА» має договірні відносини з ТзОВ «ЗАРА УКРАЇНИ», укладено договір оренди приміщення, що розташоване за адресою м. Київ, вул. Хрещатик, 23. Відповідно до договору оренди орендар відшкодовує комунальні послуги (електрику, опалення, воду, дезінсекцію, ератизацію та експлуатаційні витрати) (а. с. 27).

Комісія ГУ ДПС у м. Києві прийняла такі рішення про відмову у реєстрації вказаних ПН в ЄРПН, а саме:

- від 24.12.2019 № 1401735/31351265 про відмову в реєстрації ПН № 1 від 01.11.2019 (а.с.22);

- від 24.12.2019 № 1401734/31351265 про відмову в реєстрації ПН № 2 від 30.11.2019 (а.с. 23).

Вказані рішення, як вбачається із їх тексту, прийняті у зв`язку із ненадання платником копій первинних документів щодо постачання/придбання товарів/послуг, зберігання і транспортування, навантаження, розвантаження продукції, складських приміщень (інвентаризаційні описи), у тому числі рахунки-фактури/інвойси, акти приймання-передачі товарів (робіт, послуг) з урахуванням наявності певних типових форм та галузевої специфіки, накладних, а у графі «додаткова інформація» відомості відсутні.

При вирішенні спору суд застосовує такі нормативно-правові акти.

Відносини, що виникають у сфері справляння податків і зборів, зокрема вичерпний перелік податків та зборів, що справляються в Україні, та порядок їх адміністрування, платників податків та зборів, їх права та обов`язки, компетенцію контролюючих органів, повноваження і обов`язки їх посадових осіб під час адміністрування податків, а також відповідальність за порушення податкового законодавства регулює ПК України.

Пунктом 201.1 статті 201 ПК України (тут і в подальшому - в редакції на момент виникнення спірних правовідносин) визначено, що на дату виникнення податкових зобов`язань платник податку зобов`язаний скласти податкову накладну в електронній формі з дотриманням умови щодо реєстрації у порядку, визначеному законодавством, електронного підпису уповноваженої платником особи та зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних у встановлений цим Кодексом термін.

Відповідно до пункту 201.10 статті 201 ПК України при здійсненні операцій з постачання товарів/послуг платник податку продавець товарів/послуг зобов`язаний в установлені терміни скласти податкову накладну, зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних та надати покупцю за його вимогою.

Підтвердженням продавцю про прийняття його податкової накладної та/або розрахунку коригування до Єдиного реєстру податкових накладних є квитанція в електронному вигляді у текстовому форматі, яка надсилається протягом операційного дня.

Датою та часом надання податкової накладної та/або розрахунку коригування в електронному вигляді до центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну податкову і митну політику, є дата та час, зафіксовані у квитанції.

Якщо надіслані податкові накладні/розрахунки коригування сформовано з порушенням вимог, передбачених пунктом 201.1 цієї статті та/або пунктом 192.1 статті 192 цього Кодексу, а також у разі зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування відповідно до пункту 201.16 цієї статті, протягом операційного дня продавцю/покупцю надсилається квитанція в електронному вигляді у текстовому форматі про неприйняття їх в електронному вигляді або зупинення їх реєстрації із зазначенням причин.

Квитанція про зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування надсилається одночасно продавцю та покупцю платнику податку.

Механізм внесення відомостей, що містяться у податковій накладній та/або розрахунку коригування кількісних і вартісних показників до неї, до Єдиного реєстру податкових накладних визначений Порядком ведення Єдиного реєстру податкових накладних, затвердженому постановою Кабінету Міністрів України за №1246 від 29.12.2010 (надалі - Порядок №1246).

Положеннями пункту 2 Порядку №1246 (тут і в подальшому - в редакції на момент виникнення спірних правовідносин) визначено, що податкова накладна - це електронний документ, який складається платником податку на додану вартість відповідно до вимог ПК України в електронній формі у затвердженому в установленому порядку форматі (стандарті) та надсилається для реєстрації.

Відповідно до абзацу 10 пункту 12 Порядку №1246 після надходження податкової накладної та/або розрахунку коригування до ДФС в автоматизованому режимі здійснюється їх розшифрування та проводяться перевірки, крім іншого, наявності підстав для зупинення реєстрації податкових накладних та/або розрахунків коригування.

Згідно з пунктом 201.16 статті 201 ПК України реєстрація податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних може бути зупинена в порядку та на підставах, визначених Кабінетом Міністрів України.

На виконання даної норми постановою Кабінету Міністрів України від 21.02.2018 №117 затверджено, крім іншого, Порядок зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних (далі по тексту - Порядок зупинення реєстрації ПН/РК).

За змістом пунктів 5-7 Порядку зупинення реєстрації ПН/РК (тут і в подальшому - в редакції на момент виникнення спірних правовідносин), податкова накладна / розрахунок коригування, які підлягають моніторингу, перевіряються на відповідність критеріям ризиковості платника податку, критеріям ризиковості здійснення операцій та показникам позитивної податкової історії платника податку.

У разі коли за результатами моніторингу платник податку, яким складено податкову накладну / розрахунок коригування, відповідає критеріям ризиковості платника податку, реєстрація таких податкової накладної / розрахунку коригування зупиняється.

У разі коли за результатами моніторингу податкова накладна / розрахунок коригування відповідають критеріям ризиковості здійснення операції, крім податкової накладної / розрахунку коригування, складених платником податку, який має позитивну податкову історію платника податку, реєстрація таких податкової накладної / розрахунку коригування зупиняється.

Відповідно до пункту 10 Порядку зупинення реєстрації ПН/РК критерії ризиковості платника податку, критерії ризиковості платника податку, критерії ризиковості здійснення операцій, перелік показників, за якими визначається позитивна податкова історія платника податку, визначає ДФС та надсилає на погодження Мінфіну в електронній формі через систему електронної взаємодії органів виконавчої влади. Мінфін у дводенний строк погоджує або надсилає ДФС на доопрацювання визначені у цьому пункті критерії та перелік показників, за якими визначається позитивна податкова історія платника податку. Про визначені критерії ризиковості платника податку, критерії ризиковості здійснення операцій, перелік показників, за якими визначається позитивна податкова історія платника податку, ДФС інформує Комітет Верховної Ради України з питань податкової та митної політики. ДФС оприлюднює на своєму офіційному веб-сайті погоджені критерії ризиковості платника податку, критерії ризиковості здійснення операцій, перелік показників, за якими визначається позитивна податкова історія платника податку.

21.03.2018 Міністерством фінансів України погоджено Критерії ризиковості платника податків, які розроблені ДФС України. Вказані Критерії викладені в листі ДФС України від 21.03.2018 №959/99-99-07-18, підпунктом 1.6 пункту 1 якого визначено, що комісії головних управлінь ДФС в областях, м.Києві та Офісу великих платників податків ДФС можуть розглядати питання щодо встановлення ризиковості платника податків, а саме:

- платник податку зареєстрований (перереєстрований) за адресою, що знаходиться на непідконтрольній території України (зона АТО, АР Крим);

- дата реєстрації платником податку на додану вартість не перевищує трьох місяців з дати такої реєстрації;

- платник податку - юридична особа, який не має відкритих рахунків у банківських установах, крім рахунків в органах державної казначейської служби України (крім бюджетних установ);

- платник податку, посадова особа та/або засновник якого був посадовою особою та/або засновником суб`єкта господарювання, якого ліквідовано за процедурою банкрутства протягом останніх трьох років;

- платником податку не подано контролюючому органу податкову звітність з податку на додану вартість за два останні звітні періоди всупереч нормам підпункту 16.1.3 пункту 16.1 статті 16 та абзацу першого пункту 49.2 і пункту 49.18 статті 49 Податкового кодексу України;

- платником податку на прибуток не подано контролюючому органу фінансову звітність за останній звітний період всупереч нормам підпункту 16.1.3 пункту 16.1 статті 16 та пункту 46.2 статті 46 Податкового кодексу України (далі - Кодекс);

- наявна податкова інформація, що свідчить про наявність ознак здійснення ризикових операцій платником.

В подальшому 13.11.2018 на офіційному веб-сайті ДФС України оприлюднено Критерії ризиковості платника податку та критерії ризиковості здійснення операцій (з урахуванням внесених змін, погоджених Міністерством фінансів згідно листа від 31.10.2018 №26010-06-05/28170), перелік показників, що визначають позитивну податкову історію платника податку (погоджений Міністерством фінансів згідно листа від 22.03.2018 № 26010-06-10/7849), визначені у відповідності до вимог пункту 10 постанови Кабінету Міністрів України від 21.02.2018 № 117, підпунктом 1.6 пункту 1 якого визначеного, що комісії головних управлінь ДФС в областях, м.Києві та Офісу великих платників податків ДФС можуть розглядати питання щодо встановлення ризиковості платника податків, а саме:

- платник податку зареєстрований (перереєстрований) за адресою, що знаходиться на тимчасово окупованих територіях у Донецькій та Луганській областях і тимчасово окупованій території, в розумінні Закону України «Про забезпечення прав і свобод громадян та правовий режим на тимчасово окупованій території України»;

- платник податку зареєстрований платником ПДВ менше трьох місяців;

- платник податку юридична особа, який не має відкритих рахунків у банківських установах, крім рахунків в органах Державної казначейської служби України (крім бюджетних установ);

- платник податку, посадова особа та/або засновник якого був посадовою особою та/або засновником суб`єкта господарювання, якого ліквідовано за процедурою банкрутства протягом останніх трьох років;

- платником податку не подано контролюючому органу податкову звітність з податку на додану вартість за два останні звітні періоди всупереч нормам підпункту 16.1.3 пункту 16.1 статті 16 та абзацу першого пункту 49.2 і пункту 49.18 статті 49 ПК України;

- платником податку на прибуток не подано контролюючому органу фінансову звітність за останній звітний період всупереч нормам підпункту 16.1.3 пункту 16.1 статті 16 та пункту 46.2 статті 46 ПК України;

- наявна податкова інформація, що свідчить про наявність ознак здійснення ризикових операцій платником.

Крім того, 08.08.2019 на офіційному веб-сайті ДФС України оприлюднено інформацію про те, що відповідно до вимог пункту 10 Порядку зупинення податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 21.02.2018 № 117, ДФС визначені критерії ризиковості платника податку, критерії ризиковості здійснення операцій, перелік показників, за якими визначається позитивна податкова історія платника податку та погоджені Міністерством фінансів України згідно з листом від 06.08.2019 № 26010-06-5/20111.

Критерії ризиковості платника податку та критерії ризиковості здійснення операцій зареєстровані в ДФС за № 1962/99-99-29-01-01 від 07.08.2019 та введені в дію 08.08.2019.

Підпунктом 1.6 пункту 1 зазначених Критеріїв визначеного, що комісії головних управлінь ДФС в областях, м.Києві та Офісу великих платників податків ДФС можуть розглядати питання щодо встановлення ризиковості платника податків, а саме: комісії головних управлінь ДФС в областях, м.Києві та Офісу великих платників податків ДФС можуть розглядати питання щодо встановлення ризиковості платника податків, а саме:

- керівник платника податку та/або головний бухгалтер, та/або особа, що має право підпису, згідно з даними Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань, зареєстровані (перереєстровані) за адресою, що знаходиться на тимчасово окупованих територіях у Донецькій та Луганській областях і тимчасово окупованій території, в розумінні Закону України «Про забезпечення прав і свобод громадян та правовий режим на тимчасово окупованій території України»;

- платник податку - юридична особа, який не має відкритих рахунків у банківських установах, крім рахунків в органах Державної казначейської служби України (крім бюджетних установ);

- платник податку, посадова особа та/або засновник якого був посадовою особою та/або засновником суб`єкта господарювання, якого ліквідовано за процедурою банкрутства протягом останніх трьох років;

- платником податку не подано контролюючому органу податкову звітність з податку на додану вартість за два останні звітні періоди всупереч нормам підпункту 16.1.3 пункту 16.1 статті 16 та абзацу першого пункту 49.2 і пункту 49.18 статті 49 Податкового кодексу України;

- платником податку на прибуток не подано контролюючому органу фінансову звітність за останній звітний період всупереч нормам підпункту 16.1.3 пункту 16.1 статті 16 та пункту 46.2 статті 46 Податкового кодексу України (далі - Кодекс);

- в органах ДФС наявна податкова інформація, яка стала відома у процесі поточної діяльності при реалізації покладених на контролюючі органи завдань і функцій, що визначає ризиковість здійснення господарської операції, зазначеної в поданій на реєстрацію податковій накладній/розрахунку коригування.

Суд звертає увагу, що в оскаржуваних рішеннях відсутня інформація щодо застосованих контролюючим органом Критеріїв ризиковості платника податку, або посилання на конкретний абзац підпункту 1.6 пункту 1 Критеріїв ризиковості платника податку. Не зазначено такої інформації і у поданих заявах по суті справи.

З посиланням на правову позицію, висловлену Верховним Судом у постанові від 02.04.2019 по справі №822/1878/18, суд зазначає, що листи міністерств, інших органів виконавчої влади не є нормативно-правовими актами у розумінні статті 117 Конституції України, а відтак не є джерелом права відповідно до статті 7 КАС України. Загальними вимогами, які висуваються до актів індивідуальної дії, як акта правозастосування, є його обґрунтованість та вмотивованість, тобто наведення податковим органом конкретних підстав його прийняття (фактичних і юридичних), а також переконливих і зрозумілих мотивів його прийняття. Крім того, акти, що затверджують критерії ризиковості здійснення операцій мають на меті встановити норми права, які зачіпають права, свободи й законні інтереси громадян, а відтак підлягають обов`язковій реєстрації у порядку, визначеному діючим законодавством.

За таких обставин, суд вважає необґрунтованими посилання контролюючого органу на підпункт 1.6 пункту 1 Критеріїв ризиковості платника податку, як на підставу зупинення реєстрації податкових накладних з огляду на те, що вищезазначені Критерії ризиковості платника податку не є нормативно-правовими актами, оскільки не здійснена їх обов`язкова державна реєстрація у порядку, визначеному діючим законодавством.

Таким чином, відповідачем не доведено, а судом не встановлено наявності підстав для зупинення реєстрації складеного позивачем розрахунку коригування до податкової накладної.

Відповідно до пункту 21 Порядку зупинення реєстрації ПН/РК підставами для прийняття комісіями контролюючих органів рішення про відмову в реєстрації податкової накладної / розрахунку коригування є:

ненадання платником податку письмових пояснень стосовно підтвердження інформації, зазначеної у податковій накладній / розрахунку коригування, реєстрацію яких зупинено;

ненадання платником податку копій документів відповідно до підпункту 4 пункту 13 цього Порядку;

надання платником податку копій документів, які складені з порушенням законодавства.

Пунктом 14 Порядку зупинення реєстрації ПН/РК визначено перелік документів, необхідних для прийняття рішення про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі, який включає в себе:

договори, зокрема зовнішньоекономічні контракти, з додатками до них;

договори, довіреності, акти керівного органу платника податку, якими оформлені повноваження осіб, які одержують продукцію в інтересах платника податку для здійснення операції;

первинні документи щодо постачання/придбання товарів/послуг, зберігання і транспортування, навантаження, розвантаження продукції, складські документи (інвентаризаційні описи), у тому числі рахунки-фактури/інвойси, акти приймання-передачі товарів (робіт, послуг) з урахуванням наявності певних типових форм та галузевої специфіки, накладні;

розрахункові документи та/або банківські виписки з особових рахунків;

документи щодо підтвердження відповідності продукції (декларації про відповідність, паспорти якості, сертифікати відповідності), наявність яких передбачена договором та/або законодавством.

Як вбачається з наданих до матеріалів справи письмових доказів, а саме квитанцій про зупинення реєстрації податкових накладних, контролюючим органом запропоновано платнику податків надати пояснення та/або копії документів, достатні для прийняття рішення про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в ЄРПН. При цьому суд звертає увагу, що конкретного переліку документів, які податковий орган вважає достатніми для прийняття позитивного рішення, не вказано.

Суд зазначає, що загальними вимогами, які висуваються до акта індивідуальної дії, як акта правозастосування, є його обґрунтованість та вмотивованість, тобто наведення конкретних підстав його прийняття (фактичних і юридичних), а також переконливих і зрозумілих мотивів його прийняття.

Можливість надання платником податків вичерпного переліку документів на підтвердження правомірності формування та подання податкової накладної/розрахунку коригування прямо залежить від чіткого визначення фіскальним органом конкретного виду критерію оцінки ступеня ризиків та переліку документів, які контролюючий орган вважає достатніми для прийняття рішення про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування. Вживання податковим органом загального посилання на підпункт 1.6 пункту 1 Критеріїв ризиковості платника податків, без уточнення відповідного змісту конкретного абзацу даного підпункту, а також того, які саме Критерії ризиковості платника податків застосовуються, і подальша пропозиція про надання пояснень та/або копій документів, достатніх для прийняття рішення про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування без наведення переліку документів, які контролюючий орган вважає достатніми для прийняття позитивного рішення, призводить до ситуації невизначеності та необґрунтованого обмеження права платника податків бути повідомленим про необхідність надання документів за вичерпним переліком, відповідно до критерію зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування, а не будь-яких на власний розсуд.

Вищезазначене відповідає усталеній правовій позиції Верховного Суду, висловленій, зокрема, у постанові від 21.05.2019 по справі № 0940/1240/18, постанові від 14.05.2019 по справі №817/1356/18 тощо.

Судом встановлено, що позивачем подані до податкового органу повідомлення про подання пояснень та копії документів щодо господарських операцій, реєстрацію податкових накладних по яких зупинено.

Разом з тим, комісія відповідача, яка приймає рішення про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в ЄРПН або відмову в такій реєстрації, незважаючи на надані пояснення та додані документи, що підтверджують наведені у поясненнях факти, прийняла рішення про відмову в реєстрації розрахунку коригування до податкової накладної, складеного позивачем, в ЄРПН.

Так, в оскаржуваних рішеннях підставою для відмови в реєстрації податкових накладних стало не ненадання позивачем копій документів: первинних документів щодо постачання/придбання товарів/послуг, зберігання і транспортування, навантаження, розвантаження продукції, складські документи (інвентаризаційні описи), у тому числі рахунки-фактури (інвойси), акти приймання-передачі товарів (робіт, послуг) з урахуванням наявності певних типових форм та галузевої специфіки, накладні.

Суд зазначає, що в приписі до даного пункту, у дужках, зазначено, що документи, які не надано платником необхідно підкреслити. Між тим, рішення відповідача не містить жодних підкреслень, що свідчить про не надання комісією належної оцінки вирішенню питання, які ж саме документи платником податку не було подано, і яким чином це унеможливило реєстрацію розрахунку коригування до податкової накладної в ЄРПН.

Суд погоджується з доводами позивача, що надані ним документи та пояснення були достатніми для прийняття контролюючим органом рішення про реєстрацію в ЄРПН, складеного позивачем розрахунку коригування до податкової накладної, а щодо необхідності подання саме тих документів, про які зазначено в оскаржуваному рішенні, не наведено жодних обґрунтувань.

Разом з тим, при вирішенні спору суд бере також до уваги, що згідно з інформацією з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно від 08.05.2018 № 123152806 за позивачем зареєстровано право власності на об`єкт нерухомого майна, що знаходиться за адресою: м. Київ, вул. Хрещатик, 23 (а. с. 67-68).

10.09.2007 між ТзОВ «БУДИНОК ТКАНИН» (орендодавець) та Індустрія де дізеньо текстиль, С.А. (орендар) було укладено Договір оренди нежитлового приміщення, розташованого за адресою: м. Київ, вул. Хрещатик, буд. 23 (літера А), посвідчений приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Заєць І.О., зареєстрований в реєстрі за № д-2017, відповідно до умов якого орендодавець зобов`язується передати, а орендар прийняти в строкове платне користування на умовах цього Договору приміщення за адресою: м. Київ, вул. Хрещатик, буд. 23 (літера А) (пункт 1 частини ІІ Договору).

Відповідно до пункту 3.1 Договору щомісячна плата складає 290000,00 дол. США, що є еквівалентом 1464500,00 грн за офіційним курсом НБУ на день підписання цього Договору + ПДВ в розмірі 58000,00 дол. США, що є еквівалентом 292900,00 грн за офіційним курсом НБУ на день підписання цього Договору.

Розділом 17 «Податки та інші платежі» Договору передбачено, що орендар повинен сплачувати всі податки, платежі, витрати і т.д., пов`язані з його діяльністю, а також пов`язані із експлуатацією приміщення та постачання електроенергії, води, опалення, кондиціонування і т.д.

17.03.2008 між Індустрія де дізеньо текстиль, С.А. (первісний орендар) та ТзОВ «ЗАРА УКРАЇНА» (новий орендар) було укладено Договір відступлення прав та обов`язків за Договором оренди нежитлового приміщення від 10.09.2007, посвідченого приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Заєць І.О., зареєстрованого в реєстрі за № 1965 (а. с. 46-47), відповідно до умов якого первісний орендар передає, а новий орендар приймає на себе права та обов`язки за Договором оренд нежитлового приміщення, укладеного 10.09.2007 між ТзОВ «БУДИНОК ТКАНИН» та Індустрія де дізеньо текстиль, С.А.

21.03.2016 між ТзОВ «БУДИНОК ТКАНИН» (колишній орендодавець), ТзОВ «ЗМІНА» (новий орендодавець) та ТзОВ «ЗАРА УКРАЇНА» (орендар) було укладено Договір про внесення змін та доповнень № 8 до Договору оренди нежитлового приміщення від 10.09.2007, відповідно до умов якого, в зв`язку з набуттям 11.03.2016 новим орендодавцем права власності на об`єкт нерухомого майна, а саме приміщення, що знаходить за адресою: Україна, м. Київ, вул. Хрещатик, 23 А, загальною площею 1915,2 кв.м., що є предметом Договору та керуючись положеннями норми частини першої статті 770 ЦК України, сторони дійшли до взаємної згоди про таке: викласти преамбулу Договору, що стосується визначення орендодавця у новій редакції наступного змісту: ТзОВ «ЗМІНА». Внести зміни до абзацу 2 частини ІІ п.1 Договору та викласти його у такій редакції: приміщення належить орендодавцеві згідно з рішенням про державну реєстрацію прав та їх обтяжень, про що зроблено запис №28682304 від 11.03.2016.

10.10.2018 між ТзОВ ЗМІНА» та ТзОВ «ЗАРА УКРАЇНА» було укладено Договір про внесення змін та доповнень № 10 до Договору оренди нежитлового приміщення, відповідно до умов якого сторони погодили змінити пункт 3.1 Договору та викласти його в такій редакції: «з 01.02.2019 щомісячна орендна плата становитиме 2750000,00 грн без ПДВ та ПДВ у розмірі згідно з діючим законодавством України» (а. с. 61-63).

На виконання вказаного договору, виконавцем (ТзОВ «ЗМІНА») було надано замовнику (ТзОВ «ЗАРА УКРАЇНА») послуги з оренди приміщення м. Київ, вул. Хрещатик, 23 за листопад 2019 року на загальну суму 3300000,00 грн, в т. ч. ПДВ 550000,00 грн, про що складено акт наданих послуг від 30.11.2019 № 32 (а. с. 35), а ТзОВ «ЗАРА УКРАЇНА» 21.11.2019 здійснило оплату за надані послуги, що підтверджується випискою по рахунку за (а. с. 36).

Крім того, виконавцем надані послуги з відшкодування за електричну енергію (актив) за листопад 2019 року, відшкодування за дезінсекцію за листопад 2019 року, відшкодування за дератизацію за листопад 2019 року, відшкодування експлуатаційних витрат за листопад 2019 року, відшкодування послуги водопостачання та/або водовідведення за листопад 2019 року, ел. енергія реактив (реактив) за листопад 2019 року, про що складено акт надання послуг від 30.11.2019 № 35 на загальну суму 158836,74 грн, в т. ч. ПДВ - 26472,79 грн (а.с. 34), вказані послуги згідно з випискою по рахунку були оплачені ТзОВ «ЗАРА УКРАЇНА» 20.12.2019 (а.с. 37).

Вказані первинні документи, що стосуються господарської операції між ТзОВ «ЗМІНА» та ТзОВ «ЗАРА УКРАЇНА», були подані на розгляд Комісії ГУ ДПС у м. Києві разом із повідомленнями про подання пояснень та копій документів щодо податкових накладних/розрахунків коригування, реєстрацію яких зупинено.

На підтвердження надання послуг по дезінсекції, дератизації, водопостачанню і водовідведенню, експлуатаційних витрат позивач, як до суду, так і на розгляд Комісії ГУ ДПС у м. Києві надав також копії таких документів:

1) Договір від 01.04.2016 №06-2638, укладений між ТзОВ «ЗМІНА» (замовник) та ТзОВ «Науково-практичний центр дезінфектології та профілактичної медицини» (виконавець), відповідно до умов якого замовник доручає, а виконавець зобов`язується проводити захист від шкідників та комплекс протиепідемічних заходів на території та в будівлях ТзОВ «Зміна» (дератизація, дезінсекція, дезінфекція) за адресою: м. Київ, вул. Хрещатик, буд 23 (літ. А);

2) Договір від 12.06.2017 № 1653 Х експ., укладений між ТзОВ «ЗМІНА» та КП «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Печерського району м. Києва», відповідно до умов якого КП забезпечує обслуговування, експлуатацію та ремонт будинку пропорційно до займаної Власником площі приміщення, а також утримання прибудинкової території;

3) Договір від 27.04.2018 № 09842/5-06СА, укладений між ТзОВ «ЗМІНА» та ПрАТ «АК «Київводоканал», відповідно до умов якого ПрАТ «АК «Київводоканал» зобов`язався надавати послуги ТОВ «ЗМІНА», як власнику приміщення по вул. Хрещатик, 23 у м. Києві, щодо водопостачання та водовідведення.

Вказані первинні документи відповідають встановленим вимогам щодо форми та змісту, узгоджуються між собою, у суду відсутні підстави ставити під сумнів достовірність відображених у цих документах відомостей про господарську операцію.

Суд також наголошує на тому, що приймаючи рішення про реєстрацію податкової накладної, контролюючий орган не повинен здійснювати повний аналіз господарських операцій платника податку на предмет їх реальності. Змістовна оцінка господарських операцій може бути проведена лише за результатом здійснення податкової перевірки платника податків, підстави та порядок проведення якої визначено нормами ПК України. Предметом розгляду в цій справі є виключно стадія правильності та правомірності зупинення та відмови в реєстрації податкової накладної, а не реальність та товарність здійснення господарських операцій між позивачем та його контрагентом (вказана правова позиція викладена, зокрема, у постановах Верховного Суду від 03.10.2023 у справі № 380/4146/22, від 13.12.2023 у справі № 500/4191/22).

З урахуванням встановлених обставин справи та наведених норм чинного законодавства України, суд дійшов висновку про те, що оскаржувані рішення Комісії ГУ ДПС у м. Києві від 24.12.2019 №1401735/31351265 та № 1401734/31351265 прийняті без наявності правових та фактичних підстав, позаяк платник надав пояснення та первинні документи щодо господарських операцій, по яких складені спірні ПН № 1 від 01.11.2019, № 2 від 30.11.2019, та поданих після зупинення реєстрації ПН позивачем вказаних вище первинних документів є достатньо для прийняття рішення про реєстрацію ПН в ЄРПН. Передбачених законом підстав для позбавлення права позивача на реєстрацію спірних ПН в ЄРПН судом під час розгляду цієї справи не встановлено.

Таким чином, зважаючи на виконання платником податку обов`язку щодо підтвердження господарської операції, а також на те, що запропонувавши подати підтверджуючі документи контролюючий орган не вказав їх конкретного переліку та, у подальшому, не обґрунтував неможливість розблокування реєстрації податкових накладних на підставі поданих позивачем документів, суд дійшов висновку про відсутність підстав для відмови в реєстрації податкових накладних № 1 від 01.11.2019 та № 2 від 30.11.2019.

Зміст оскаржуваних рішень дає підстави стверджувати, що комісія відповідача, розглядаючи подані позивачем документи, не з`ясувала специфіку проведеної господарської операції та не визначили документів, які є достатніми для підтвердження реальності господарської операції з урахуванням їх змісту і обсягу.

Враховуючи вищевикладене, суд дійшов висновку, що оскаржувані рішення прийняті необґрунтовано, тобто без урахування усіх обставин, що мали значення для його прийняття, а відтак є протиправними та підлягають скасуванню.

Крім того, підлягають до задоволення позовні вимоги про зобов`язання вчинити дії, з огляду на таке.

За приписами частини третьої статті 245 КАС України у разі скасування нормативно-правового або індивідуального акта суд може зобов`язати суб`єкта владних повноважень вчинити необхідні дії з метою відновлення прав, свобод чи інтересів позивача, за захистом яких він звернувся до суду.

Пунктом 19 Порядку ведення Єдиного реєстру податкових накладних, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 29.12.2010 № 1246 (зі змінами) передбачено, що податкова накладна та/або розрахунок коригування, реєстрацію яких зупинено, реєструється у день настання такої події, як набрання рішенням суду законної сили про реєстрацію податкової накладної та/або розрахунку коригування (у разі надходження до ДПС відповідного рішення).

Таким чином, оскільки суд дійшов висновку про протиправність оскаржуваних рішень, а подані позивачем документи, на думку суду, підтверджують здійснення господарських операцій, по яких складені спірні ПН, ознак порушення вимог законодавства щодо їх складення вони не містять та є достатніми для прийняття рішення про реєстрацію ПН, тому з метою повного та ефективного захисту прав позивача похідні позовні вимоги про зобов`язання зареєструвати ПН № 1 від 01.11.2019 та № 2 від 30.11.2019 в ЄРПН датою подання належить також задовольнити.

Згідно із частиною першою статті 139 КАС України при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.

За подання цього позову (у якому об`єднані дві самостійні позовні вимоги немайнового характеру) позивач сплатив судовий збір в сумі 4204,00 грн згідно із платіжним дорученням від 09.01.2020 (а. с. 19).

Відтак, на користь позивача необхідно стягнути судові витрати у вигляді судового збору в розмірі 4204,00 грн. При цьому, на думку суду, судові витрати необхідно стягнути саме з ГУ ДПС у м. Києві, позаяк судом задоволені самостійні позовні вимоги немайнового характеру, та саме внаслідок прийняття комісією регіонального рівня спірних рішень були порушені права позивача, а звернені до ДПС України позовні вимоги про зобов`язання вчинити дії щодо реєстрації ПН є похідними від вимог про визнання протиправними та скасування рішень.

Керуючись статтями 241-246, 255, 257-262, 295 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

В И Р І Ш И В :

Позов задовольнити повністю.

Визнати протиправними та скасувати рішення комісії Головного управління ДПС у м. Києві з питань зупинення реєстрації податкової накладної / розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних про відмову в реєстрації податкових накладних в ЄРПН від 24.12.2019 №1401735/31351265 та № 1401734/31351265.

Зобов`язати Державну податкову службу України (04053, м. Київ, Львівська площа, 8, ідентифікаційний код 43005393) зареєструвати в Єдиному реєстрі податкових накладних подані Товариством з обмеженою відповідальністю «ЗМІНА» (01001, м. Київ, вул. Хрещатик, 15/4, ідентифікаційний код 31351265) податкові накладні № 1 від 01.11.2019 та № 2 від 30.11.2019 датою їх фактичного надходження.

Стягнути з Головного управління ДПС у м. Києві (04116, м. Київ, вул. Шолуденка, 33/19, ідентифікаційний код ВП 44116011) за рахунок бюджетних асигнувань на користь Товариства з обмеженою відповідальністю «ЗМІНА» (01001, м. Київ, вул. Хрещатик, 15/4, ідентифікаційний код 31351265) судовий збір в розмірі 4204,00 (чотири тисячі двісті чотири гривні нуль копійок).

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення. Апеляційна скарга подається безпосередньо до Шостого апеляційного адміністративного суду.

Повний текст рішення складений 24 жовтня 2025 року

Учасники справи:

Позивач - Товариство з обмеженою відповідальністю "ЗМІНА" (вул. Хрещатик, 15/4,м. Київ,01001, ЄДРПОУ/РНОКПП 31351265)

Відповідач - Головне управління ДПС у м. Києві, як відокремлений підрозділ Державної податкової служби України (вул. Шолуденка, 33/19,м. Київ,04116, ЄДРПОУ/РНОКПП 44116011) Відповідач - Державна податкова служба України (Львівська площа, буд. 8,м. Київ,04053, ЄДРПОУ/РНОКПП 43005393)

Суддя С.М. Дуляницька