Справа № 480/8131/25
Суддя: С.М. Гелета
Дата ухвалення: 2025-10-24 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

СУМСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А
про відмову у відкритті провадження у справі в частині позовних вимог
24 жовтня 2025 року Справа № 480/8131/25
Сумський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді - Гелети С.М., розглянувши матеріали позовної заяви Комунального підприємства "Ромникомунтепло" Роменської міської ради до Головного управління Держпродспоживслужби в Сумській області про визнання протиправним та скасування акту та припису,
В С Т А Н О В И В:
До Сумського окружного адміністративного суду звернувся Комунальне підприємство "Ромникомунтепло" Роменської міської ради з позовною заявою до Головного управління Держпродспоживслужби в Сумській області, і просить суд:
- визнати протиправним та скасувати акт №50 Головного управління Держпродспоживслужби в Сумській області від 02.09.2025 складений посадовими особами органу державного нагляду (контролю) за результатами проведення позапланової перевірки за дотриманням суб`єктом господарювання вимог законодавства у сфері формування, встановлення та застосування державних регульованих цін, в частині виявлених порушень;
- визнати протиправним та скасувати припис Головного управління Держпродспоживслужби в Сумській області № 8 від 02.09.2025 про виконання законних вимог щодо усунення порушень порядку формування, встановлення та застосування державних (регульованих) цін, яке зафіксоване в Акті перевірки № 50 від 02.09.2025 шляхом проведення до 15.11.2025 перерахунку зайво нарахованих гр. ОСОБА_1 за період з 15.10.2021 по 07.11.2021 кошти у сумі 254,53 грн.
Дослідивши матеріали позовної заяви та зміст позовних вимог, суд зазначає наступне.
Відповідно до ч. 1 ст. 171 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України) суддя після одержання позовної заяви з`ясовує, серед іншого, чи: належить позовну заяву розглядати за правилами адміністративного судочинства і чи подано позовну заяву з дотриманням правил підсудності; немає інших підстав для залишення позовної заяви без руху, повернення позовної заяви або відмови у відкритті провадження в адміністративній справі, встановлених цим Кодексом.
Відповідно до пункту 1 частини 1 статті 4 КАС України, адміністративна справа - переданий на вирішення адміністративного суду публічно-правовий спір.
Пунктом 2 ч. 1 ст. 4 КАС України публічно-правовий спір - це спір, у якому: хоча б одна сторона здійснює публічно-владні управлінські функції, в тому числі на виконання делегованих повноважень, і спір виник у зв`язку із виконанням або невиконанням такою стороною зазначених функцій; або хоча б одна сторона надає адміністративні послуги на підставі законодавства, яке уповноважує або зобов`язує надавати такі послуги виключно суб`єкта владних повноважень, і спір виник у зв`язку із наданням або ненаданням такою стороною зазначених послуг; або хоча б одна сторона є суб`єктом виборчого процесу або процесу референдуму і спір виник у зв`язку із порушенням її прав у такому процесі з боку суб`єкта владних повноважень або іншої особи.
Згідно з частиною 1 пункту 1 статті 19 КАС України юрисдикція адміністративних судів поширюється на справи у публічно-правових спорах, зокрема, спорах фізичних чи юридичних осіб із суб`єктом владних повноважень щодо оскарження його рішень (нормативно-правових актів чи індивідуальних актів), дій чи бездіяльності, крім випадків, коли для розгляду таких спорів законом встановлено інший порядок судового провадження.
Отже, до юрисдикції адміністративних судів належать спори фізичних чи юридичних осіб з органом державної влади, органом місцевого самоврядування, їхньою посадовою або службовою особою, предметом яких є перевірка законності рішень, дій чи бездіяльності цих органів (осіб), відповідно, прийнятих або вчинених ними при здійсненні владних управлінських функцій.
Відповідно до частини першої статті 5 КАС України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до адміністративного суду, якщо вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб`єкта владних повноважень порушені її права, свободи або законні інтереси, і просити про їх захист шляхом:
1) визнання протиправним та нечинним нормативно-правового акта чи окремих його положень;
2) визнання протиправним та скасування індивідуального акта чи окремих його положень;
3) визнання дій суб`єкта владних повноважень протиправними та зобов`язання утриматися від вчинення певних дій;
4) визнання бездіяльності суб`єкта владних повноважень протиправною та зобов`язання вчинити певні дії;
5) встановлення наявності чи відсутності компетенції (повноважень) суб`єкта владних повноважень;
6) прийняття судом одного з рішень, зазначених у пунктах 1 - 4 цієї частини та стягнення з відповідача - суб`єкта владних повноважень коштів на відшкодування шкоди, заподіяної його протиправними рішеннями, дією або бездіяльністю.
Тобто, правом на звернення до суду за захистом наділена особа у разі порушення, невизнання або оспорювання її прав, свобод та інтересів.
При цьому, відповідно до п.18 ч.1 ст. 4 КАС України нормативно-правовий акт - акт управління (рішення) суб`єкта владних повноважень, який встановлює, змінює, припиняє (скасовує) загальні правила регулювання однотипних відносин, і який розрахований на довгострокове та неодноразове застосування.
Індивідуальний акт - акт (рішення) суб`єкта владних повноважень, виданий (прийняте) на виконання владних управлінських функцій або в порядку надання адміністративних послуг, який стосується прав або інтересів визначеної в акті особи або осіб, та дія якого вичерпується його виконанням або має визначений строк (п.19 ч.1 ст.4 КАС України).
Обов`язковою ознакою нормативно-правового акту чи акту індивідуальної дії, а також відповідних дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень є створення ними юридичних наслідків у формі прав, обов`язків, їх зміни чи припинення.
Водночас, враховуючи приписи зазначеної вище частини першої статті 5 КАС України обов`язковою умовою надання правового захисту судом є наявність відповідного порушення суб`єктом владних повноважень прав, свобод або інтересів особи на момент її звернення до суду. Таким чином, у порядку адміністративного судочинства може бути оскаржене лише таке рішення суб`єкта владних повноважень, яке безпосередньо порушує права, свободи чи законні інтереси позивача.
Як вбачається з прохальної частини позовної заяви, позивач, зокрема, просить суд визнати протиправним та скасувати акт №50 Головного управління Держпродспоживслужби в Сумській області від 02.09.2025 складений посадовими особами органу державного нагляду (контролю) за результатами проведення позапланової перевірки за дотриманням суб`єктом господарювання вимог законодавства у сфері формування, встановлення та застосування державних регульованих цін, в частині виявлених порушень.
Разом із тим, оскаржуваний акт перевірки є лише службовим документом, що фіксує проведення перевірки та висновки інспекторів щодо наявності чи відсутності порушень вимог законодавства, та не є правовим документом, який установлює відповідальність для позивача, та відповідно не є актом індивідуальної дії у розумінні частини першої статті 19 КАС України. При цьому дії службової особи щодо складання такого акта та включення до нього певних висновків не змінює та не звужує права особи, не встановлює для неї додаткових обов`язків та не покладає відповідальність, не породжують обов`язкових юридичних наслідків, що не зумовлює виникнення будь-яких прав і обов`язків для позивача. Тому такий акт не є нормативно-правовим актом чи правовим актом індивідуальної дії, який може бути оскаржено до адміністративного суду.
Враховуючи те, що оскаржуваний акт перевірки на момент звернення з цим позовом до суду не порушує прав, інтересів позивача, вказане на підставі наведених вище положень частини першої статті 5 КАС України унеможливлює розгляд таких вимог у порядку адміністративного судочинства.
Вказані висновки узгоджуються з правовою позицією, викладеної у постанові Великої Палати Верховного Суду від 20 березня 2019 року у справі № 810/5854/14, а також постанові Верховного Суду від 19 березня 2021 року у справі №591/2532/16-а
Згідно п.1 ч.1 ст. 170 КАС України, суддя відмовляє у відкритті провадження в адміністративній справі, якщо позов не належить розглядати за правилами адміністративного судочинства.
Враховуючи викладене, убачається необхідним відмовити у відкритті провадження у частині позовних вимог про визнання протиправним та скасування акта №50 Головного управління Держпродспоживслужби в Сумській області від 02.09.2025 складеного посадовими особами органу державного нагляду (контролю) за результатами проведення позапланової перевірки за дотриманням суб`єктом господарювання вимог законодавства у сфері формування, встановлення та застосування державних регульованих цін, в частині виявлених порушень;
При цьому, суд звертає увагу, що "спір, який не підлягає розгляду в порядку адміністративного судочинства" слід тлумачити в більш широкому значенні, тобто як поняття, що стосується тих спорів, які не підлягають розгляду в порядку адміністративного судочинства, так і тих, які взагалі не підлягають судовому розгляду.
Таку правову позицію висловлено в постановах Великої Палати Верховного Суду від 22 березня 2018 року у справі № 800/559/17, від 03 квітня 2018 року № 9901/152/18, від 30 травня 2018 року у справі № 9901/497/18.
Керуючись ст.ст. 170, 248, 256, 293-295 Кодексу адміністративного судочинства України, суд,
У Х В А Л И В:
Відмовити у відкритті провадження в адміністративній справі за позовом Комунального підприємства "Ромникомунтепло" Роменської міської ради до Головного управління Держпродспоживслужби в Сумській області у частині позовних вимог про визнання протиправним та скасування акта №50 Головного управління Держпродспоживслужби в Сумській області від 02.09.2025 складеного посадовими особами органу державного нагляду (контролю) за результатами проведення позапланової перевірки за дотриманням суб`єктом господарювання вимог законодавства у сфері формування, встановлення та застосування державних регульованих цін, в частині виявлених порушень.
Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та може бути оскаржена в апеляційному порядку до Другого апеляційного адміністративного суду в п`ятнадцятиденний строк з дня складання ухвали.

Суддя С.М. Гелета