Справа № 320/39361/23
Суддя: Щавінський В.Р.
Дата ухвалення: 2025-10-22 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

КИЇВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

22 жовтня 2025 року № 320/39361/23

Київський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Щавінського В.Р., розглянувши у порядку письмового провадження за правилами спрощеного позовного провадження адміністративну справу за позовом ОСОБА_1 до Головного управління Національної поліції у місті Києві про визнання протиправним та скасування наказу,

в с т а н о в и в:

ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом до Головного управління Національної поліції у м. Києві, в якому просить суд:

- визнати протиправним та скасувати наказ відповідача від 18.08.2023 №1330 "Про застосування дисциплінарного стягнення до підполковника поліції ОСОБА_1 ";

- визнати протиправним та скасувати наказ відповідача від 28.08.2023 №1378 "Про застосування дисциплінарного стягнення до підполковника поліції ОСОБА_1 ";

- визнати протиправним та скасувати наказ відповідача від 06.09.2023 №1531 о/с "Про особовий склад";

- зобов`язати відповідача поновити позивача на службі в поліції на посаді заступника начальника управління-начальника відділу забезпечення матеріально-технічними засобами управління логістики та матеріально-технічного забезпечення Головного управління Національної поліції у м. Києві;

- стягнути з відповідача на користь позивача середній заробіток за час вимушеного прогулу.

Ухвалою Київського окружного адміністративного суду від 29.01.2024 відкрито спрощене провадження по справі без проведення судового засідання (суддя ОСОБА_2 ).

Рішенням Вищої ради правосуддя від 13.02.2024 суддю Київського окружного адміністративного суду ОСОБА_2 було звільнено у зв`язку з поданням заяви про відставку, проведено повторний автоматизований розподіл справи №320/39361/23, за результатами якого, головуючим суддею визначено Щавінського В.Р.

На підставі ухвали суду від 02.04.2024 дану справу прийнято до провадження судді Щавінського В.Р. та вирішено, що справа буде розглядатися за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами.

Обґрунтовуючи заявлені позовні вимоги позивач покликається на необґрунтованість та протиправність оскаржуваних наказів. Зазначає, що обставини, зафіксовані у службових розслідуваннях на підставі яких відповідачем видано спірні накази є надуманими, не підтвердженими та не доведеними жодними доказами. Разом із цим вказано, що відповідачем грубо порушено права позивача під час проведення службових розслідувань: належним чином не повідомлено про їх початок, не надано можливості для ознайомлення з матеріалами та не запропоновано подати пояснення щодо фактів, які підлягали перевірці.

Відповідач надав суду відзив, вказавши, що оскаржувані накази ГУНП у м. Києві винесені в межах повноважень та у спосіб, що передбачений Законом України «Про Національну поліцію», Дисциплінарним статутом Національної поліції України, а відтак, доводи, викладені у позовній заяві, є такими, що не відповідають дійсності. На думку відповідача, викладені обставини та додані копії матеріалів службового розслідування містять достатньо доказів для підтвердження правових підстав щодо застосування до позивача заходів дисциплінарного впливу.

У своїй відповіді на відзив позивач звернув увагу на те, що дисциплінарними комісіями безпідставно не було встановлено та застосовано жодної пом`якшуючої обставини, а натомість застосовано необґрунтовані обтяжуючі обставини.

Відповідачем скеровано до суду заперечення на відповідь на відзив, в якому стверджено, що накладене дисциплінарне стягнення є співмірним із виявленим проступком позивача, та є необхідним засобом підтримання службової дисципліни, а тому відсутні правові підстави для задоволення позовних вимог.

Суд, вивчивши та дослідивши матеріали справи, оцінивши доводи сторін, встановив наступне.

Як вбачається з матеріалів справи, ОСОБА_1 у період з 1999 року по 2015 рік перебував на службі в органах внутрішніх справ та з 2019 року по серпень 2023 року перебував на службі у Національній поліції України.

З 19.05.2022 по 06.09.2023 перебував на посаді заступника начальника управління - начальника відділу забезпечення матеріально-технічними засобами управління логістики та матеріально-технічного забезпечення Головного управління Національної поліції у місті Києві.

Також позивач згідно наказу Головного управління в місті Києві МВС України №3 від 14.03.2023 «Про внесення змін до наказу ГУМВС України в місті Києві від 04.11.2015 №1135 (зі змінами)» включений до складу заступників голови ліквідаційної комісії Головного управління Міністерства внутрішніх справ України в місті Києві.

Як вбачається з матеріалів справи, 18.08.2023 наказом Головного управління Національної поліції у міст Києві №1330 «Про застосування дисциплінарного стягнення до підполковника поліції ОСОБА_1 » за вчинення дисциплінарного проступку, який виразився у порушенні вимог пункту 1 частини першої статті 18 Закону України «Про Національну поліцію», підпункту 4 пункту 6 та підпункту 5 пункту 15 розділу ІІ Інструкції з діловодства в системі Національної поліції, затвердженої наказом Національної поліції України від 20.05.2016 №414, абзацу четвертого пункту 2 глави 3 та абзацу другого пункту 3 глави 7 розділу III Правил організації діловодства та архівного зберігання документів У Державних органах, органах місцевого самоврядування, на підприємствах, в установах і організаціях, затверджених наказом Міністерства юстиції України від 18.06.2015 №1000/5, абзацу другого частини другої статті 7 Закону України «Про електронний цифровий підпис» та частини п?ятої статті 4 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, затвердженого Законом України від 15 березня 2018 року №2337-VIII, до

ОСОБА_1 застосовано дисциплінарне стягнення у виді попередження про неповну службову відповідність.

Також, 28.08.2023 наказом Головного управління Національної поліції у місті Києві №1378 «Про застосування дисциплінарного стягнення до підполковника поліції ОСОБА_1 » за вчинення дисциплінарного проступку, який виразився у порушенні пунктів 1, 2 частини першої статті 18 Закону України «Про Національну поліцію», пунктів 1, 2, 5, 8 частини третьої статті 1 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, затвердженого Законом України від 15.03.2018 №2337-VIII, абзаців першого, другого пункту 1 розділу ІІ Правил етичної поведінки поліцейських, затверджених наказом МВС України №1179 від 09.11.2016, та пункту 4 розділу IV Посадової інструкції, до позивача застосовано дисциплінарне стягнення у виді звільнення із служби в поліції.

Наказом від 06.09.2023 Головного управління Національної поліції у місті Києві №1531 о/с «Про особовий склад» підполковника поліції ОСОБА_1 , заступника начальника управління начальника відділу забезпечення - матеріально-технічними засобами управління логістики забезпечення Головного управління Національної поліції у м. Києві, відповідно до Закону України «Про Національну поліцію» звільнено зі служби в поліції згідно з пунктом 6 (у зв?язку із реалізацією дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби, накладеного відповідно до Дисциплінарного статуту Національної поліції України) частини першої статті 77.

Вважаючи оскаржувані накази Головного управління Національної поліції у місті Києві протиправними, позивач звернувся до суду із даним адміністративним позовом.

Надаючи правову оцінку відносинам, які виникли між сторонами спору, суд зазначає наступне.

Правові засади організації та діяльності Національної поліції України, статус поліцейських, а також порядок проходження служби в Національній поліції України визначений Законом України «Про Національну поліцію» від 02 липня 2015 року №580-VIII (далі Закон №580-VIII).

Відповідно до ч.1 ст.18 Закону №580-VIII поліцейський зобов`язаний: 1) неухильно дотримуватися положеньКонституції України, законів України та інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції, та Присяги поліцейського; 2) професійно виконувати свої службові обов`язки відповідно до вимог нормативно-правових актів, посадових (функціональних) обов`язків, наказів керівництва; 3)поважати і не порушувати прав і свобод людини; 4) надавати невідкладну, зокрема домедичну і медичну, допомогу особам, які постраждали внаслідок правопорушень, нещасних випадків, а також особам, які опинилися в безпорадному стані або стані, небезпечному для їхнього життя чи здоров`я; 5) зберігати інформацію з обмеженим доступом, яка стала йому відома у зв`язку з виконанням службових обов`язків; 6)інформувати безпосереднього керівника про обставини, що унеможливлюють його подальшу службу в поліції або перебування на займаній посаді.

У відповідності до положень ст.64 Закону №580-VIII особа, яка вступає на службу в поліції, складає Присягу на вірність Українському народові такого змісту: "Я, (прізвище, ім`я та по батькові), усвідомлюючи свою високу відповідальність, урочисто присягаю вірно служити Українському народові, дотримуватися Конституції та законів України, втілювати їх у життя, поважати та охороняти права і свободи людини, честь держави, з гідністю нести високе звання поліцейського та сумлінно виконувати свої службові обов`язки".

Частинами 1, 2 ст.19 Закону №580-VIII встановлено, що у разі вчинення протиправних діянь поліцейські несуть кримінальну, адміністративну, цивільно-правову, матеріальну та дисциплінарну відповідальність відповідно до закону.

Підстави та порядок притягнення поліцейських до дисциплінарної відповідальності, а також застосування до поліцейських заохочень визначаються Дисциплінарним статутом Національної поліції України, що затверджується законом.

Так, ч.3 ст.1 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, затвердженого Законом України від 15 березня 2018 року № 2337-VIII службова дисципліна, крім основних обов`язків поліцейського, визначених статтею 18 Закону України "Про Національну поліцію", зобов`язує поліцейського: 1) бути вірним Присязі поліцейського, мужньо і вправно служити народу України; 2) знати закони, інші нормативно-правові акти, що визначають повноваження поліції, а також свої посадові (функціональні) обов`язки; 3) поважати права, честь і гідність людини, надавати допомогу та запобігати вчиненню правопорушень; 4) безумовно виконувати накази керівників, віддані (видані) в межах наданих їм повноважень та відповідно до закону; 5) вживати заходів до негайного усунення причин та умов, що ускладнюють виконання обов`язків поліцейського, та негайно інформувати про це безпосереднього керівника; 6) утримуватися від дій, що перешкоджають іншим поліцейським виконувати їхні обов`язки, а також які підривають авторитет Національної поліції України; 7) утримуватися від висловлювань та дій, що порушують права людини або принижують честь і гідність людини; 8) знати і виконувати заходи безпеки під час несення служби, дотримуватися правил внутрішнього розпорядку; 9)підтримувати рівень своєї підготовки (кваліфікації), необхідний для виконання службових повноважень; 10) берегти службове майно, забезпечувати належний стан зброї та спеціальних засобів; 11) поважати честь і гідність інших поліцейських і працівників поліції, надавати їм допомогу та стримувати їх від вчинення правопорушень; 12) дотримуватися правил носіння однострою та знаків розрізнення; 13) сприяти керівникові в організації дотримання службової дисципліни, інформувати його про виявлені порушення, у тому числі вчинені іншими працівниками поліції; 14) під час несення служби поліцейському заборонено перебувати у стані алкогольного, наркотичного та/або іншого сп`яніння.

Частиною 5 ст.15 Дисциплінарного статуту Національної поліції України кожна посадова особа поліції відповідно до своїх повноважень зобов`язана сприяти проведенню службового розслідування.

Відповідно до ст.13 Дисциплінарного статуту Національної поліції України дисциплінарне стягнення є засобом підтримання службової дисципліни, що застосовується за вчинення дисциплінарного проступку з метою виховання поліцейського, який його вчинив, для безумовного дотримання службової дисципліни, а також з метою запобігання вчиненню нових дисциплінарних проступків. Дисциплінарне стягнення має індивідуальний характер та не застосовується до поліцейського, вина якого у вчиненні дисциплінарного проступку не встановлена у визначеному порядку або який діяв у стані крайньої необхідності чи необхідної оборони. До поліцейських можуть застосовуватися такі види дисциплінарних стягнень: 1) зауваження; 2) догана; 3) сувора догана; 4) попередження про неповну службову відповідність; 5) пониження у спеціальному званні на один ступінь; 6)звільнення з посади; 7) звільнення із служби в поліції.

Статтею 18 Дисциплінарного статуту Національної поліції України встановлено, що під час проведення службового розслідування поліцейський має право на захист, що полягає в наданні йому можливості надавати письмові пояснення щодо обставин вчинення дисциплінарного проступку та докази правомірності своїх дій. Поліцейський, стосовно якого проводиться службове розслідування, має право: надавати пояснення, подавати відповідні документи та матеріали, що стосуються обставин, які досліджуються; подавати клопотання про отримання і залучення до матеріалів розслідування нових документів, отримання додаткових пояснень від осіб, які мають відношення до справи; ознайомлюватися з матеріалами, зібраними під час проведення службового розслідування, робити їх копії за допомогою технічних засобів з урахуванням обмежень, передбачених Кримінальним процесуальним кодексом України, законами України"Про захист персональних даних", "Про державну таємницю" та іншими законами; подавати скарги на дії осіб, які проводять службове розслідування; користуватися правничою допомогою.

Щодо обставин прийняття наказу відповідача від 18.08.2023 №1330 "Про застосування дисциплінарного стягнення до підполковника поліції ОСОБА_1 ", суд формує наступні висновки.

Як встановлено судом з матеріалів службового розслідування до ГУНП у м. Києві надійшов лист від ЖБК «Захисник» із проханням здійснити наступні заходи:

- підтвердити електронним ключем подану заявку ЖБК «Захисник» про видачу дозволу на виконання будівельних робіт (нове будівництво);

- звернутися з листом до Департаменту містобудування та архітектури виконавчого органу КМР (КМДА) щодо підтвердження видачі наявних містобудівних умов та обмежень №97/14/12/20-14 від 01.07.2014 на порталі Єдиної державної електронної системи у сфері будівництва.

У відповідь, 27.06.2023 ГУНІ у м. Києві рекомендованим листом за №3737/125/05/21-2023 надано відповідь ЖБК «Захисник» із зазначенням про те, що у ГУНП у м. Києві відсутня інформація щодо порушеного питання.

У свою чергу, 28.06.2023 голова ЖБК «Захисник» Гордієнко Роман надіслав листа №2/2023/25 на ім?я заступника голови ліквідаційної комісії ГУМВС України в місті Києві ОСОБА_1 , в якому попросив звернутися з листом до Департаменту містобудування та архітектури виконавчого органу КМР (КМДА) щодо підтвердження видачі наявних містобудівних умов та обмежень від 01.07.2014 №97/14/12/20-14 на порталі Єдиної державної електронної системи у сфері будівництва за №MUO1:6920-8978-0312-6338 по об?єкту «Будівництво житлового будинку з вбудованими приміщеннями громадського призначення по вул. Бориспільській, 19 у Дарницькому районі м. Києва».

Після чого, ОСОБА_1 підписав лист від імені Головного управління Міністерства внутрішніх справ України в місті Києві від 29.06.2023 №1/804-Мв та надіслав до Департаменту містобудування та архітектури виконавчого органу КМР (КМДА) із проханням підтвердити на порталі Єдиної державної електронної системи у сфері будівництва видачу містобудівних умов та обмежень від 01.07.2014 №97/14/12/20-14.

На адресу ЖБК «Захисник» надіслано лист від 29.06.2023 №1/805-Mв із інформуванням про те, що ліквідаційна комісія ГУМВС України в місті Києві надіслала лист до Департаменту містобудування та архітектури виконавчого органу КМР (КМДА) із проханням підтвердити на порталі Єдиної державної електронної системи у сфері будівництва видачу містобудівних умов та обмежень.

Фактично, зазначеним листом Головне управління МВС України в місті Києві надало можливість голові ЖБК «Захисник» запустити процес нового будівництва будинку по вул. Бориспільській, 19, а не завершувати будівництво будинку по першочерговій проєктній документації.

Судом встановлено, що опитана провідний спеціаліст управління відділу управління об?єктами державної власності УЛМТЗ ГУНП у м. Києві державний службовець 9 рангу ОСОБА_3 , пояснила, що 29.06.2023 отримала вказівку від ОСОБА_1 підготувати два листа, з яких перший лист на ім?я директора Департаменту містобудування та архітектури виконавчого органу Київської міської ради (КМДА) Головного архітектора міста Свистунова Олександра.

Зміст листа на ім?я ОСОБА_4 , ОСОБА_1 надіслав їй в особистому повідомленні за допомогою месенджеру ВотсАп. Другий лист було адресовано голові правління житлово-будівельного кооперативу «Захисник» Гордієнку Роману.

У двох вказаних листах було зазначено про підтвердження ГУМВС України в місті Києві видачі наявних містобудівних умов та обмежень від 01.07.2014 №97/14/12/27-14 на порталі Єдиної державної електронної системи у сфері будівництва за №MUO1:5053-8087-7663-9847, як було зазначено у текстовому повідомленні, який ОСОБА_1 надіслав їй у месенджері ВотсАп для зразка. Підготувавши вказані листи вона віддала їх ОСОБА_1 . Хто реєстрував вказані листи та яким чином їх було відправлено їй не відомо. 07.07.2023 ОСОБА_1 надав їй вказівку внести зміни до вищевказаних листів, а саме, замінити номер MU01:5053-8087-7663-9847 на номер MU01:6920-8978-0312-6338, який ОСОБА_1 дав їй на папірці. Вона зауважила ОСОБА_1 , що номери різні, на що останній зауважив, що надав правильний номер та те, що він є керівником і питання такого роду вона не має права ставити. Хто реєстрував листи зі змінами та яким чином їх було відправлено їй не відомо. Також зазначила, що лист на ім?я ОСОБА_4 від 29.06.2023 за вих.№1/804/1-Мв вона не готувала, хоча її зазначено виконавцем вказаного листа.

Крім цього, відповідно до інформації з Журналу обліку вихідних документів, установлено, що 29.06.2023 вказані листи до ВДЗ ГУНП у м. Києві на реєстрацію надала провідний документознавець сектору документального забезпечення УЛМТЗ ГУНП у м. Києві ОСОБА_5 .

Опитана ОСОБА_5 пояснила, що 29.06.2023 (точний час не пам?ятає) її викликав до службового кабінету ОСОБА_1 та віддав два листа, які наказав завізувати у секторі редагування документів відділу правового забезпечення ГУНІ у м. Києві, зареєструвати їх у відділі документального забезпечення ГУНП у М. Києві та у подальшому відправити поштовим зв?язком адресатам. Вказані листи були адресовані на ім?я директора Департаменту містобудування та архітектури виконавчого органу Київської міської ради (КМДА) Головного архітектора міста ОСОБА_4 та голови правління житлово-будівельного кооперативу «Захисник» Гордієнка Романа.

Після погодження вказаних листів у секторі редагування документів ВПЗ ГУНП у м. Києві та реєстрації у ВДЗ ГУНП у м. Києві, вона їх відправила поштовим зв`язком адресатам. Приблизно через тиждень, ОСОБА_1 викликав її до службового кабінету та віддав для відправлення поштовим зв?язком два листа, адресовані на ім?я директора Департаменту містобудування та архітектури виконавчого органу Київської міської ради (КМДА) Головного архітектора міста ОСОБА_4 та голови правління житлово-будівельного кооперативу «Захисник» Гордієнка Романа. Вказані листи вона не погоджувала у секторі редагування документів ВПЗ ГУНП у м. Києві та не реєструвала у ВДЗ ГУНП у м. Києві, оскільки вони були зареєстровані (вихідні реєстраційні номери та дату реєстрації не пам?ятає).

Отримавши вказані листи від ОСОБА_1 вона одразу відправила їх поштовим зв?язком. Крім цього, після ознайомлення з листом ГУМВС України в місті Києві від 29.06.2023 вих. №1/804/1-Мв, адресованого на ім?я Директора Департаменту містобудування та архітектури виконавчого органу Київської міської ради (КМДА) ОСОБА_4 , повідомила, що вказаний лист вона раніше не бачила. Разом з цим додала, що у секторі документального забезпечення УЛМТЗ ГУНП у м. Києві відсутній облік вихідної кореспонденції. Крім цього, оскільки вищеописані листи не реєструвалися в УЛМТЗ ГУНП у м. Києві, під час відправлення вона не звертала увагу на реєстраційні номери та дати, а лише виконувала вказівку керівника - ОСОБА_1 .

Суд зазначає, що зважаючи на те, що ОСОБА_1 у своєму поясненні зазначив, що не володіє інформацією хто та яким чином відправляв листи від 29.06.2023 вих. №№ 1/804-MB та 1/805-Мв, однак ОСОБА_5 у своєму поясненні зазначила, що саме ОСОБА_1 віддав їй вказані листи та надав вказівку щодо їх реєстрації та подальшої відправки адресатам, дисциплінарна комісія дійшла висновку, що ОСОБА_1 проявив категоричну нещирість під час надання пояснення та не сприяв проведенню службового розслідування.

Разом із цим, опитана начальник відділу бухгалтерського обліку та звітності УФЗБО ГУНП у м. Києві державний службовець 4 рангу ОСОБА_6 , пояснила, що до її посадових обов?язків входить координація роботи відділу, своєчасне подання відповідних звітів до контролюючих органів, організація роботи щодо дебіторської та кредиторської заборгованості, опрацювання документів щодо відряджень особового складу ГУНП у м. Києві та інше. Крім цього, з метою належного виконання посадових обов?язків, вона користується програмним забезпеченням « ОСОБА_7 », за допомогою якого здійснює облік господарських операцій щодо нарахування ПДВ. Вхід до вказаного програмного забезпечення здійснюється за допомогою електронного ключа, який видається посадовим особам, яким надано право підпису документів. Згідно наказу ГУМВС України в м. Києві від 19.05.2023 №5, право першого підпису фінансових та банківських документів було надано заступнику начальника УЛМТЗ ГУНП у м. Києві ОСОБА_1 , а право другого підпису було надано їй. Оскільки для подання звітності у програмі «M.E.DOC» необхідно здійснити перший та другий цифровий підпис, 08.06.2023, ОСОБА_1 надав їй свій електронний ключ з метою належного та своєчасного подання податкових звітів до ДФС. Вказаним ключем вона користувалась лише для входу до програмного забезпечення «М.Е.DOC», до 15.06.2023, будь-яких документів за допомогою ключа не підписувала.

15.06.2023 їй зателефонував ОСОБА_1 та сказав, що необхідно негайно повернути йому електронний ключ, на що вона повідомила, що поверне йому ключ 16.06.2023, оскільки вона перебувала поза межами ГУНП у м. Києві. 16.06.2023, о 09.00 год., ОСОБА_1 зателефонував їй та нагадав, що необхідно негайно передати йому електронний ключ, що вона і зробила. Після передачі електронного ключа ОСОБА_1 , вона більше не користувалась його ключем для входу до програми «M.E.DOC».

Разом з цим, у своєму поясненні ОСОБА_1 зазначив, що не передавав свій захищений носій з електронним цифровим підписом стороннім особам, однак ОСОБА_6 пояснила, що захищений носій з електронним цифровим підписом ОСОБА_1 деякий проміжок часу перебував у її користуванні, оскільки був необхідний останній для здійснення входу до програми «М.Е. DOC».

Зважаючи на це, дисциплінарна комісія дійшла висновку, що ОСОБА_1 вкотре проявив нещирість під час надання пояснення, а також порушив вимоги абзацу другого частини другої статті 7 Закону України «Про електронний цифровий підпис».

Тобто, як підтверджується матеріалами справи, ОСОБА_1 , перебуваючи на службі, 29.06.2023 та 07.07.2023, надавав вказівки ОСОБА_3 , щодо створення означених вище листів, зміст яких порушує вимоги законодавства, та ОСОБА_5 - щодо відправлення вказаних листів. Крім цього, ОСОБА_1 , порушив вимоги щодо передачі особистого захищеного носія з електронним цифровим підписом іншому працівнику ГУНП у м. Києві - ОСОБА_6 , свідчить про ігнорування ним вимог норм законодавства.

За наведених обставин, матеріали службового розслідування містять достатньо доказів для підтвердження правових підстав щодо застосування до позивача заходів дисциплінарного впливу наказом відповідача від 18.08.2023 №1330 "Про застосування дисциплінарного стягнення до підполковника поліції ОСОБА_1 ".

Щодо обставин прийняття наказів відповідача від 28.08.2023 №1378 "Про застосування дисциплінарного стягнення до підполковника поліції ОСОБА_1 " та від 06.09.2023 №1531 о/с "Про особовий склад", суд формує наступні висновки.

Судом встановлено, що 24.07.2023 начальник УЛМТЗ ГУНП у м. Києві підполковник поліції Савчук Олександр Миколайович, звернувся з рапортом до керівництва Головного управління. У зазначеному рапорті ОСОБА_8 доповів про те, що 22.07.2023 заступник начальника управління - начальник відділу забезпечення матеріально-технічного забезпечення УЛМТЗ ГУНП у м. Києві підполковник поліції ОСОБА_1 безпідставно не прибув на своє робоче місце, при цьому не повідомивши про причину своєї відсутності його як безпосереднього керівника.

У ході проведення службового розслідування опитаний ОСОБА_8 пояснив, що 22.07.2023 він прибув на своє робоче місце до ГУНП у м. Києві, за адресою: м. Київ, вул. Володимирська, 15, однак, заступника начальника управління - начальника відділу забезпечення МТЗ УЛМТЗ ГУНП у м. Києві підполковника поліції Майорова В. В. на робочому місці не виявив.

Опитаний у ході проведення службового розслідування ОСОБА_1 пояснив, що відповідно до наказу ГУНП у м. Києві від 30.06.2023 №1087 о/с він перебував у щорічній оплачуваній відпустці за 2023 рік у період з 10 по 21.07.2023. Обставин неприбуття його 22.07.2023 на службу не пам?ятає у зв?язку із тривалим проміжком часу. Однак, на скільки пам?ятає, то він попереджав свого керівника - ОСОБА_8 , про свою відсутність на службі 22.07.2023 та про прибуття на робоче місце 24.07.2023.

Опитані начальник ЦЗ № 1 УЛМТЗ ГУНП у м. Києві ОСОБА_9 та начальник відділення охорони адмінбудинків УЛМТЗ ГУНП у м. Києві майор поліції ОСОБА_10 пояснили, що 22.07.2023 о 09.00 прибули до несення служби ГУНП у м. Києві, розташованого по вул. Володимирська, 15, у м. Києві. Однак, впродовж робочого дня ОСОБА_1 не спостерігали та не бачили.

Як вбачається з матеріалів справи, з метою підтвердження або спростування факту безпідставної відсутності ОСОБА_1 на службі 22.07.2023, дисциплінарною комісією підготовлено запит до управління інформаційно-аналітичної підтримки ГУНП у м. Києві.

У вказаному запиті зазначалося про необхідність надання відомостей із системи контролю і управління доступом (система пропуску) до адміністративної будівлі ГУНП у м. Києві відносно ОСОБА_1 , за 22.07.2023 та відеозапису з камери відеоспостереження, розташованої на першому поверсі (приймальня УЛМТЗ ГУНП у м. Києві) адміністративної будівлі ГУНП у м. Києві, за 22.07.2023, у період часу з 09.00 до 13.00, та з 13-45 до 18.00, де розташовано робоче місце ОСОБА_1 .

Згідно листа УАП ГУНП у м. Києві від 18.08.2023 за вих. №4486/125/31/13/01-2023 встановлено, що відомості щодо проходу на територію адміністративної будівлі ГУНП у м. Києві за 22.07.2023 ОСОБА_1 відсутні.

Також у ході службового розслідування встановлено, що відповідно до інформації Порталу електронних послуг пенсійного фонду України, 22.07.2023, ОСОБА_1 на лікарняному не перебував.

У своїх заявах по суті справи позивач посилається на те, що 22.07.2023 є вихідним днем (субота), що передбачено наказом відповідача від 17.11.2017 «Про затвердження внутрішнього розпорядку дня поліцейських, державних службовців та цивільного персоналу». Також зазначає, що поважною причиною невиходу на службу була необхідність супроводження малолітнього сина на педіатричний огляд, що підтверджується відповідним висновком лікаря.

Проте, суд звертає увагу, що згідно до пункту 2 Наказу Національної поліції України №561 від 09.08.2022 «Про деякі питання посиленого варіанту службової діяльності на період дії території України воєнного стану»: «Установити тимчасово, на період дії воєнного стану, для поліцейських головних Управлінь Національної поліції України в Дніпропетровській, Донецькій, Запорізькій, Київській, Луганській, Миколаївській, Одеській, Сумській, Харківській, Херсонській, Чернігівській областях та м. Києві, територіальних (відокремлених) підрозділах міжрегіональних територіальних органів Національної поліції України, закладів та установ, що належать до сфери управління Національної поліції України, у зазначених органах та підрозділах поліції, шестиденний робочий тиждень, скасувавши вихідний день - суботу.».

Тобто, виходячи з наведеного, на період воєнного стану у підрозділах Головного управління субота є повноцінним робочим днем.

Водночас, суд сприймає суперечливим посилання позивача на висновок лікаря педіатра від 22.07.2023 як на доказ поважності неприбуття на службу, адже вказаний доказ не був згаданий та наданий відповідачу під час службового розслідування. Натомість, позивачем зазначалось про те, що обставин неприбуття на службу він не пам?ятає у зв?язку із тривалим проміжком часу.

Відтак, жодних доказів поважності неприбуття ОСОБА_1 на службу 22.07.2023 у ході службового розслідування та судового розгляду позивачем долучено не було.

За наведених обставин, матеріали службового розслідування містять достатньо доказів для підтвердження правових підстав прийняття наказів відповідача від 28.08.2023 №1378 "Про застосування дисциплінарного стягнення до підполковника поліції ОСОБА_1 " та від 06.09.2023 №1531 о/с "Про особовий склад".

З урахуванням вищевикладеного, позовні вимоги позивача є безпідставними та задоволенню не підлягають.

Відповідно до ч.ч.1,2 ст.77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу. В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Зважаючи на вищевикладене, суд вважає, що відповідач як суб`єкт владних повноважень підтвердив правомірність оскаржуваного рішення.

Керуючись статтями 9, 14, 73, 74, 75, 76, 77, 78, 90, 143, 242- 246, 250, 255 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

в и р і ш и в:

У задоволенні адміністративного позову відмовити.

Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті апеляційного провадження чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається до Шостого апеляційного адміністративного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

У разі оголошення судом лише вступної та резолютивної частини рішення, або розгляду справи в порядку письмового провадження, апеляційна скарга подається протягом тридцяти днів з дня складення повного тексту рішення.

Суддя Щавінський В.Р.