Справа № 640/14741/22
Суддя: Штульман Ігор Володимирович
Дата ухвалення: 2025-10-22 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ШОСТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

22 жовтня 2025 року м. Київ

Шостий апеляційний адміністративний суд у складі колегії суддів:

головуючого - судді Штульман І.В.

суддів: Кобаля М.І.,

Оксененка О.М.,

при секретарі: Красновій О.Р.,

за участю: Добриніної С.О., - представника позивача Приватного підприємства «ТД «Гармонія Смаку»; Козарь Ю.О., - представника відповідача Головного управління ДПС у м. Києві,-

розглянувши у відкритому судовому засіданні апеляційну скаргу Головного управління ДПС у м. Києві на рішення Київського окружного адміністративного суду від 07 жовтня 2024 року у справі за адміністративним позовом Приватного підприємства «ТД «Гармонія Смаку» до Головного управління ДПС у м. Києві про визнання протиправними та скасування податкових повідомлень-рішень, -

В С Т А Н О В И В:

08 вересня 2022 року Приватне підприємство (далі - ПП) «ТД «Гармонія Смаку» звернулося в Окружний адміністративний суд міста Києва з позовом до Головного управління ДПС у м. Києві про:

- визнання протиправними та скасування податкового повідомлення-рішення №4 від 31 січня 2022 року форма «Р» з податку на додану вартість (код платежу 14060100) на загальну суму 3488966,00 грн, з яких сума грошового зобов`язання 2325977,00 грн та штрафними санкціями 1162989,00 грн;

- визнання протиправними та скасування податкового повідомлення-рішення №4 від 31 січня 2022 року форма «В4», яким зменшено розмір від`ємного значення суми ПДВ за вересень 2021 року у розмірі 2369553,00 грн.

Ухвалою Окружного адміністративного суду міста Києва від 09 вересня 2022 року прийнято позовну заяву ПП «ТД «Гармонія Смаку» до розгляду та відкрито провадження у справі за правилами загального позовного провадження.

На виконання положень пункту 2 розділу ІІ Прикінцеві та перехідні положення Закону України "Про ліквідацію Окружного адміністративного суду міста Києва та утворення Київського міського окружного адміністративного суду" від 13 грудня 2022 року №2825-ІХ, справа №640/14741/22 надіслана до Київського окружного адміністративного суду за належністю.

Ухвалою Київського окружного адміністративного суду від 20 лютого 2024 року справу №640/14741/22 прийнято до провадження суддею Горобцовою Я.В. та призначено до розгляду в порядку загального позовного провадження.

Рішенням Київського окружного адміністративного суду від 07 жовтня 2024 року адміністративний позов ПП «ТД «Гармонія Смаку» задоволено. Визнано протиправним та скасовано податкове повідомлення-рішення Головного управління ДПС у м. Києві №4 від 31 січня 2022 року форма «Р» з податку на додану вартість (код платежу 14060100) на загальну суму 3488966,00 грн, з яких сума грошового зобов`язання 2325977,00 грн та штрафними санкціями 1162989,00 грн. Визнано протиправним та скасовано податкове повідомлення-рішення Головного управління ДПС у м. Києві №4 від 31 січня 2022 року форма «В4», яким зменшено розмір від`ємного значення суми ПДВ за вересень 2021 року у розмірі 2369553,00 грн. Стягнуто на користь ПП «ТД «Гармонія Смаку» за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень Головного управління ДПС у м. Києві судовий збір у розмірі 24810,00 гривень.

Задовольняючи позовні вимоги, суд першої інстанції виходив з того, що лише дотримання умов та порядку прийняття контролюючими органами рішень про проведення перевірок, може бути підставою для визнання правомірними дій контролюючого органу щодо їх проведення. У свою чергу, порушення контролюючим органом вимог щодо призначення та проведення перевірки призводить до відсутності правових наслідків такої. Таким чином, у випадку незаконності перевірки, прийнятий за її результатами акт індивідуальної дії підлягає визнанню протиправним та скасуванню.

Не погоджуючись із рішенням Київського окружного адміністративного суду від 07 жовтня 2024 року, Головне управління ДПС у м. Києві подало апеляційну скаргу, посилаючись на порушення норм матеріального права, просить його скасувати і ухвалити нове судове рішення, яким у задоволенні позову ПП «ТД «Гармонія Смаку» відмовити. Доводи апеляційної скарги ґрунтуються на тому, що в під час проведення інвентаризації з посадовими особами позивача під час огляду складського приміщення посадовими особами відповідача встановлено, що у приміщенні холодильної камери №202 на палетах наявні наліпки із позначенням «…підприємство яке приймає претензії від споживачів - імпортер ПП «ТД «Гармонія смаку» на стелажних системах з нумерацією 1, 2, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 11, 12. На палетах із молочними виробами (продукція ТМ «Звени Гора»), що знаходяться на стелажних системах №3, 4 встановлено відсутність наліпок із позначенням власника товару та надано інформацію, що це товар ПП «Євро Фуд» у зв`язку з чим неможливо встановити належність товару, який зберігався в холодильній камері №202, оскільки стелажі використовувались підприємствами не у відповідності до укладеного договору суборенди від 31 грудня 2020 року та акта приймання-передачі від 01 січня 2021 року.». Відповідачем зроблено висновок про неможливість встановлення товару, який зберігався в холодильній камері №202, а також про те, що відповідно до Єдиного реєстру податкових накладних позивачем виписувались податкові накладні в адресу ПП «ЄВРО ФУД» із наданням послуг суборенди без зазначення площі, у зв`язку з чим неможливо підтвердити достовірність наданих документів, що і стало підставою для прийняття оспорюваних податкових повідомлень-рішень.

Представник ПП «ТД «Гармонія Смаку» заперечує проти апеляційної скарги відповідача у повному обсязі, з зазначених у письмовому відзиві на апеляційну скаргу підстав, та зазначає, що рішення суду першої інстанції прийнято у відповідності до вимог законодавства.

За змістом частини першої статті 309 КАС України, апеляційна скарга на рішення суду першої інстанції має бути розглянута протягом шістдесяти днів з дня постановлення ухвали про відкриття апеляційного провадження.

За приписами частини другої статті 309 КАС України, у виняткових випадках апеляційний суд за клопотанням сторони та з урахуванням особливостей розгляду справи може продовжити строк розгляду справи, але не більш як на п`ятнадцять днів, про що постановляє ухвалу.

Згідно з частиною четвертою статті 9 КАС України, суд вживає визначені законом заходи, необхідні для з`ясування всіх обставин у справі.

Пунктом 1 статті 6, ратифікованої Законом України №475/97-ВР від 17 липня 1997 року, Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод закріплено право вирішення спірного питання упродовж розумного строку.

Колегія суддів Шостого апеляційного адміністративного суду, з метою забезпечення повного та всебічного розгляду справи, а також прийняття законного та обґрунтованого рішення з дотриманням процесуальних прав усіх учасників судового процесу, дійшла висновку про наявність підстав для продовження строку розгляду апеляційної скарги на розумний строк.

В судовому засіданні представник Головного управління ДПС у м. Києві підтримав апеляційну скаргу у повному обсязі та просив рішення Київського окружного адміністративного суду від 07 жовтня 2024 року скасувати і ухвалите нове, яким відмовити у задоволені позовних вимог ПП «ТД «Гармонія Смаку» у повному обсязі.

Представник позивача у судовому засіданні заперечувала проти задоволення апеляційної скарги, просила залишити рішення суду першої інстанції без змін.

Заслухавши суддю-доповідача, вислухавши пояснення представників сторін, дослідивши матеріали справи та доводи апеляційної скарги, перевіривши законність та обґрунтованість оскаржуваного рішення Київського окружного адміністративного суду від 07 жовтня 2024 року, колегія суддів Шостого апеляційного адміністративного суду дійшла до висновку про відмову в задоволенні апеляційної скарги Головного управління ДПС у м. Києві, мотивуючи це наступним.

З матеріалів справи вбачається, і це правильно встановлено судом першої інстанції, що співробітниками контролюючого органу проведено документальну позапланову виїздну перевірку ПП "ТД "Гармонія Смаку" щодо законності деларування від`ємного значення з податку на додану вартість, за вересень 2021 року, яке визначене з урахуванням від`ємного значення з податку на додану вартість, задекларованого у попередньому звітному періоді за серпень 2021 року.

За результатами проведення перевірки контролюючим органом складено акт від 16 грудня 2021 року №93180/26-15-07-04-04/42093679 (далі - акт перевірки).

Відповідно до висновків названого акта перевірки податковим органом встановлено порушення платником вимог:

- пункту 189.1 статті 189, пункту 198.5 статті 198 ПК України, оскільки ним занижено податкове зобов`язання з податку на додану вартість (далі - ПДВ) до сплати за вересень 2021 року на загальну суму 2325977,00 грн;

- пункту 189.1 статті 189, пункту 198.5 статті 198 ПК України, оскільки ним завищено суму від`ємного значення з ПДВ, що зараховується до складу податкового кредиту наступного звітного періоду за вересень 2021 року на загальну суму 2369553,00 грн;

- пунктів 44.1, 44.6, статті 44, пункту 85.2 статті 85 ПК України, оскільки ним не надано документи до перевірки на вимогу контролюючого органу.

Не погоджуючись з висновками акту перевірки ПП "ТД "Гармонія Смаку" подано до Головного управління ДПС у м. Києві заперечення на акт перевірки з додатками до нього.

24 січня 2022 року листом №1417/1/26-15-07-04-04-07 Головне управління ДПС у м. Києві повідомило, що за наслідками розгляду заперечень платника податків, висновки акту перевірки залишено без змін, а заперечення ПП "ТД "Гармонія Смаку" - без задоволення.

На підставі висновків акту перевірки податковим органом прийнято податкові повідомлення-рішення від 31 січня 2022 року:

- №4, яким ПП "ТД "Гармонія Смаку" зменшено розмір від`ємного значення суми податку на додану вартість за вересень 2021 року у розмірі 2369553,00 грн;

- №4, яким ПП "ТД "Гармонія Смаку" збільшено суму грошового зобов`язання з податку на додану вартість із вироблених в Україні товарів (робіт, послуг) у розмірі 3488966,00 грн, у тому числі за податковими та/або іншими зобов`язаннями - 2325977,00 грн та за штрафними (фінансовими) санкціями (штрафами) - 1162989,00 грн (далі також - спірні рішення).

Не погоджуючись з оспорюваними податковими повідомленнями-рішеннями ПП "ТД "Гармонія Смаку" подало скаргу до Державної податкової служби (далі - ДПС) України.

За наслідками адміністративного оскарження, 25 липня 2022 року ДПС України прийнято рішення №7879/6/99-00-06-01-03-06, яким оспорюванні податкові повідомлення-рішення залишено без змін, а скаргу ПП "ТД "Гармонія Смаку" - без задоволення.

Вважаючи оспорювані податкові повідомлення-рішення відповідача протиправними та такими, що підлягають скасуванню, ПП «ТД «Гармонія Смаку» звернулося до суду з позовом за захистом своїх охоронюваних законом прав та інтересів.

Відповідно до вимог частини другої статті 19 Конституції України, органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Відносини, що виникають у сфері справляння податків і зборів, зокрема щодо порядку їх адміністрування, платників податків та зборів, їх права та обов`язки, компетенцію контролюючих органів, повноваження і обов`язки їх посадових осіб під час адміністрування податків, а також відповідальність за порушення податкового законодавства регулюються ПК України.

Згідно підпункту 14.1.181 пункту 14.1 статті 14 ПК України, податковий кредит - сума, на яку платник податку на додану вартість має право зменшити податкове зобов`язання звітного (податкового) періоду, визначена згідно з розділом V Кодексу.

За правилами пункту 198.1 статті 198 ПК України, до податкового кредиту відносяться суми податку, сплачені/нараховані у разі здійснення операцій з: а) придбання або виготовлення товарів та послуг; б) придбання (будівництво, спорудження, створення) необоротних активів (у тому числі у зв`язку з придбанням та/або ввезенням таких активів як внесок до статутного фонду та/або при передачі таких активів на баланс платника податку, уповноваженого вести облік результатів спільної діяльності); в) отримання послуг, наданих нерезидентом на митній території України, та в разі отримання послуг, місцем постачання яких є митна територія України; г) ввезення необоротних активів на митну територію України за договорами оперативного або фінансового лізингу; ґ) ввезення товарів та/або необоротних активів на митну територію України.

Пунктом 198.2 статті 198 ПК України визначено, що датою віднесення сум податку до податкового кредиту вважається дата тієї події, що відбулася раніше: дата списання коштів з банківського рахунка платника податку на оплату товарів/послуг; дата отримання платником податку товарів/послуг.

Відповідно до пункту 198.6 статті 198 ПК України, не відносяться до податкового кредиту суми податку, сплаченого (нарахованого) у зв`язку з придбанням товарів/послуг, не підтверджені зареєстрованими в Єдиному реєстрі податкових накладних податковими накладними / розрахунками коригування до таких податкових накладних чи не підтверджені митними деклараціями, іншими документами, передбаченими пунктом 201.11 статті 201 цього Кодексу.

Згідно із абзацами першим, другим пункту 201.10 статті 201 ПК України, при здійсненні операцій з постачання товарів/послуг платник податку - продавець товарів/послуг зобов`язаний в установлені терміни скласти податкову накладну, зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних та надати покупцю за його вимогою. Податкова накладна, складена та зареєстрована в Єдиному реєстрі податкових накладних платником податку, який здійснює операції з постачання товарів/послуг, є для покупця таких товарів/послуг підставою для нарахування сум податку, що відносяться до податкового кредиту.

За приписами пункту 200.4 статті 200 ПК України, при від`ємному значенні суми, розрахованої згідно з пунктом 200.1 цієї статті, така сума: а) враховується у зменшення суми податкового боргу з податку, що виник за попередні звітні (податкові) періоди (у тому числі розстроченого або відстроченого відповідно до цього Кодексу) в частині, що не перевищує суму, обчислену відповідно до пункту 200-1.3 статті 200-1 цього Кодексу на момент отримання контролюючим органом податкової декларації, а в разі відсутності податкового боргу; б) або підлягає бюджетному відшкодуванню за заявою платника у сумі податку, фактично сплаченій отримувачем товарів/послуг у попередніх та звітному податкових періодах постачальникам таких товарів/послуг або до Державного бюджету України, в частині, що не перевищує суму, обчислену відповідно до пункту 200-1.3 статті 200-1 цього Кодексу на момент отримання контролюючим органом податкової декларації на поточний рахунок платника податку та/або у рахунок сплати грошових зобов`язань або погашення податкового боргу такого платника податку з інших платежів, що сплачуються до державного бюджету; в) та/або зараховується до складу податкового кредиту наступного звітного (податкового) періоду.

Пунктом 44.1 статті 44 ПК України передбачено, що для цілей оподаткування платники податків зобов`язані вести облік доходів, витрат та інших показників, пов`язаних з визначенням об`єктів оподаткування та/або податкових зобов`язань, на підставі первинних документів, регістрів бухгалтерського обліку, фінансової звітності, інших документів, пов`язаних з обчисленням і сплатою податків і зборів, ведення яких передбачено законодавством. Платникам податків забороняється формування показників податкової звітності, митних декларацій на підставі даних, не підтверджених документами, що визначені абзацом першим цього пункту.

Статтею 1 Закону України "Про бухгалтерський облік та фінансову звітність в Україні" від 16 липня 1999 року №996-XIV (далі - Закон №996-XIV) визначено, що первинний документ це документ, який містить відомості про господарську операцію та підтверджує її здійснення.

Положеннями статті 9 Закону №996-XIV встановлено вимоги до первинних документів, які є підставою для бухгалтерського та податкового обліку. Згідно з даною нормою, підставою для бухгалтерського обліку господарських операцій є первинні документи, які фіксують факти здійснення господарських операцій.

Необхідність підтвердження господарських операцій первинними документами визначена підпунктом 1.2 пункту 1, підпунктом 2.1 пункту 2 Положення про документальне забезпечення записів у бухгалтерському обліку, затвердженим наказом Міністерства фінансів України від 24 травня 1995 року №88 (далі - Положення №88), за змістом яких первинні документи - це документи, створені у письмовій або електронній формі, що фіксують та підтверджують господарські операції, включаючи розпорядження та дозволи адміністрації на їх проведення.

Згідно із пунктом 2.4 Положення №88, первинні документи (на паперових і машинолічильних носіях інформації) для надання їм юридичної сили і доказовості повинні мати такі обов`язкові реквізити: назва підприємства, установи, від імені яких складений документ, назва документа (форми), код форми, дата і місце складання, зміст господарської операції та її вимірники (у натуральному і вартісному виразі), посади, прізвища і підписи осіб, відповідальних за дозвіл та здійснення господарської операції і складання первинного документа.

Забороняється приймати до виконання первинні документи на операції, що суперечать законодавчим та нормативним актам (підпункти 2.15, 2.16 пункту 2 Положення №88).

Будь-які документи (у тому числі договори, накладні, рахунки тощо) мають силу первинних документів лише в разі фактичного здійснення господарської операції.

Отже, господарські операції для визначення податкового кредиту та витрат мають бути фактично здійсненими та підтвердженими належним чином оформленими первинними бухгалтерськими документами, які відображають реальність таких операцій, та мають спричиняти реальні зміни майнового стану платника податків.

Правові наслідки у вигляді виникнення права платника податку на формування податкового кредиту наступають лише у разі реального (фактичного) вчинення господарських операцій з придбання товарів (робіт, послуг) з метою їх використання в своїй господарській діяльності, що пов`язані з рухом активів, зміною зобов`язань чи власного капіталу платника, та відповідають економічному змісту, відображеному в укладених платником податку договорах, що має підтверджуватись належним чином оформленими первинними документами.

Таким чином, аналіз реальності господарської діяльності повинен здійснюватися на підставі даних податкового, бухгалтерського обліку платника податків та відповідності їх дійсному економічному змісту. При цьому, в первинних документах, які є підставою для бухгалтерського обліку, фіксуються дані лише про фактично здійснені господарські операції.

Отже, наслідки для податкового обліку створює фактичний рух активів за результатами здійснення господарських операцій, що є обов`язковою умовою для формування податкового кредиту, і вказана обставина є визначальною для дослідження судами під час вирішення цієї справи.

При цьому, вищенаведені норми податкового законодавства не ставлять у залежність достовірність даних податкового обліку платника податків від дотримання податкової дисципліни його контрагентами, якщо цей платник (покупець) мав реальні витрати у зв`язку з придбанням товарів (робіт, послуг), призначених для використання у його господарській діяльності. Порушення певними постачальниками товару (робіт, послуг) у ланцюгу постачання вимог податкового законодавства чи правил ведення господарської діяльності не може бути підставою для висновку про порушення покупцем товару (робіт, послуг) вимог закону щодо формування податкового кредиту, тому платник податків (покупець товарів (робіт, послуг)) не повинен зазнавати негативних наслідків, зокрема у вигляді позбавлення права на податковий кредит, за можливу неправомірну діяльність його контрагента за умови, якщо судом не встановлено фактів, які свідчать про обізнаність платника податків щодо такої поведінки контрагента та злагодженість дій між ними.

Аналогічна правова позиція викладена Верховним Судом, зокрема у постановах від 20 грудня 2019 року у справі №821/4564/14 та від 09 серпня 2023 року у справі №560/3841/19.

ПП "ТД "Гармонія Смаку" зареєстроване, як юридична особа 26 квітня 2018 року, номер запису: 0049743, є платником ПДВ з 01 червня 2018 року, індивідуальний податковий номер: 04 , а також є платником податку на прибуток, податку на доходи фізичних осіб, єдиного соціального внеску, військового збору .

Видами господарської діяльності позивача є: 46.39 Неспеціалізована оптова торгівля продуктами харчування, напоями та тютюновими виробами (основний); 73.20 Дослідження кон`юнктури ринку та виявлення громадської думки; 49.41 Вантажний автомобільний транспорт; 47.19 Інші види роздрібної торгівлі в неспеціалізованих магазинах; 47.11 Роздрібна торгівля в неспеціалізованих магазинах переважно продуктами харчування, напоями та тютюновими виробами; 46.90 Неспеціалізована оптова торгівля; 46.32 Оптова торгівля м`ясом і м`ясними продуктами; 46.19 Діяльність посередників у торгівлі товарами широкого асортименту; 10.51 Перероблення молока, виробництво масла та сиру.

Судом першої інстанції правильно встановлено, що ПП "ТД "Гармонія Смаку" у період з 01 вересня 2021 року по 30 вересня 2021 року здійснювало реалізацію молочних продуктів та м`ясних виробів (сир в асортименті, сирні палочки, бекон, десерт, йогурт, ковбаса, крем-сир, продукт Веганський, пудінг, хамон, шинка тощо) наступним контрагентам: ПП "ЄВРО ФУД", ПП "ЛЕ ФРОМАЖ", ПП "ЄВРО ТРАНС", ПП "ФУД ЛЕНД", ТОВ "Еко", ТОВ "ТД "АВАНТА", ПП "ГУРМЕ ГРУП", ТОВ "Симпатик".

Актом перевірки встановлено здійснення фінансово-господарської діяльності пов`язаними контрагентами-покупцями ПП "ЄВРО ФУД", ПП "ЄВРО ТРАНС", ПП "ФУД ЛЕНД", ПП "ГУРМЕ ГРУП" з ПП "ТД "Гармонія Смаку" за однією адресою: місто Київ, вулиця Столичне шосе, будинок 100.

Проведеною перевіркою відображеного показника у рядку 4.1. Декларації "Нараховано податкових зобов`язань відповідно до пункту 198.5 статті 198 та пункту 199.1 статті 199 ПК України за операціями, що оподатковуються за основною ставкою" на підставі таких документів: оборотно-сальдові відомості та картки по рахункам (субрахункам) 281 "Товари на складі", 311 "Поточні рахунки в національній валюті", 361 "Розрахунки з вітчизняними покупцями", договори, угоди, податкові накладні, видаткові накладні, товарно-транспортні накладні, банківські виписки тощо, встановлено його заниження на 4521948,00 грн та порушення пункту 189.1 статті 189, пункту 198.5 статті 198 ПК України - занижено податкові зобов`язання з ПДВ за період з 01 вересня 2021 року по 30 вересня 2021 року на суму 4521948,00 грн.

Вказане порушення вплинуло на формування від`ємного значення з ПДВ відображеного у податковій звітності за вересень 2021 року.

Під час огляду приміщення (холодильна камера №202) згідно наданого договору площею 602,80 м2, встановлено, що дане приміщення складається з 1 кімнати, де розміщено рядністю стелажні системи (12 шт. кожна з яких вміщує приблизно по 3 полети у висоту та 15 палет в довжину) з наліпками на яких зазначено нумерацію стелажних систем (1, 2, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 11, 12), використовується для зберігання молочних виробів (сир тощо) та м`ясних виробів.

Відповідачем встановлено, що ПП "ТД "Гармонія смаку" частину холодильної камери №202 площею 120 м2 здає в суборенду ПП "ЄВРО ФУД" (код 41409269) згідно договору від 21 грудня 2020 року №1/ХК-20. В ході огляду приміщення (холодильна камера №202) посадовими особами відповідача встановлено наявність наліпок на палетах із молочними виробами (сир тощо) із позначенням "... підприємство яке приймає претензії від споживачів - імпортер ПП "ТД "Гармонія смаку" на стелажних системах з нумерацією (1, 2, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 11, 12)". На палетах із молочними виробами (продукція ТМ "Звени Гора"), що знаходилися на стелажах з нумерацією 3, 4 було встановлено відсутність наліпок із позначенням власника товару та надано інформацію, що це товар ПП "ЄВРО ФУД".

Відповідно до підпункту 1.1 пункту 1 договору суборенди холодильної камери від 31 грудня 2020 року №1/ХК-20, укладеного між ПП "ТД "Гармонія смаку" (орендар) та ПП "Євро фуд" (суборендар): орендар передає, а суборендар приймає в строкове платне користування холодильну камеру №202 площею 120 м2 з температурним режимом 0 ± 5 градусів за Цельсієм, експедицію площею 17,1 м2, що знаходиться у виробничо-складському комплексі літера Д за адресою: 03680, місто Київ, вулиця Столичне шосе, будинок 100 у відповідності із договором користування холодильною камерою №17/12/20-ХК від 17 грудня 2020 року.

Згідно акту прийому-передачі від 01 січня 2021 року (Додаток №1 до договору від 31 грудня 2020 року №1/ХК-20 суборенди холодильної камери від 31 грудня 2020 року), орендар передає, а суборендар приймає в строкове платне користування холодильну камеру №202 площею 120 м2 із стелажами №№6, 7, 8, з температурним режимом 0±5 градусів за Цельсієм, приміщення експедиції площею 17,1 м2, що знаходиться у виробничо-складському комплексі літера Д за адресою: 03680, місто Київ, вулиця Столичне шосе, будинок 100.

На думку відповідача, встановити належність товару, який зберігався в холодильній камері №202 власникам ПП "ТД "Гармонія смаку" чи ПП "ЄВРО ФУД" не виявилося можливим, оскільки стелажі використовувалися обома підприємствами не у відповідності до укладеного договору від 31 грудня 2020 року №1/ХК-20 та акту прийому-передачі від 01 січня 2021 року.

Контролюючий орган зазначив, що позивачем виписувались податкові накладні в адресу ПП "ЄВРО ФУД" із надання послуг суборенди без зазначення площі, що унеможливлює підтвердження достовірності наданих в ході перевірки документів.

Колегія суддів Шостого апеляційного суду вважає дані висновки податкового органу помилковими, виходячи з наступного.

Як вбачається з матеріалів справи та встановлено судом першої інстанції, що до договору суборенди холодильної камери від 31 грудня 2020 року №1/ХК-20 внесено зміни згідно укладеної додаткової угоди від 01 листопада 2021 року, відповідно до яких змінилась (зменшилась) площа користування (суборенди) холодильної камери №202 та змінились стелажі, замість №№6, 7, 8 стали - 3, 4.

Згідно вказаного договору суборенди холодильної камери від 31 грудня 2020 року №1/ХК-20, з урахуванням додаткової угоди від 01 листопада 2021 року, стелажі №№3, 4 знаходяться в суборенді ПП "ЄВРО ФУД", а стелажі №№6, 7, 8 знаходяться в оренді у позивача ПП "ТД "Гармонія смаку"), оскільки вони були повернуті ПП "ЄВРО ФУД", у зв`язку із внесенням змін до договору.

Правові та організаційні засади надання споживачам інформації про харчові продукти, з метою забезпечення високого рівня захисту здоров`я громадян і задоволення їхніх соціальних та економічних інтересів, визначає Закон України "Про інформацію для споживачів щодо харчових продуктів" від 06 грудня 2018 року №2639-VIII (далі також - Закон №2639-VIII).

Відповідно до частини першої статті 6 Закону №2639-VIII (в редакції, чинній на момент виникнення спірних правовідносин), урахуванням винятків, передбачених цим розділом для фасованих харчових продуктів, обов`язковою для надання є така інформація: 1) назва харчового продукту; 2) перелік інгредієнтів; 3) будь-які інгредієнти або допоміжні матеріали для переробки, які наведені у додатку №1 до цього Закону або походять з речовин чи продуктів, наведених у додатку №1 до цього Закону, які використовуються у виробництві або приготуванні харчового продукту і залишаються присутніми у готовому продукті, навіть у зміненій формі; 4) кількість певних інгредієнтів або категорій інгредієнтів у випадках, передбачених цим Законом; 5) кількість харчового продукту в установлених одиницях вимірювання; 6) мінімальний термін придатності або дата "вжити до"; 7) будь-які особливі умови зберігання та/або умови використання (за потреби); 8) найменування та місцезнаходження оператора ринку харчових продуктів, відповідального за інформацію про харчовий продукт, а для імпортованих харчових продуктів - найменування та місцезнаходження імпортера; 9) країна походження або місце походження - у випадках, передбачених статтею 20 цього Закону; 10) інструкції з використання - у разі якщо відсутність таких інструкцій ускладнює належне використання харчового продукту; 11) для напоїв із вмістом спирту етилового понад 1,2 відсотка об`ємних одиниць - фактичний вміст спирту у напої (крім продукції за кодом 2204 згідно з УКТ ЗЕД); 12) інформація про поживну цінність харчового продукту.

Отже, ПП "ЄВРО ФУД" придбавало імпортний товар у позивача, на палетах наявна інформація про імпортера - ПП "ТД "Гармонія Смаку", що відповідає вимогам вказаного вище Закону.

Щодо тверджень податкового органу про неможливість встановлення належності товару власнику та підтвердження залишків товару в сумі 22609740,87 грн без ПДВ, які обліковуються станом на 30 вересня 2021 року, колегія суддів Шостого апеляційного адміністративного суду зазначає наступне.

Так, залишки товарів можуть підтверджуватися лише первинними документами.

Згідно митних декларацій, що були надані ревізорам під час перевірки, позивач ПП "ТД "Гармонія Смаку" імпортував у серпні 2021 року товари на суму 3012264,38 грн та у вересні 2021 року на суму 4479754,96 грн.

Митне оформлення імпортного товару здійснювалось фізичною особою-підприємцем (далі - ФОП) ОСОБА_1 (код ЄДРОУ НОМЕР_1) на підставі договору-доручення №67 від 29 липня 2019 року та витягу з реєстру митних брокерів АА №000994 від 22 грудня 2016 року на право здійснення посередницької діяльності митного брокера.

ПП "ТД "Гармонія Смаку" відобразило у серпні 2021 року та вересні 2021 року на pax. 632 "Розрахунки з іноземними постачальниками" операції з імпорту товару, отже це свідчить про те, що такі товари придбані позивачем в межах господарської діяльності та з метою використання в такій діяльності.

Наявність таких товарів також відображена позивачем в оборотно-сальдовій відомості по pax. 281 "товари на складі" за серпень 2021 року та вересень 2021 року.

Відповідно до договору користування холодильною камерою №17/12/20-ХК, укладеного між ПАТ "Ю.П.П.", як орендодавцем, та ПП "ТД "ГАРМОНІЯ СМАКУ", як орендарем, останній з 01 січня 2021 року орендує холодильну камеру №202 загальною площею 602,80 м2 з температурним режимом 0 - + 5 градусів за цельсієм, експедицію площею 57,00 м2, приміщення експедиції (авто-рампа №7) загальною площею 35,00 м2, холодильну камеру №4 загальною площею 100,50 м2, холодильну камеру №11 загальною площею 81,70 м2, приміщення експедиції (авто-рампа №5) загальною площею 28,20 м2, приміщення експедиції (робоча зона) вхід в холодильну камеру №11 загальною площею 25,40 м2, що знаходяться у виробничо-складському комплексі Літера Д (далі також - холодильна камера), нежитлове офісне приміщення 53,60 м2, підсобне приміщення 26,50 м2, підсобне приміщення (душева кімната) 6,61 м2 за адресою: 03680, місто Київ, вулиця Столичне шосе, 100.

На підтвердження реального здійснення господарських операцій та відповідно правомірності формування податкового кредиту/від`ємного значення з податку на додану вартість за серпень 2021 року, вересень 2021 року позивачем ПП "ТД "Гармонія Смаку" надано наступні первинні бухгалтерські документи: договори на постачання продукції, укладені позивачем з контрагентами - нерезидентами, згідно яких позивачем здійснювалось придбання та імпорт товарів - харчової продукції; договори на постачання продукції, укладені позивачем з вітчизняними контрагентами згідно яких позивачем здійснювалось подальше постачання (продаж) придбаної продукції на території України; договори купівлі-продажу/постачання з придбання позивачем товарів у вітчизняних контрагентів; договори з надання послуг згідно, яких позивач придбавав послуги у інших контрагентів; видаткові накладні; акти виконаних робіт; прибуткові накладні; платіжні доручення; оборотно-сальдові відомості за серпень-вересень 2021 року по рах. №№28, 112, 361, 631, 632, 311, 105; митні декларації (ВМД) за серпень-вересень 2021 року на підставі яких позивачем сформований податковий кредит за період, що перевірявся; товарно-транспортні накладні; картки по рах.281, рах.311 за серпень-вересень 2021 року.

При вирішенні адміністративної справи №809/1337/17 у постанові від 04 вересня 2018 року Верховним Судом сформовану обов`язкову для врахування судами правову позицію, згідно з якою презумпція добросовісності платника податків означає, що подані платником контролюючому органу документи податкової звітності є дійсними, повно та об`єктивно відтворюють господарські операції, що є об`єктом оподаткування та/або фінансові показники яких впливають на податковий обов`язок платника податків, якщо інше не буде доведено контролюючим органом. У площині процесуального регулювання презумпції добросовісності платника податків відповідає обов`язок доведення контролюючим органом правомірності прийнятого рішення в судовому процесі, порушеному за позовом платника податків про скасування рішення як неправомірного. У разі надання контролюючим органом доказів, які спростовують дійсність чи повноту даних поданої платником податків податкової звітності, платник податків відповідно до обов`язку кожної сторони повинен довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, повинен довести наявність законних підстав, для врахування задекларованих в податковому обліку даних при визначені суми його податкового обов`язку. За змістом наведених норм, право платника податків на збільшення в податковому обліку сум податкового кредиту обумовлено юридичним складом, до якого входять такі юридичні факти, як придбання платником податку у інших платників цього податку товарів (послуг), призначених для використання в оподатковуваних операціях, що відповідають цілям господарської діяльності платника податку; підтвердження податковою накладною, виписаною постачальником-платником податку, митною декларацією (іншими подібними документами згідно пункту 201.11 статті 201 ПК України) суми нарахованого (сплаченого) податку в ціні придбання товару (послуг). Оцінюючи докази, надані сторонами, суди повинні мати на увазі, що сам факт наявності у позивача податкових накладних та інших облікових документів, виписаних від імені постачальника, не є безумовним доказом реальності господарських операцій з ним, якщо інші обставини свідчать про недостовірність інформації в цих документах, а також те, що для податкового обліку значення має саме факт поставки тим постачальником, який вказаний в первинних документах, наданих платником податків на підтвердження задекларованих сум податкового кредиту.

З метою підтвердження реальності господарських операцій, що мали місце між позивачем та його контрагентами, до матеріалів справи долучено вказані вище первинні документи, які, в силу вимог Закону України "Про бухгалтерський облік та фінансову звітність в Україні" та Положення про документальне забезпечення записів у бухгалтерському обліку, є первинними документами та мають всі необхідні встановлені законом обов`язкові реквізити.

Докази того, що вказані документи не мають юридичної сили або визнані в установленому порядку недійсними - відсутні.

Проведення інвентаризації активів і зобов`язань та оформлення її результатів визначає Порядок про інвентаризацію активів та зобов`язань, затверджений наказом Міністерства фінансів України від 02 вересня 2014 року №879 та зареєстрований в Міністерстві юстиції України 30 жовтня 2014 року за №1365/26142 (далі- Порядок №879).

Пунктами 4 та 5 Розділу І Порядку №879 встановлено, що проведення інвентаризації забезпечується власником (власниками) або уповноваженим органом (посадовою особою), який здійснює керівництво підприємством відповідно до законодавства та установчих документів (далі - керівник підприємства), який створює необхідні умови для її проведення, визначає об`єкти, періодичність та строки проведення інвентаризації, крім випадків, коли проведення інвентаризації є обов`язковим. У цих випадках визначені на підприємстві строки проведення інвентаризації не можуть перевищувати строків, визначених цим Положенням.

Інвентаризація проводиться з метою забезпечення достовірності даних бухгалтерського обліку та фінансової звітності підприємства. Під час інвентаризації активів і зобов`язань перевіряються і документально підтверджуються їх наявність, стан, відповідність критеріям визнання і оцінка. При цьому забезпечуються: виявлення фактичної наявності активів та перевірка повноти відображення зобов`язань, коштів цільового фінансування, витрат майбутніх періодів; установлення лишку або нестачі активів шляхом зіставлення фактичної їх наявності з даними бухгалтерського обліку; виявлення активів, які частково втратили свою первісну якість та споживчу властивість, застарілих, а також матеріальних та нематеріальних активів, що не використовуються, невикористаних сум забезпечення; виявлення активів і зобов`язань, які не відповідають критеріям визнання.

Відповідно до абзаців другого та шостого пункту 7 Розділу І Порядку №879, проведення інвентаризації є обов`язковим: перед складанням річної фінансової звітності в обсязі, визначеному пунктом 6 цього розділу, з урахуванням особливостей проведення інвентаризації і в строки, визначені пунктом 10 цього розділу; за судовим рішенням або на підставі належним чином оформленого документа органу, який відповідно до закону має право вимагати проведення такої інвентаризації. У цих випадках інвентаризація має розпочатися у термін та в обсязі, зазначених у належним чином оформленому документі цих органів, але не раніше дня отримання підприємством відповідного документа.

Контролюючі органи, визначені підпунктом 41.1.1 пункту 41.1 статті 41 ПК України, мають право: вимагати під час проведення перевірок від платників податків, що перевіряються, проведення інвентаризації основних засобів, товарно-матеріальних цінностей, коштів, зняття залишків товарно-матеріальних цінностей, готівки.

Згідно з положеннями пункту 1 розділу ІІ Положення №879, для проведення інвентаризації на підприємстві розпорядчим документом керівника підприємства створюється інвентаризаційна комісія з представників апарату управління підприємства, бухгалтерської служби (представників аудиторської фірми, централізованої бухгалтерії, суб`єкта підприємницької діяльності - фізичної особи, яка здійснює ведення бухгалтерського обліку на підприємстві на договірних засадах) та досвідчених працівників підприємства, які знають об`єкт інвентаризації, ціни та первинний облік (інженери, технологи, механіки, виконавці робіт, товарознавці, економісти, бухгалтери). Інвентаризаційну комісію очолює керівник підприємства (його заступник) або керівник структурного підрозділу підприємства, уповноважений керівником підприємства. У разі проведення інвентаризації за судовим рішенням або на підставі належним чином оформленого документа органу, який відповідно до закону має право вимагати проведення такої інвентаризації, посадові особи відповідного органу (за їх згодою) можуть бути присутні при проведенні інвентаризації.

Колегія суддів Шостого апеляційного адміністративного суду зазначає, що у відповідності до вказаного законодавства, чинного на момент виникнення спірних правовідносин, вимога щодо проведення інвентаризації поширюється на усіх платників податків, однак проведення інвентаризації має здійснюватись саме платником податків, тоді як контролюючий орган може лише вимагати її проведення. При цьому, жодним нормативно-правовим актом не передбачено, що такий платник податків зобов`язаний направляти лист (повідомлення) про призначення та проведення інвентаризації фактично наявних товарно-матеріальних цінностей, основних фондів та інших активів підприємства в присутності представників контролюючого органу (така присутність у відповідності до пункту 1 розділу ІІ Положення №879 є правом, а не обов`язком).

Аналогічна правова позиція була викладена в постановах Верховного Суду від 23 липня 2020 року у справі №640/5215/19, від 06 лютого 2020 року у справі №807/1556/17, від 28 лютого 2023 року у справі №520/11549/21.

Судом першої інстанції правильно встановлено, що Головне управління ДПС у м. Києві листом від 23 листопада 2021 року просить ПП «ТД «Гармонія Смаку» провести інвентаризацію фактично наявних товарно-матеріальних цінностей, зняття залишків товарно-матеріальних цінностей підприємства в присутності представників контролюючого органу, що здійснюють перевірку о 09 годині 29 листопада 2021 року.

Проте, судом першої інстанції правильно встановлено та підтверджено наявними у матеріалах справи доказами, що податковим органом не було надіслано ПП «ТД «Гармонія Смаку» вимогу про проведення інвентаризації залишків товарно-матеріальних цінностей у відповідності до вимог чинного законодавства, а лише надіслано лист щодо можливості проведення такої без визначення терміну проведення такої інвентаризації, її обсягів тощо, що не спростовано відповідачем жодними належними, достатніми та допустимими доказами.

Позивачем як під час проведення податковим органом перевірки, так і до заперечення на акт перевірки було надано відповідачу документи на підтвердження реальності здійснення ПП «ТД «Гармонія Смаку» відповідних господарських операцій з вказаними контрагентами, однак Головним управлінням ДПС у м. Києві не було надано таким належної оцінки щодо підтвердження/спростування реальності здійснених господарських операцій.

Головним управлінням ДПС у м. Києві не доведено факту відсутності у позивача залишків товару станом на 30 вересня 2021 року, а доводи відповідача не знайшли свого підтвердження в ході розгляду справи.

Колегія суддів Шостого апеляційного адміністративного суду вважає правильним висновок суду першої інстанції, що матеріалами справи повністю спростовуються твердження відповідача, викладені в акті перевірки щодо неможливості встановлення належності товару, який зберігався в холодильній камері №202 та про неможливість підтвердити залишки товару в сумі 22609740,87 грн без ПДВ, які обліковуються станом на 30 вересня 2021 року та щодо врахування ПП "ТД "Гармонія смаку" під час інвентаризації залишків товару, розташованих на стелажах №№6, 7, 8, що знаходяться в суборенді у ПП "ЄВРО ФУД".

Судом першої інстанції встановлено, що перевірка ПП "ТД "Гармонія смаку" проводилась у період з 19 листопада 2021 року по 09 грудня 2021 року, строк проведення перевірки продовжувався з 03 грудня 2021 року по 09 грудня 2021 року.

Відповідно до положень пункту 44.6 статті 44 ПК України, у разі якщо до закінчення перевірки або у терміни, визначені в пункті 86.7 статті 86 цього Кодексу платник податків не надає посадовим особам контролюючого органу, які проводять перевірку, документи (незалежно від причин такого ненадання, крім випадків виїмки документів або іншого вилучення правоохоронними органами), що підтверджують показники, відображені таким платником податків у податковій звітності, вважається, що такі документи були відсутні у такого платника податків на час складення такої звітності.

Згідно з пунктом 86.7 статті 86 ПК України, у разі незгоди платника податків або його представників з висновками перевірки чи фактами і даними, викладеними в акті (довідці) перевірки (крім документальної позапланової перевірки, проведеної у порядку, встановленому підпунктом 78.1.5 пункту 78.1 статті 78 цього Кодексу), вони мають право подати свої заперечення та додаткові документи і пояснення, зокрема, але не виключно, документи, що підтверджують відсутність вини, наявність пом`якшуючих обставин або обставин, що звільняють від фінансової відповідальності відповідно до цього Кодексу, до контролюючого органу, який проводив перевірку платника податків, протягом 10 робочих днів з дня, наступного за днем отримання акта (довідки).

Такі заперечення, додаткові документи і пояснення є невід`ємною частиною матеріалів перевірки.

В акті перевірки зазначено, що інформації та документального підтвердження від ПАТ "Ю.П.П." до Головного управління ДПС у м. Києві на їх запит від 10 грудня 2021 року №38148/1/26-15-07-04-04 щодо укладених договорів оренди з ПП "ТД "Гармонія смаку", ПП "Євро Фуд", ПП "Фуд Ленд", ПП "Євро транс" та ПП "Гурме Груп" станом на дату реєстрації акту перевірки (16 грудня 2021 року) не надходило.

З метою отримання інформації та її документального підтвердження щодо фінансово-господарських взаємовідносин із позивачем на адресу ПП "Євро Фуд" направлено лист від 10 грудня 2021 року №38147/1/26-15-07-04-04, станом на дату реєстрації акту перевірки (16 грудня 2021 року) не надходило.

Судом першої інстанції правильно встановлено, що вищезазначені запити було скеровано посадовими особами Головного управління ДПС у м. Києві після закінчення строків проведення перевірки ПП "ТД "Гармонія смаку", адже перевірка позивача закінчилась 09 грудня 2021 року, а тому вказані твердження відповідача є необґрунтованими.

Колегія суддів Шостого апеляційного адміністративного суду звертає увагу, що копію договору від 06 травня 2019 року №06/05-19 та додаткову угоду від 01 листопада 2011 року надано разом із запереченнями на акт перевірки, шо відповідає пункту 86.7 статті 86 ПК України.

Норми податкового законодавства не ставлять у залежність достовірність даних податкового обліку платника податків від дотримання податкової дисципліни його контрагентами, якщо цей платник (покупець) мав реальні витрати у зв`язку з придбанням товарів (робіт, послуг), призначених для використання у його господарській діяльності. Порушення певним постачальником товару (робіт, послуг) у ланцюгу постачання вимог податкового законодавства чи правил ведення господарської діяльності не може бути підставою для висновку про порушення покупцем товару (робіт, послуг) вимог законодавства щодо формування об`єкта оподаткування податком на прибуток та податкового кредиту, тому платник податків (покупець товарів (робіт, послуг) не повинен зазнавати негативних наслідків, зокрема у вигляді позбавлення права на формування витрат та податкового кредиту, за можливу неправомірну діяльність його контрагентів за умови, якщо судом не встановлено фактів, які свідчать про обізнаність платника податків щодо такої поведінки контрагентів та злагодженість дій між ними.

Порушення певним постачальником товару (робіт, послуг) у ланцюгу постачання вимог податкового законодавства чи правил ведення господарської діяльності не може бути підставою для висновку про порушення покупцем товару (робіт, послуг) вимог законодавства щодо формування об`єкта оподаткування податком на прибуток та податкового кредиту, тому платник податків (покупець товарів (робіт, послуг)) не повинен зазнавати негативних наслідків, зокрема у вигляді позбавлення права на формування витратна податкового кредиту, за можливу неправомірну діяльність його контрагентів у ланцюгу постачання за умови, якщо судом не встановлено фактів, які свідчать про обізнаність платника податків щодо такої поведінки контрагентів та злагодженість дій між ними.

Суд першої інстанції правильно зазначив, що відсутність товарів по ланцюгу постачання не є доказом нереальності господарських операцій.

Верховний Суд висловив свою позицію в постанові від 25 листопада 2022 року у справі №813/856/16, де зокрема зазначив: «…ні податкова інформація щодо контрагентів по ланцюгу постачання, що наявна в інформаційно-аналітичних базах відносно цих контрагентів, як критерії оцінки реальності господарських операцій, ні відсутність ТТН при оформленні операцій з постачання товару, так само відсутність походження товару або невідповідність номенклатури придбаних, а тим паче взаємовідносини контрагента з іншими суб`єктами господарювання та неможливість проведення зустрічної звірки щодо них, самі по собі не є самостійно достатніми підставами для висновку про нереальність господарських операцій».

Враховуючи вищевикладене, колегія суддів Шостого апеляційного адміністративного суду вважає правильним висновок суду першої інстанції, що висновки акту перевірки не знайшли свого підтвердження в ході судового розгляду справи, а тому оспорювані податкові повідомлення-рішення підлягають скасуванню.

Щодо порушення порядку проведення відповідачем документальної позапланової виїзної перевірки ПП "ТД "Гармонія Смаку", колегія суддів Шостого апеляційного адміністративного суду зазначає наступне.

Велика Палата Верховного Суду у постанові від 08 вересня 2021 у справі №816/228/17 сформувала правовий висновок, згідно з яким неправомірність дій контролюючого органу при призначенні і проведенні перевірки не може бути предметом окремого позову, але може бути підставами позову про визнання протиправними рішень, прийнятих за наслідками такої перевірки.

При цьому підставами для скасування таких рішень є не будь-які порушення, допущені під час призначення і проведення такої перевірки, а лише ті, що вплинули або об`єктивно могли вплинути на правильність висновків контролюючого органу за результатами такої перевірки та відповідно на обґрунтованість і законність прийнятого за результатами перевірки рішення.

Судом першої інстанції правильно встановлено, що податковим органом перевірка ПП "ТД "Гармонія Смаку" проводилась з 19 листопада 2021 року по 09 грудня 2021 року, тобто загальною тривалістю 15 робочих днів.

За правилами пункту 82.2 статті 82 ПК України, тривалість перевірок, визначених у статті 78 цього Кодексу, не повинна перевищувати 15 робочих днів для великих платників податків, щодо суб`єктів малого підприємництва - 5 робочих днів, для фізичних осіб - підприємців, які не мають найманих працівників, за наявності умов, визначених в абзацах третьому - восьмому цього пункту, - 3 робочі дні, інших платників податків - 10 робочих днів.

Продовження строків проведення перевірок, визначених у статті 78 цього Кодексу, можливе за рішенням керівника (його заступника або уповноваженої особи) контролюючого органу не більш як на 10 робочих днів для великих платників податків, щодо суб`єктів малого підприємництва - не більш як на 2 робочих дні, інших платників податків - не більш як на 5 робочих днів.

Згідно частини першої статті 55 Господарського кодексу України, суб`єктами господарювання визнаються учасники господарських відносин, які здійснюють господарську діяльність, реалізуючи господарську компетенцію (сукупність господарських прав та обов`язків), мають відокремлене майно і несуть відповідальність за своїми зобов`язаннями в межах цього майна, крім випадків, передбачених законодавством.

Положеннями частини третьої статті 55 Господарського кодексу України передбачено, що суб`єкти господарювання залежно від кількості працюючих та доходів від будь-якої діяльності за рік можуть належати до суб`єктів малого підприємництва, у тому числі до суб`єктів мікропідприємництва, середнього або великого підприємництва.

Суб`єктами малого підприємництва є: юридичні особи - суб`єкти господарювання будь-якої організаційно-правової форми та форми власності, у яких середня кількість працівників за звітний період (календарний рік) не перевищує 50 осіб та річний дохід від будь-якої діяльності не перевищує суму, еквівалентну 10 мільйонам євро, визначену за середньорічним курсом Національного банку України.

ПП "ТД "Гармонія Смаку" є суб`єктом малого підприємництва, оскільки середня кількість працівників за звітний період (календарний рік) - 2020 року не перевищує 50 осіб (згідно даними звіту за формою №1ДФ та №ДФ4 за 1 квартал- 4 квартал 2020 року та 1, 2, 3 квартал 2021 року, яка подавалась до контролюючого органу) та річний дохід від господарської діяльності позивача за даними фінансової звітності суб`єкта малого підприємництва за 2020 рік становить 185333,6 тис.грн, що є меншим за 10 мільйонам євро.

Зважаючи, що ПП "ТД "Гармонія Смаку" є суб`єктом малого підприємництва, а також на те, що перевірка проводилась на підставі підпункту 78.1.8 пункту 78.1 статті 78 ПК України, строки проведення документальної позапланової виїзної перевірки відповідно до пункту 82.2 статті 82 ПК України повинні становити для позивача - 5 робочих днів, а продовження перевірки повинно було бути не більш як на 2 робочі дні.

В порушення наведених правових норм, відповідач призначив та провів перевірку ПП "ТД "Гармонія Смаку" загальною тривалістю -15 робочих днів, проте під час розгляду справи жодних пояснень з даного проводу податковий орган не надав.

Відповідно до підпунктів 21.1.1, 21.1.4 пункту 21.1 статті 21 ПК України, посадові та службові особи контролюючих органів зобов`язані, зокрема дотримуватися Конституції України та діяти виключно у відповідності з цим Кодексом та іншими законами України, іншими нормативними актами; не допускати порушень прав та охоронюваних законом інтересів громадян, підприємств, установ, організацій.

Верховний Суд у складі судової палати з розгляду справ щодо податків, зборів та інших обов`язкових платежів Касаційного адміністративного суду у постанові від 21 лютого 2020 року по справі №826/17123/18 сформував правовий висновок, відповідно до якого, оскаржуючи наслідки проведеної контролюючим органом перевірки у вигляді податкових повідомлень-рішень та інших рішень, платник податків не позбавлений можливості посилатись на порушення контролюючим органом вимог законодавства щодо проведення перевірки, якщо вважає, що вони зумовлюють протиправність таких податкових повідомлень-рішень. При цьому, таким підставам, за їх наявності, суди повинні надавати правову оцінку в першу чергу, а у разі, якщо вони не визнані судом такими, що тягнуть протиправність рішень, прийнятих за наслідками такої перевірки, - переходити до перевірки інших підстав щодо наявності порушень податкового та/або іншого законодавства.

У постанові від 22 вересня 2020 року по справі №520/8836/18, окрім наведених вище висновків, Верховний Суд погодився із висновками судів попередніх інстанцій про те, що перевірка є способом реалізації владних управлінських функцій контролюючим органом як суб`єктом владних повноважень, який зобов`язаний діяти тільки на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією України та законами України. Невиконання вимог закону щодо підстави для проведення документальної позапланової перевірки призводить до визнання перевірки незаконною та не породжує жодних правових наслідків такої перевірки, акт перевірки, виходячи із положень щодо допустимості доказів, закріплених частиною другою статті 74 КАС України, не може визнаватися допустимим доказом у справі, оскільки одержаний з порушенням порядку, встановленого законом. Таким чином, податкове повідомлення-рішення, прийняте за наслідками такої перевірки та на підставі акту перевірки, який є недопустимим доказом, не може вважатись правомірним та підлягає скасуванню. Встановлені судами обставини щодо протиправності призначення та проведення відповідачем перевірки, за наслідками якої і було прийнято оскаржуване податкове повідомлення - рішення, є достатніми для висновку про протиправність податкового повідомлення - рішення. З урахуванням цього Суд касаційної інстанції зазначив про відсутність необхідності перевірки порушення позивачем вимог ПК України, як підстави для донарахування суми грошового зобов`язання.

Враховуючи вищевикладене, колегія суддів Шостого апеляційного адміністративного суду вважає правильними висновки суду першої інстанції про те, що належним і повним способом захисту порушених прав позивача є визнання протиправними та скасування податкових повідомлень-рішень.

Судовою колегією враховується, що згідно пункту 41 висновку №11 (2008) Консультативної ради європейських суддів до уваги Комітету Міністрів Ради Європи щодо якості судових рішень обов`язок суддів наводити підстави для своїх рішень не означає необхідності відповідати на кожен аргумент захисту на підтримку кожної підстави захисту. Обсяг цього обов`язку може змінюватися залежно від характеру рішення. Згідно з практикою Європейського суду з прав людини очікуваний обсяг обґрунтування залежить від різних доводів, що їх може наводити кожна зі сторін, а також від різних правових положень, звичаїв та доктринальних принципів, а крім того, ще й від різних практик підготовки та представлення рішень у різних країнах. З тим, щоб дотриматися принципу справедливого суду, обґрунтування рішення повинно засвідчити, що суддя справді дослідив усі основні питання, винесені на його розгляд.

Відповідно до пункту 1 частини першої статті 315 Кодексу адміністративного судочинства України, за наслідками розгляду апеляційної скарги на судове рішення суду першої інстанції суд апеляційної інстанції має право залишити апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення - без змін.

Приписи статті 316 Кодексу адміністративного судочинства України визначають, що суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Керуючись статтями 310, 315, 316, 321, 322, 325, 328 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

П О С Т А Н О В И В:

Апеляційну скаргу Головного управління ДПС у м. Києві - залишити без задоволення.

Рішення Київського окружного адміністративного суду від 07 жовтня 2024 року у справі 640/14741/22 - залишити без змін.

Постанова набирає законної сили з дати її ухвалення та може бути оскаржена до Верховного Суду в порядку та строки, встановлені статтями 328-331 Кодексу адміністративного судочинства України.

Головуючий суддя І.В. Штульман

Судді: М.І. Кобаль

О.М. Оксененко