Справа № 640/14705/20
Суддя: Білоноженко М.А.
Дата ухвалення: 2025-10-24 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

КИЇВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

24 жовтня 2025 року м. Київ справа №640/14705/20

Київський окружний адміністративний суд у складі судді Білоноженко М.А., розглянувши за правилами спрощеного позовного провадження (у письмовому провадженні) у змішаній (паперовій та електронній) формі адміністративну справу за позовом ОСОБА_1 до Міністерства юстиції України про визнання дій протиправними та зобов`язання вчинити певні дії,

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 звернулась до Окружного адміністративного суду міста Києві з адміністративним позовом до Міністерства юстиції України, в якому просила суд:

- визнати протиправними дії Міністерства юстиції України щодо нарахування ОСОБА_1 заробітної плати за період з 01 січня 2017 року по 31 грудня 2017 року, виходячи з посадового окладу у розмірі 5900 грн. та з 01 січня 2019 року по 27 грудня 2019 року включно, виходячи з посадового окладу 9600 грн;

- зобов`язати Міністерство юстиції України провести нарахування та виплату ОСОБА_1 заробітної плати за період з 01 січня 2017 року по 31 грудня 2017 року, виходячи з посадового окладу у розмірі 7080 грн. та з 01 січня 2019 року по 27 грудня 2019 року включно, виходячи з посадового окладу 11600 грн.

Позовні вимоги обґрунтовані тим, що відповідач протиправно нараховував та виплачував заробітну плату в період з 01.01.2017 по 31.12.2017 року в меншому розмірі, виходячи з посадового окладу 5900 грн, тоді як заробітну плату за цей час слід було обраховувати виходячи з посадового окладу у розмірі 7080 грн. Також, позивачем зазначено і про порушення виплати заробітної плати в період з 01.01.2019 року по 27.12.2019 року, так як виплачувався посадовий оклад у розмірі 7080 грн замість 11600 грн.

Відповідач позов не визнав, надав до суду відзив, в якому вказав, що встановлення та нарахування посадового окладу позивачу у 2017 та 2019 роках є таким , що відповідає вимогам законодавства, оскільки визначальним для розрахунку розміру посадового окладу, як складової заробітної плати (основної заробітної плати), є фактичне виконання роботи та визначених завдань. При цьому слід враховувати, що виконання визначеної роботи має здійснюватися безпосередньо працівником, носити постійний та систематичний характер, належати до основних функцій та завдань, які фактично виконуються цим працівником. Відповідно до Постанови №15 та штатного розпису на 2017 рік, згідно з наказом Міністерства юстиції України від 30.01.2017 № 344/к «Про встановлення посадових окладів працівникам апарату Міністерства юстиції» посадовий оклад позивачу встановлено з 01.01.2017 у розмірі 5900 гривень. Відповідачем вказано, що упродовж 2017 року позивач фактично не готувала за встановленою формою висновки Міністерства юстиції України за результатами правової експертизи, не була визначена відповідальним виконавцем за розробку проектів нормативно-правових актів. Отже, фактичні підстави для підвищення посадового окладу позивачу на 20% згідно з пунктом 5 приміток до схеми посадових окладів відсутні. Також відповідачем, зауважено, що упродовж 2019 року позивач також фактично не готувала за встановленою формою висновки Міністерства юстиції України за результатами правової експертизи. Отже фактичні підстави для застосування коефіцієнту підвищення посадового окладу позивачу у розмірі 1,45 згідно з пунктом З приміток до схеми посадових окладів відсутні.

Позивачем подано до суду відповідь на відзив, згідно якого вона вважає, що доводи відповідача є необґрунтованими, а позов таким, що підлягає до повного задоволення.

Ухвалою Окружного адміністративного суду міста Києва від 07.07.2020 відкрито спрощене провадження у справі.

Ухвалою Окружного адміністративного суду міста Києва від 07.04.2021 прийнято справу до провадження, постановлено здійснити розгляд справи за правилами спрощеного позовного провадження.

Відповідно до пункту 2 розділу ІІ «Прикінцеві та перехідні положення» Закону України «Про ліквідацію Окружного адміністративного суду міста Києва та утворення Київського міського окружного адміністративного суду» від 13.12.2022 №2825-IX Окружним адміністративним судом міста Києва справу №640/14705/20 скеровано за належністю до Київського окружного адміністративного суду.

Відповідно до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями, справу №640/14705/20 передано для розгляду судді Донцю В.А., відрядженого до Київського окружного адміністративного суду на підставі рішення Вищої ради правосуддя від 28.09.2023 №938/0/15-23.

Ухвалою Київського окружного адміністративного суду прийнято справу №640/14705/20 до свого провадження суддею Донцем В.А.

У зв`язку з звільненням судді, у провадженні якого перебувала справа №640/14705/20, остання передана на повторний автоматизований розподіл між суддями, за результатами якого для розгляду справи визначено суддю Білоноженко М.А., відповідно, ухвалою судді від 10.03.2025 справу прийнято до свого провадження

Розглянувши подані документи і матеріали, суд зазначає, що відповідно до пункту 122 розділу VI «Перехідні положення» Положення №1845/0/15-21 до початку функціонування всіх підсистем (модулів) ЄСІТС справи можуть розглядатися (формуватися та зберігатися) в паперовій, електронній чи змішаній формі залежно від наявних у суді можливостей. Електронні документи та електронні копії паперових документів вносяться до АСДС та зберігаються в централізованому файловому сховищі. Документи, що надійшли до суду в електронній формі, за потреби можуть роздруковуватися та приєднуватися до матеріалів справи у паперовій формі.

Згідно з абзацом 21 пункту 1 розділу VII Формування і оформлення судових справ Інструкції з діловодства в місцевих та апеляційних судах України, затвердженої наказом Державної судової адміністрації України від 20.08.2019 №814 (у редакції наказу Державної судової адміністрації України від 17 жовтня 2023 року №485) у випадку прийняття суддею (суддею-доповідачем), у провадженні якого перебуває судова справа, рішення щодо розгляду (формування та зберігання) судової справи (матеріалів кримінального провадження) в електронній чи змішаній (паперовій та електронній) формі, формування матеріалів судової справи здійснюється у відповідній(их) формі(ах) (паперовій та/або електронній).

Отже, процесуальне законодавство передбачає можливість розгляду справи у змішаній формі (паперовій та електронній) та прийняття рішення про такий розгляд суддею, у провадженні якого перебуває судова справа.

Враховуючи вищевикладені обставини, суд вважає за доцільне здійснити розгляд справи у змішаній (паперовій та електронній) формі.

Розгляд справи по суті відповідно до частини 3 статті 262 Кодексу адміністративного судочинства України (далі КАС України) розпочато через тридцять днів з дня відкриття провадження у справі.

Дослідивши подані документи і матеріали, оцінивши належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності, суд зазначає наступне.

Судом із матеріалів справи встановлено, що ОСОБА_1 з грудня 2016 року по 27.12.2019 року працювала головним спеціалістом у відділі координації правової роботи та реформування правової освіти (після зміни назви структурного підрозділу - відділі координації правової роботи) Управління систематизації законодавства та координації правової роботи Департаменту реєстрації та систематизації правових актів Міністерства юстиції України.

Позивачем зазначено, що перебуваючи на посаді головного спеціаліста відділу координації правової роботи та реформування правової освіти (відділу координації правової роботи після перейменування структурного підрозділу) Управління систематизації законодавства та координації правової роботи Департаменту реєстрації систематизації правових актів Міністерства юстиції України вона у 2017 та 2019 роках виконувала функції з підготовки проектів нормативно-правових актів з питань, що належать до компетенції відділу, та проводила правову експертизу проектів нормативно-правових актів, однак її посадовий оклад з 01.01.2017 по 31.12.2017 року не був підвищений на 20%, як це було передбачено п.5 примітки до Схеми посадових окладів на посадах державної служби за групами оплати праці з урахуванням юрисдикції державних органів у 2017 році (посадовий оклад встановлений у розмірі 5900 грн замість 7080 грн).

Також на думку позивача відповідач нехтуючи нормами законодавства про оплату праці з 01.01.2019 по 27.12.2019 включно посадовий оклад встановлено у розмірі лише 9600 грн, з урахуванням коефіцієнту 1,45, а не 1,2, без урахування здійснення позивачем правової експертизи проектів нормативно-правових актів (посадовий оклад у 2019 році встановлений у розмірі 9600 грн замість 11600 грн).

Вважаючи протиправними дії відповідача щодо невірного встановлення розміру посадового окладу, позивач звернулась з даним адміністративним позовом до суду.

Надаючи правову оцінку спірним правовідносинам, суд зазначає наступне.

Згідно статті 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Закон України «Про державну службу» від 10.12.2015 №889-VIII визначає принципи, правові та організаційні засади забезпечення публічної, професійної, політично неупередженої, ефективної, орієнтованої на громадян державної служби, яка функціонує в інтересах держави і суспільства, а також порядок реалізації громадянами України права рівного доступу до державної служби, що базується на їхніх особистих якостях та досягненнях.

Відповідно до частини 1 статті 1 Закону України «Про державну службу», державна служба - це публічна, професійна, політично неупереджена діяльність із практичного виконання завдань і функцій держави, зокрема щодо: 1) аналізу державної політики на загальнодержавному, галузевому і регіональному рівнях та підготовки пропозицій стосовно її формування, у тому числі розроблення та проведення експертизи проектів програм, концепцій, стратегій, проектів законів та інших нормативно-правових актів, проектів міжнародних договорів; 2) забезпечення реалізації державної політики, виконання загальнодержавних, галузевих і регіональних програм, виконання законів та інших нормативно-правових актів; 3) забезпечення надання доступних і якісних адміністративних послуг; 4) здійснення державного нагляду та контролю за дотриманням законодавства; 5) управління державними фінансовими ресурсами, майном та контролю за їх використанням; 6) управління персоналом державних органів; 7) реалізації інших повноважень державного органу, визначених законодавством.

Згідно частиною 2 статті 1 Закону України «Про державну службу», державний службовець - це громадянин України, який займає посаду державної служби в органі державної влади, іншому державному органі, його апараті (секретаріаті) (далі - державний орган), одержує заробітну плату за рахунок коштів державного бюджету та здійснює встановлені для цієї посади повноваження, безпосередньо пов`язані з виконанням завдань і функцій такого державного органу, а також дотримується принципів державної служби.

Відповідно до статті 50 Закону України «Про державну службу» заробітна плата державного службовця складається з: 1) посадового окладу; 2) надбавки за вислугу років; 3) надбавки за ранг державного службовця; 6) премії (у разі встановлення).

Повноваження щодо визначення розміру посадового окладу на посадах державної служби, а також затвердження схеми посадових окладів за групами оплати праці з урахуванням юрисдикції державних органів належить Кабінету Міністрів України.

18 січня 2017 р. Кабінет міністрів України прийняв постанову № 15 «Питання оплати праці працівників державних органів» за якою затверджено схему посадових окладів на посадах державної служби за групами оплати праці з урахуванням юрисдикції державних органів у 2017 році; розмір надбавок до посадових окладів за ранги державних службовців; перелік посад державної служби, що прирівнюються до відповідних груп оплати праці; Умови оплати праці працівників патронатних служб в державних органах; Умови оплати праці працівників державних органів, які виконують функції з обслуговування, і працівників Управління адміністративних будинків Господарсько-фінансового департаменту Секретаріату Кабінету Міністрів України, Управління адміністративними будинками Державного управління справами, Управління адміністративними будинками Управління справами Апарату Верховної Ради України; Порядок преміювання державних службовців, які займають посади державної служби категорії А; Положення про застосування стимулюючих виплат державним службовцям.

Так, Постановою КМУ від 18.01.2017 № 15 «Питання оплати праці працівників державних органів», в редакції чинній на момент виникнення спірних правовідносин) затверджено Схему посадових окладів на посадах державної служби за групами оплати праці з урахуванням юрисдикції державних органів у 2017 році. Відповідно до зазначеної Схеми розмір посадового окладу головного спеціаліста державного органу, юрисдикція якого розповсюджується на всю територію України складає 5900 грн. Дана постанова набрала чинності з дня їх опублікування та застосовується з 1 січня 2017 року.

На підставі даної постанови, наказом Департаменту патрульної поліції №73 о/с від 28.02.2017 були встановлені державним службовцям Департаменту патрульної поліції відповідні посадові оклади, надбавку за інтенсивність праці, надбавку за виконання особливо важливої роботи на період з 1 січня 2017 року по 31 грудня 2017 року та премію у відповідному розмірі відсотків від посадового окладу з 01 січня 2017 року згідно додатку №1.

Згідно з пунктом 5 приміток до цієї схеми посадові оклади керівних працівників структурних підрозділів, головних та провідних спеціалістів Мін`юсту, які виконують функції з підготовки проектів нормативно-правових актів, здійснення правової експертизи проектів нормативно-правових актів, державної реєстрації нормативно-правових актів міністерств, інших центральних органів виконавчої влади, а також інших органів, передбачені цією схемою, підвищуються на 20 відсотків (у цьому випадку посадовий оклад головного спеціаліста становить 7080 гривень).

Посадові оклади працівників державних органів щороку визначаються у штатних розписах цих органів.

Відповідно до статті 10 Закону України «Про центральні органи виконавчої влади», підпункту 2 пункту 33 Порядку складання, розгляду, затвердження та основних вимог до виконання кошторисів бюджетних установ, затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 28.02.2002 № 228, штатний розпис міністерства затверджується державним секретарем міністерства за погодженням з Міністерством фінансів України.

Як вбачається з матеріалів справи, Державним секретарем було визначено у 2017 році кількість керівних працівників структурних підрозділів, головних та провідних спеціалістів Мін`юсту, які фактично у 2017 році виконують функції з підготовки проектів нормативно-правових актів, здійснення правової експертизи проектів нормативно-правових актів, державної реєстрації нормативно-правових актів міністерств, інших центральних органів виконавчої влади, а також інших органів.

Водночас, судом встановлено, що до зазначеного переліку не включено посади головних та провідних спеціалістів Управління систематизації законодавства та координації правової роботи Департаменту реєстрації та систематизації правових актів (в т.ч. відділу координації правової роботи та реформування правової освіти) як відповідальних за проведення правової експертизи проектів нормативно-правових актів.

Суд зауважує, що Державним секретарем ОСОБА_2 25.01.2017 було затверджено штатний розпис на 2017 рік апарату Міністерства юстиції України, який погоджено Мінфіном 27.01.2017 .

Наказом Міністерства юстиції України від 22.12.2016 № 5831/к «Про переведення ОСОБА_1 » позивача 28.12.2016 переведено на посаду головного спеціаліста відділу координації правової роботи та реформування правової освіти Управління систематизації законодавства та координації правової роботи Департаменту реєстрації та систематизації правових актів.

Наказом Міністерства юстиції України від 18.05.2017 № 1834/к «Про переведення ОСОБА_1 » позивача 22.05.2017 переведено на посаду головного спеціаліста відділу координації правової роботи Управління систематизації законодавства та координації правової роботи Департаменту реєстрації та систематизації правових актів.

Судом досліджено посадову інструкцію головного спеціаліста відділу координації правової роботи Управління систематизації законодавства та координації правової роботи Департаменту реєстрації та систематизації правових актів Міністерства юстиції України Мазуренко Л.А., та встановлено, що до завдань та обов`язків зокрема входить підготовка проектів нормативно-правових актів з питань, що належать до компетенції Відділу, та проведення правових експертиз проектів таких.

Так, порядок проведення засідань Кабінету Міністрів України, підготовки та прийняття рішень встановлює Регламент Кабінету Міністрів України, затверджений постановою Кабінету Міністрів України від 18.07.2007 № 950 (у редакції постанови Кабінету Міністрів України від 09.11.2011 № 1156) (далі - Регламент), який визначає інші процедурні питання його діяльності.

Відповідно до § 46 глави 4 розділу 4 Регламенту за результатами правової експертизи проекту акта Кабінету Міністрів Мін`юст оформляє висновок за встановленою ним формою, невід`ємною частиною якого є висновок за результатами експертизи на відповідність проекту акта положенням Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, з урахуванням практики Європейського суду з прав людини, а також висновок за результатами антидискримінаційної експертизи. У висновку Мін`юсту обов`язково зазначаються правові підстави прийняття акта з посиланням на норми законодавчих актів, згідно з якими предмет правового регулювання проекту акта належить до повноважень Кабінету Міністрів. Висновок підписує Міністр, а у разі його відсутності - перший заступник Міністра.

Судом проаналізовано надані суду матеріали та встановлено, що в них відсутні докази підготовки проектів нормативно-правових актів з питань, що належать до компетенції Відділу, та проведення правових експертиз проектів таких протягом 2017 року.

З огляду на викладене, суд погоджується з висновком Міністерства юстиції України, що визначальним для розрахунку розміру посадового окладу, як складової заробітної плати (основної заробітної плати), є фактичне та систематичне виконання роботи та визначених завдань, а тому відсутні підстави для підвищення посадового окладу ОСОБА_1 на 20% згідно з пунктом 5 Приміток схеми посадових окладів.

Таким чином, суд дійшов висновку про необґрунтованість позовної вимоги в частині визнання протиправними дій Міністерства юстиції України щодо нарахування ОСОБА_1 заробітної плати за період з 01 січня 2017 року по 31 грудня 2017 року, виходячи з посадового окладу у розмірі 5 900 грн. та зобов`язання Міністерство юстиції України провести нарахування та виплату ОСОБА_1 заробітної плати за період з 01 січня 2017 року по 31 грудня 2017 року, виходячи з посадового окладу у розмірі 7 080 грн.

Крім того, постановою Кабінету Міністрів України від 06.02.2019 № 102 «Про внесення змін до деяких постанов Кабінету Міністрів України щодо впорядкування структури заробітної плати працівників державних органів, судів, органів та установ системи правосуддя у 2019 році» (далі - Постанова № 102) затверджено схему посадових окладів на посадах державної служби за групами оплати праці з урахуванням юрисдикції державних органів у 2019 році (у коефіцієнтах) та встановлено, що ця постанова набирає чинності з дня її опублікування та застосовується з 1 січня 2019 року.

Відповідно до схеми посадових окладів, затвердженої Постановою №102, з урахуванням коефіцієнту 1,2 (передбаченого пунктом 3 приміток) посадовий оклад головного спеціаліста міністерства з 01.01.2019 становить 9600 гривень.

Абзацом другим пункту 3 Примітки посадові оклади державних службовців 4-9 груп оплати праці, в тому числі фахівців з питань реформ, міністерств, НАДС, Державного агентства з питань електронного урядування, фахівців з питань реформ Секретаріату Кабінету Міністрів України визначаються відповідно до цієї схеми з коефіцієнтом 1,2, а посадові оклади керівних працівників структурних підрозділів, головних та провідних спеціалістів Мін`юсту (крім фахівців з питань реформ), які здійснюють правову експертизу проектів нормативно-правових актів, державну реєстрацію нормативно-правових актів міністерств, інших центральних та місцевих органів виконавчої влади, а також інших органів, визначаються відповідно до цієї схеми коефіцієнтом 1,45. (у цьому випадку посадовий оклад головного спеціаліста становить 11600 гривень).

Враховуючи вищезазначене, в.о. Державного секретаря Косолаповою О.А. було визначено у 2019 році кількість керівних працівників структурних підрозділів, головних та провідних спеціалістів Мін`юсту, які фактично у 2019 році здійснюють правову експертизу проектів нормативно-правових актів, державну реєстрацію нормативно правових актів міністерств, інших центральних та місцевих органів виконавчої влади, а також інших органів.

Судом встановлено, що до зазначеного переліку не включено посади працівників Управління систематизації законодавства та координації правової роботи Департаменту реєстрації та систематизації правових актів (в т.ч. відділу координації правової роботи) як відповідальних за проведення правової експертизи проектів нормативно-правових актів.

Також, як вбачається з матеріалів справи, В.о. Державного секретаря 20.02.2019 було затверджено штатний розпис на 2019 рік апарату Міністерства юстиції України, який погоджено Мінфіном 27.02.2019.

Відповідно до Постанови № 102 та штатного розпису на 2019 рік, згідно з наказом Міністерства юстиції України від 28.02.2019 № 585/к «Про встановлення посадових окладів працівникам апарату Міністерства юстиції» посадовий оклад головного спеціаліста відділу координації правової роботи Управління систематизації законодавства та координації правової роботи Департаменту реєстрації та систематизації правових актів ОСОБА_3 встановлено з 02.01.2019 у розмірі 9600 гривень.

Суд зауважує, що визначальним фактом виконання функцій з підготовки проектів нормативно-правових актів, здійснення правової експертизи проектів нормативно-правових актів є фактичне виконання такої роботи, а не лише зазначення в посадовій інструкції.

З огляду на вищевикладене, суд зазначає, що у матеріалах справи відсутні докази того, що упродовж 2019 року ОСОБА_1 фактично готувала за встановленою формою висновки Міністерства юстиції України за результатами правової експертизи.

Таким чином, проаналізувавши зазначені норми діючого законодавства, суд приходить до висновку, що у відповідача були відсутні фактичні підстави для застосування коефіцієнту підвищення посадового окладу ОСОБА_1 у розмірі 1,45 згідно з пунктом З приміток до схеми посадових окладів.

Отже, встановленні обставини у справі не дають підстав для висновку про протиправність дій відповідача при нарахуванні ОСОБА_1 заробітної плати за період з 01 січня 2017 року по 31 грудня 2017 року, виходячи з посадового окладу у розмірі 5 900 грн та з 01 січня 2019 року по 27 грудня 2019 року включно, виходячи з посадового окладу 9 600 грн, тому за правилами, встановленими ст. 90 Кодексу адміністративного судочинства України, суд перевіривши наявні у справі докази, вважає заявлені позовні вимоги не обґрунтованими та такими, що не підлягають до задоволення.

Згідно частин 1, 2 статті 77 КАС України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Згідно частин 1, 2 статті 77 КАС України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

Оскільки у задоволенні позову відмовлено і відповідачем не надано доказів понесення ним судових витрат, пов`язаних із залученням свідків та проведенням експертиз, судові витрати присудженню на користь відповідача не підлягають.

Враховуючи викладене, керуючись статтями 9, 14, 73-77, 139, 242 - 246, 255, 295, 297 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

в и р і ш и в:

У задоволенні позову відмовити повністю.

Позивач: ОСОБА_1 (ідентифікаційний номер: НОМЕР_1 , місце проживання: АДРЕСА_1 ).

Відповідач: Міністерство юстиції України (ідентифікаційний код: 00015622, місцезнаходження: 01001, м. Київ, вул. Архітектора Городецького, 13).

Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті апеляційного провадження чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається до Шостого апеляційного адміністративного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

У разі оголошення судом лише вступної та резолютивної частини рішення, або розгляду справи в порядку письмового провадження, апеляційна скарга подається протягом тридцяти днів з дня складення повного тексту рішення.

Суддя Білоноженко М.А.