Справа № 580/9079/25
Суддя: Валентина ЯНКІВСЬКА
Дата ухвалення: 2025-10-22 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

22 жовтня 2025 року справа № 580/9079/25
м. Черкаси
Черкаський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Янківської В.П., розглянувши за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи (у письмовому провадженні) у змішаній (паперовій та електронній) формі адміністративну справу за позовом за позовом ОСОБА_1 до Головного управління Навціональної поліції в Черкаській області про визнання протиправним та скасування наказу,

встановив:

11 серпня 2025 року ОСОБА_1 подав позов до Головного управління Національної поліції в Черкаській області, в якому просить визнати протиправним та скасувати п.2 наказу № 1403 від 18.07.2025 Головного управління Національної поліції в Черкаські області про дисциплінарне стягнення у вигляді звільнення зі служби в поліції капітана поліції ОСОБА_1 за вчинення дисциплінарного проступку, що виразилося в порушенні вимог ч.1 ст. 65 Конституції України, п. 1,2 ч.1 ст. 18, ст.. 64 Закону України про національну поліцію п. 1, 4 ч.3 ст.1, абз 1 ч. 1, п.7 ч.1 ст. 3, ч.1 ст.5 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, абз. 2, 3, 6 п.1 розділу ІІ Правил етичної поведінки поліцейських, затверджених наказом МВС України від 09.11.2016 № 1179 пп.1 розділу VІІ Положення про підрозділи поліції особливого призначення, затвердженого наказом МВС України від 04.12.2027№987 п. 2.3 розділу ІІ Завдання, обов`язки та повноваження Посадової інструкції заступника командира взводу №1 1 роти №1 БПОП (стрілецький) ГУНП, затвердженої командиром БПОП (стрілецький) ГУНП.

Обґрунтовуючи позовні вимоги позивач зазначає, що спірний наказ є незаконним, необґрунтованим та таким, що не відповідає фактичним обставинам справи. Зокрема представник позивача зазначила, що під час службового розслідування порушено право позивача на захист, гарантоване статтею 18 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, затвердженого Законом України від 15 березня 2018 року № 2337-VIII. З урахуванням того, що в період службового розслідування позивач був на лікарняному. Представник позивача зазначила, що 10.06.2025 позивач звернувся за медичною допомогою до медичного закладу за місцем несення служби, яким обмежено фізичне навантаження на 3 дні та відкрито довідку про тимчасову непрацездатність. У зв`язку із погіршенням стану здоров`я позивач продовжив своє лікування за місцем проживання. Позивач скерував на ім`я начальника відповідний рапорт. Крім того, в телефонному режимі поставив командування до відому про незадовільний стан здоров`я та незадовільне лікування. Повідомив, що змушений поїхати за місцем проживання для отримання адекватної медичної допомоги бо перед цим у 2017 році отримав травму - забій головного мозку із крововиливом тобто суборохнедальна кровотеча та переживав за свій стан здоров`я. При винесенні даного наказу Відповідачем жодним чином не обґрунтовано застосування до Позивача найтяжчого виду дисциплінарного стягнення, а саме звільнення зі служби в поліції.

Ухвалою суду від 18.08.2025 прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито спрощене позовне провадження та постановлено справу розглядати за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін (у письмовому провадженні) за наявними у справі матеріалами.

Представником відповідача подано до суду відзив на позовну заяву, в якому просить суд відмовити у задоволенні позову. Обрунтовуючи свою позицію представник відповідача зазначила, що поведінка капітана поліції ОСОБА_1 , як працівника підрозділу особливого призначення, що виразилась у порушенні вимог наказу ГУНП у Черкаській області від 23.05.2025 № 127дск «Про службове відрядження» містить ознаки істотного дисциплінарного проступку та грубого порушення службової дисципліни, оскільки невиконання наказу командира поліцейським підрозділу поліції особливого призначення під час дії воєнного стану створює серйозну загрозу розлагодженості дій підрозділу поліції особливого призначення у надзвичайних ситуаціях, загрозу національній безпеці та суверенітету України в цілому, а також підриву службового відрядження, яке мало сприяти покращенню рівня підготовки органів поліції до виконання завдань, спрямованих на захист територіальної цілісності України в умовах воєнного стану. Позивачу встановлено тимчасове обмеження фізичного навантаження на три дні, однак таке обмеження не є підставою для припинення несення служби чи самостійного залишення місця дислокації. Без відповідного розпорядження керівника поліцейський покинув місце служби. Листок непрацездатності був відкритий лише після самовільного вибуття, що не є підставою для виправдання дисциплінарного проступку. Таким чином, вчинено порушення службової дисципліни, що підтверджено матеріалами службового розслідування.

Представником позивача подано до суду додаткові пояснення, які просить врахувати під час розгляду справи.

Розглянувши подані документи і матеріали, оцінивши належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності, суд зазначає таке.

12.06.2025 до ГУНП в Черкаській області надійшов лист з Черкаського управління ДВБ НПУ від 12.06.2025 № 43553-2025 щодо можливих порушень службової дисципліни окремими поліцейськими ГУНП, які мають ознаки дисциплінарного проступку та призвели до залишення 11.06.2025 місця дислокації капітаном поліції ОСОБА_1 та старшим сержантом поліції ОСОБА_2 .

За викладеними відомостями у вказаному листі Черкаського управління ДВБ НПУ, на підставі наказу ГУНП від 20.06.2025 № 564 та наказу ГУНП від 04.07.2025 № 601 призначено службове розслідування.

В ході проведення службового розслідування встановлено, що 07.06.2024 відповідно до наказу Національної поліції України № 634 «Про затвердження Переліку змін у штатах Національної поліції», у ГУНП утворено батальйон поліції особливого призначення (стрілецький) (далі - БПОП (стрілецький) ГУНП).

Наказом ГУНП від 31.07.2024 № 273 о/с капітана поліції ОСОБА_1 призначено на посаду заступника командира взводу № 1 роти № 1 БПОП (стрілецький) ГУНП (за його рапортом).

Наказом головнокомандувача Збройних сил України від 06.06.2025№ 273 Лиманська МТГ, Костянтинівська МТГ та Іллінівська СТГ Краматорського району Донецької області визначені районами ведення воєнних (бойових) дій.

Відповідно до ч. 4 ст. 24 Закону України «Про Національну поліцію» під час дії воєнного стану поліція особливого призначення в ході відсічі збройної агресії проти України за рішенням військового командування, погодженим з керівником поліції або уповноваженою ним особою, може брати участь в обороні України відповідно до Закону України Про оборону України" шляхом безпосереднього ведення бойових дій.

Таким чином, погодившись проходити службу в поліції, а також зокрема на посаді БПОП (стрілецький) ГУНП, капітан поліції ОСОБА_1 добровільно погодився на усі ризики пов`язані з проходженням такої служби, як і взяв на себе зобов`язання мужньо і вправно служити народу України.

Згідно з бойовим розпорядженням Головнокомандувача Збройних сил України № 11425. ОКП-КИЇВ. 01.20 від 21.05.2025 сформовано зведений підрозділ НПУ, який до 26.05.2025 передано в оперативне підпорядкування командувача оперативно-стратегічного угрупування військ « ІНФОРМАЦІЯ_1 » (далі - ОСУВ « ІНФОРМАЦІЯ_1 »).

Відповідно до Законів України «Про Національну поліцію», «Про правовий режим воєнного стану», Указу Президента України від 24.02,2022 № 64/2022 «Про введення воєнного стану в Україні» (зі змінами), Положення про Національну поліцію, затвердженого постановою КМУ від 28.10.2015 № 877, з метою виконання бойових (спеціальних) завдань у взаємодії з підрозділами (військовими частинами) ЗСУ та іншими складовими сектору безпеки і оборони з відсічі та стримування збройної агресії проти України в межах операційної зони ОСУВ « ІНФОРМАЦІЯ_1 » до ГУНП з ДПД НПУ надійшов документ від 22.05.2025 № 3888дск (вхідний № 215дск) з вказівкою до 24.05.2025 утворити зведений загін поліції при Департаменті поліції особливого призначення «Об`єднана штурмова бригада Національно поліції особливого призначення «Лють» (далі - зведений загін при ДПОП «ОШБ «Люті») з числа особового складу ДПОП «ОШБ «Лють» та БПОП (стрілецький) ГУНП в Черкаській області.

Зазначеним документом наказано, в тому числі і керівництву ГУНП в Черкаській області, забезпечити відрядження з 25.05.2025 до особливого розпорядження (але не більше 180 діб) до складу сил і засобів оперативно-тактичного у групування «Луганськ» (далі - ОТУ « ІНФОРМАЦІЯ_2 ») ОСУ В « ІНФОРМАЦІЯ_1 » поліцейських зведеного загону при ДПОП «ОШБ «Лють» для виконання бойових (спеціальних) завдань на визначеному у вказаному документі напрямку.

На підставі вищевказаних вказівок та бойового розпорядження, 23.05.2025 сформовано наказ ГУНП в Черкаській області від 23.05.2025 № 127дск щодо відрядження з 25.05.2025 до особливого розпорядження, в оперативне підпорядкування ЗП БТГр ДПОП «ОШБ « ІНФОРМАЦІЯ_3 » поліцейських БПОП (стрілецький) ГУНП у тому числі капітана поліції ОСОБА_1

24.05.2025 перед особовим складом БПОП (стрілецький) ГУНП в Черкаській області старшим інспектором з кадрового забезпечення БПОП (стрілецький) ГУНП в Черкаській області лейтенантом поліції Цвєтковим М.С. доведено до відома інформацію про відрядження особового складу БПОП (стрілецький) ГУНП 25.05.2025 до Донецької області, для виконання бойового (спеціального) завдання до особливого розпорядження.

Водночас, доведення інформації особовому складу БПОП (стрілецький) ГУНП щодо відрядження до Донецької області, для виконання бойового (спеціального) завдання зафіксовано на портативний відеореєстратор УГІ ГУНП.

Відповідно до наказу зведених підрозділів ДПОП «ОШБ «Лють» від 26.05.2025 №578 ДСК/ВС, БПОП (стрілецький) ГУ НП прийнято в оперативне підпорядкування та залучено до виконання бойових (спеціальних) завдань у складі зведених підрозділів ДПОП «ОШБ «Лють» від 26.05.2025 №580 ДСК/ВС їх залучено до складу зведеного підрозділу БТГр ДПОП «ОШБ «Лють» та передано в оперативне підпорядкування 12-ої бригади спеціального призначення «Азов» НГУ, для виконання бойових (спеціальних) завдань, із 26.05.2025.

Наказом командира зведеного підрозділу БТГр ДПОП «ОШБ «Лють» №1ДСК від 26.05.2025 капітана поліції ОСОБА_1 та старшого сержанта поліції ОСОБА_2 26.05.2025 залучено до складу зведеного загону «Еней» зведеного підрозділу БТГр ДПОП «ОШБ «Лють».

11.06.2025 близько 20 год. 00 хв. під час перевірки особового складу БПОП (стрілецький) ГУ НП в Черкаській області виявлено відсутність капітана поліції ОСОБА_1 та старшого сержанта поліції ОСОБА_2 .

Поліцейських БПОП (стрілецький) ГУНП ознайомлено з вимогами законів України «Про запобігання корупції», «Про Національну поліцію», «Про правовий режим воєнного стану», Указу Президента України від 24.02.2024 № 64 «Про введення воєнного стану в Україні» (зі змінами), Положення про Національну поліцію, затвердженого Постановою КМУ від 28.10.2015 № 877, наказу МВС України від 01.02.2016 № 70 «Про затвердження інструкції заходів безпеки при положенні зі зброєю» наказу МВС України від 07.09.2017 № 757 «Про затвердження Порядку використання і зберігання транспортних засобів Національної поліції України», наказу МВС України від 09.11.2016 № 1179 «Про затвердження Правил етичної поведінки поліцейських», наказу Національної поліції України від 23.09.2016 № 920 « Про заходи щодо укріплення службової дисципліни в органах та підрозділах Національної поліції України», наказу Національної поліції України від 19.07.2022 № 507 «Про заходи щодо зміцнення службової дисципліни та дотримання законності в діяльності поліції», Правил дорожнього руху України, положеннями Дисциплінарного статуту Національної поліції України щодо дотримання службової дисципліни, зокрема транспортної дисципліни, заборони перебування в стані алкогольного, наркотичного та/або іншого сп`яніння під час несення служби та дотримання заходів безпеки при поводженні з вогнепальною зброєю, що підтверджується записами у відповідній відомості, де 29.05.2025 капітан поліції ОСОБА_1 поставив свій підпис.

Встановлено, що 24.05.2025 за результатами доведення Наказу № 127/дск старшому сержанту поліції ОСОБА_2 та капітану поліції ОСОБА_1 зміст цього наказу був доведений, але у подальшому був ними не виконаний з підстав відмови від його виконання, що призвело до залишення місця дислокації. Тим самим, вказані поліцейські, вчинили дії в супереч вимогам п. 1, 4 ч. 3 ст. 1, ч. 1,2 ст. 5 Дисциплінарного статуту Національної поліції України та не стали на захист Вітчизни, самовільно покинули місце дислокації підрозділу в Донецькій області, поставивши таким чином під загрозу зриву ротацію поліцейських на визначених командуванням позиціях.

Капітан поліції ОСОБА_1 відповідно до вимог ст. 64 Закону України «Про Національну поліцію» склав Присягу на вірність Українському народові, згідно з якої присягнув вірно служити Українському народові, дотримуватися Конституції та законів України, втілювати їх у життя, поважати та охороняти права і свободи людини, честь держави, з гідністю нести високе звання поліцейського та сумлінно виконувати свої службові обов`язки.

Таким чином, встановлений факт вчинення дисциплінарного проступку старшим сержантом поліції ОСОБА_2 та капітаном поліції ОСОБА_1 , які 11.06.2025 близько о 17:00 год. самовільно покинули місце дислокації зведеного загону підрозділу поліції особливого призначення і тим самим порушили вимоги Наказу 127дск.

Своєю бездіяльністю капітан поліції ОСОБА_1 , порушив вимоги частини 1 статті 65 Конституції України в частині самовільного залишення місця тимчасової дислокації підрозділу в Донецькій області чим по своїй суті свідомо відмовився виконувати наказ про захист Вітчизни на бойових позиціях; пунктів 1 і 2 частини першої статті 18 Закону України «Про Національну поліцію», абзаців 2, З, 6 п. 1 розділу II Правил етичної поведінки поліцейських, затверджених наказом МВС України від 09.11.2016 № 1179, підпункту 1 пункту 1 розділу VII Положення про підрозділи поліції особливого призначення, затвердженого наказом МВС України від 04.12.2017 № 987, пункту 2.3 розділу II Посадової інструкції поліцейського взводу № 1 роти № 1 батальйону поліції особливого призначення (стрілецький) Головного управління Національно поліції в Черкаській області, яка 09.10.2024 затверджена командиром БПОП (стрілецький) ГУНП.

Пунктом 1.3. розділу І «Загальні положення» посадової інструкції заступника командира взводу № 1 роти № 1 БПОП (стрілецький) ГУНП, затвердженої командиром БПОГІ (стрілецький) ГУНП від 09.10.2024, капітан поліції ОСОБА_1 (ознайомлений 09.10.2024) у своїй діяльності керується Конституцією України, законами України, указами та розпорядженнями Президента України, постановами Верховної ради України, постановами та розпорядженнями Кабінету Міністрів України, нормативно-правовими актами МВС та розпорядчими документами Національної поліції України, Положенням про батальйон поліції особливого призначення (стрілецький) ГУНП в Черкаській області та цією інструкцією.

Пунктом 1.4. розділу І «Загальні положення» посадової інструкції заступника командира взводу № 1 роти № 1 БПОП (стрілецький) ГУНП, затвердженої командиром БПОП (стрілецький) ГУНП, капітан поліції ОСОБА_1 є прямим командиром для підпорядкованого особового складу взводу № 1 роти № 1 і несе персональну відповідальність за його постійну готовність до виконання покладених на підрозділ завдань та функцій.

Пунктом 2.3. розділу II «Завдання, обв`язки та повноваження» Посадової інструкції заступника командира взводу № 1 роти № 1 БПОП (стрілецький) ГУНП, затвердженої командиром БПОП (стрілецький) ГУНП, капітан поліції ОСОБА_1 контролює виконання підлеглими працівниками своїх функціональних обов`язків.

Таким чином, капітан поліції ОСОБА_1 в порушення вимог абз. 1 ч. 1, п. 7 ч. 1 ст. 3 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, п. 2.3. розділу II «Завдання, обв`язки та повноваження» Посадової інструкції заступника командира взводу № 1 роти № 1 БПОП (стрілецький) ГУНП, затвердженої командиром БПОП (стрілецький) ГУНП, не забезпечив належного контролю за виконанням та дотриманням підлеглим працівником, а саме: старшим сержантом поліції ОСОБА_2 своїх функціональних обов`язків та запобіганню вчиненню ним правопорушень.

За результатами службового розслідування складено висновок, у якому за вчинення дисциплінарного проступку, що виразилось в порушенні вимог ч. 1 ст. 65 Конституції України, п. 1, 2 ч. 1 ст. 18, ст. 64 Закону України «Про Національну поліцію», п. 1, 4 ч. З ст. 1, абз. 1 ч. 1 п. 7, ч. 1 ст. З, ч. 1 ст. 5 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, абз. 2, 3, 6 п. 1 розділу II Правил етичної поведінки поліцейських, затверджених наказом МВС України від 09.11.2016 № 1179, п.п. 1 п. І розділу VII Положення про підрозділи поліції особливого призначення, затвердженого наказом МВС України від 04.12.2017 № 987, п. 2.3 розділу II «Завдання, обв`язки та повноваження» Посадової інструкції заступника командира взводу № 1 роти № 1 БПОП (стрілецький) ГУНП, затвердженої командиром БПОП (стрілецький) ГУНП від 09.10.2024, до заступника командира взводу № 1 роти № 1 батальйону поліції особливого призначення (стрілецький) ГУНП капітана поліції ОСОБА_1 дисциплінарною комісією запропоновано застосувати дисциплінарне стягнення у виді звільнення зі служби в поліції.

Наказом ГУНП в Черкаській області від 18.07.2025 № 1403 «Про притягнення до дисциплінарної відповідальності» за вчинення дисциплінарного проступку, що виразилося в порушенні вимог ч. 1 ст. 65 Конст итуції України, п. 1,2 ч. 1 ст. 18, ст. 64 Закону України «Про Національну поліцію», п. 1, 4 ч. З ст. 1, абз. 1 ч. 1, п. 7 ч. 1 ст. З, ч. 1 статті 5 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, абз. 2, З, 6 п. 1 розділу II Правил етичної поведінки поліцейських, затверджених наказом МВС України від 09.11.2016 № 1179, пп. З п. 1 розділу VII Положення про підрозділи поліції особливого призначення, затвердженого наказом МВС України від 04.12.2017 № 987, п. 2.3 розділу II «Завдання, обв`язки та повноваження» Посадової інструкції заступника командира взводу № 1 роти № 1 БПОП (стрілецький) ГУНГІ, затвердженої командиром БПОП (стрілецький) ГУНП від 09.10.2024, застосовано відносно заступника командира взводу № 1 роти № 1 батальйону поліції особливого призначення (стрілецький) ГУНП капітана поліції ОСОБА_1 дисциплінарне стягнення у виді звільнення зі служби в поліції.

Не погоджуючись із Наказом ГУНП в Черкаській області від 18.07.2025 № 1403 «Про притягнення до дисциплінарної відповідальності», позивач звернувся до суду з даним позовом.

Вирішуючи спір по суті суд зазначає таке.

Частиною другою статті 19 Конституції України передбачено, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Статтею 43 Конституції України встановлено, що кожен має право на працю, що включає можливість заробляти собі на життя працею, яку він вільно обирає або на яку вільно погоджується. Держава створює умови для повного здійснення громадянами права на працю, гарантує рівні можливості у виборі професії та роду трудової діяльності, реалізовує програми професійно-технічного навчання, підготовки і перепідготовки кадрів відповідно до суспільних потреб. Кожен має право на належні, безпечні і здорові умови праці, на заробітну плату, не нижчу від визначеної законом. Громадянам гарантується захист від незаконного звільнення.

Спірні відносини регулюються Законом України від 02 липня 2015 року №580-VIІI «Про Національну поліцію», який визначає правові засади організації та діяльності Національної поліції України, статус поліцейських, а також порядок проходження служби в Національній поліції України.

Відповідно до частини першої статті 3 вказаного Закону у своїй діяльності поліція керується Конституцією України, міжнародними договорами України, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, цим та іншими законами України, актами Президента України та постановами Верховної Ради України, прийнятими відповідно до Конституції та законів України, актами Кабінету Міністрів України, а також виданими відповідно до них актами Міністерства внутрішніх справ України, іншими нормативно-правовими актами.

При цьому, статтею 18 Закону №580-VIII визначено обов`язки поліцейських.

Зокрема, поліцейський зобов`язаний:

1) неухильно дотримуватися положень Конституції України, законів України та інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції, та Присяги поліцейського;

2) професійно виконувати свої службові обов`язки відповідно до вимог нормативно-правових актів, посадових (функціональних) обов`язків, наказів керівництва.

Поліцейський на всій території України незалежно від посади, яку він займає, місцезнаходження і часу доби в разі звернення до нього будь-якої особи із заявою чи повідомленням про події, що загрожують особистій чи публічній безпеці, або в разі безпосереднього виявлення таких подій зобов`язаний вжити необхідних заходів з метою рятування людей, надання допомоги особам, які її потребують, і повідомити про це найближчий орган поліції.

У разі вчинення протиправних діянь поліцейські несуть кримінальну, адміністративну, цивільно-правову, матеріальну та дисциплінарну відповідальність відповідно до закону.

Пунктами 1, 3-5статті 59 Закону України «Про Національну поліцію» встановлено, що служба в поліції є державною службою особливого характеру, яка є професійною діяльністю поліцейських з виконання покладених на поліцію повноважень. Рішення з питань проходження служби оформлюються письмовими наказами по особовому складу на підставі відповідних документів, перелік та форма яких установлюються Міністерством внутрішніх справ України. Видавати накази по особовому складу можуть керівники органів, підрозділів, закладів та установ поліції відповідно до повноважень, визначених законом та іншими нормативно-правовими актами, та номенклатурою посад, затвердженою Міністерством внутрішніх справ України. Порядок підготовки та видання наказів щодо проходження служби в поліції встановлює Міністерство внутрішніх справ України.

Статтею 64 Закону України «Про Національну поліцію» закріплено, що особа, яка вступає на службу в поліцію, складає Присягу на вірність народові, усвідомлюючи свою високу відповідальність, урочисто присягати вірно служити Українському народові, дотримуватися Конституції та законів України, втілювати їх у життя, поважати та охороняти права і свободи людини, честь держави, з гідністю нести високе звання поліцейського та сумлінно виконувати свої службові обов`язки, постійно підвищувати свій професійний та культурний рівень.

Згідно частини першої статті 60 Закону України «Про Національну поліцію» проходження служби в поліції регулюється цим Законом та іншими нормативно-правовими актами.

У той же час, однією з підстав для звільнення зі служби в поліції є звільнення у зв`язку із реалізацією дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби, накладеного відповідно до Дисциплінарного статуту Національної поліції України (п. 6 частини першої ст. 77 Закону України «Про Національну поліцію»).

Для визначення сутності службової дисципліни, обов`язків поліцейських стосовно її дотримання, види дисциплінарних стягнень, порядок їх накладення застосуванню підлягає Закон України від 15 березня 2018 року № 2337-VIII, яким затверджено Дисциплінарний статус Національної поліції України (далі - Дисциплінарний статут).

Згідно із частиною першою статті 1 Дисциплінарного статуту службова дисципліна дотримання поліцейським Конституції і законів України, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, актів Президента України і Кабінету Міністрів України, наказів Національної поліції України, нормативно-правових актів Міністерства внутрішніх справ України, Присяги поліцейського, наказів керівників.

Службова дисципліна, крім основних обов`язків поліцейського, визначених статтею 18 Закону України «Про Національну поліцію», зобов`язує поліцейського, зокрема: 1) бути вірним Присязі поліцейського, мужньо і вправно служити народу України; 2) знати закони, інші нормативно-правові акти, що визначають повноваження поліції, а також свої посадові (функціональні) обов`язки; 3) поважати права, честь і гідність людини, надавати допомогу та запобігати вчиненню правопорушень; 4) безумовно виконувати накази керівників, віддані (видані) в межах наданих їм повноважень та відповідно до закону; 5) вживати заходів до негайного усунення причин та умов, що ускладнюють виконання обов`язків поліцейського, та негайно інформувати про це безпосереднього керівника; 6) утримуватися від дій, що перешкоджають іншим поліцейським виконувати їхні обов`язки, а також які підривають авторитет Національної поліції України.

Статтею 11 Дисциплінарного статуту визначено, що за порушення службової дисципліни поліцейські незалежно від займаної посади та спеціального звання несуть дисциплінарну відповідальність згідно з цим Статутом. За вчинення адміністративних правопорушень поліцейські несуть дисциплінарну відповідальність відповідно до цього Статуту, крім випадків, передбачених Кодексом України про адміністративні правопорушення. Поліцейських, яких в установленому порядку притягнуто до адміністративної, кримінальної або цивільно-правової відповідальності, одночасно може бути притягнуто до дисциплінарної відповідальності згідно з цим Статутом.

Дисциплінарним проступком згідно із статті 12 Дисциплінарного статуту визнається протиправна винна дія чи бездіяльність поліцейського, що полягає в порушенні ним службової дисципліни, невиконанні чи неналежному виконанні обов`язків поліцейського або виходить за їх межі, порушенні обмежень та заборон, визначених законодавством для поліцейських, а також у вчиненні дій, що підривають авторитет поліції.

Відповідно до частин першої та третьої статті 13 Дисциплінарного статуту дисциплінарне стягнення є засобом підтримання службової дисципліни, що застосовується за вчинення дисциплінарного проступку з метою виховання поліцейського, який його вчинив, для безумовного дотримання службової дисципліни, а також з метою запобігання вчиненню нових дисциплінарних проступків. Серед іншого, до поліцейських може застосовуватись такий вид дисциплінарного стягнення як звільнення зі служби в поліції.

З аналізу наведених вище положень Дисциплінарного статуту вбачається, що службова дисципліна поліцейського полягає у виконанні (дотриманні) законодавчих та підзаконних актів з питань службової діяльності, бездоганному та неухильному додержанні порядку і правил, що такими нормативними актами передбачені, та належному виконанні обов`язків поліцейського, визначених законом. Водночас порушення поліцейським службової дисципліни є дисциплінарним проступком, за вчинення якого до особи-порушника можуть застосовуватися заходи дисциплінарного стягнення, зокрема звільнення зі служби в поліції.

У даному випадку, притягнення працівника поліції до дисциплінарної відповідальності є самостійним юридичним наслідком, який настає у разі скоєння ним дисциплінарного проступку. Обставини, що передували притягненню особи до цього виду відповідальності, можуть потягнути за собою настання інших наслідків у вигляді адміністративної, кримінальної або матеріальної відповідальності, але, це не може слугувати підставою для звільнення працівника поліції саме від дисциплінарної відповідальності.

Верховний Суд у постанові від 10.04.2019 у справі №802/1150/17-а вказав на те, що під час правової оцінки правильності та обґрунтованості рішення про притягнення до дисциплінарної відповідальності, то така повинна фокусуватися насамперед на такому: чи прийнято рішення у межах повноважень, у порядку та спосіб, встановлені Конституцією та законами України; чи дійсно у діянні особи є склад дисциплінарного порушення; чи є встановлені законом підстави для застосування дисциплінарного стягнення; чи є застосований вид стягнення пропорційним (співмірним) із учиненим діянням.

Так, згідно із статтями 14, 15, 19 Дисциплінарного статуту з метою своєчасного, повного та об`єктивного з`ясування всіх обставин вчинення поліцейським дисциплінарного проступку, встановлення причин і умов його вчинення, вини, ступеня тяжкості дисциплінарного проступку, розміру заподіяної шкоди та для підготовки пропозицій щодо усунення причин вчинення дисциплінарних проступків провадиться службове розслідування.

Підставою для призначення службового розслідування є заяви, скарги та повідомлення громадян, посадових осіб, інших поліцейських, засобів масової інформації (далі - повідомлення), рапорти про вчинення порушення, що має ознаки дисциплінарного проступку, або безпосереднє виявлення ознак такого проступку посадовою особою поліції, за наявності достатніх даних, що вказують на ознаки дисциплінарного проступку.

Проведення службових розслідувань за фактом порушення поліцейським службової дисципліни здійснюють дисциплінарні комісії.

За результатами проведеного службового розслідування дисциплінарна комісія приймає рішення у формі висновку.

У висновку за результатами службового розслідування, у том числі, зазначаються: причини та умови, що призвели до вчинення проступку, вжиті або запропоновані заходи для їх усунення, обставини, що знімають з поліцейського звинувачення; висновок щодо наявності або відсутності у діянні поліцейського дисциплінарного проступку, а також щодо його юридичної кваліфікації з посиланням на положення закону; вид стягнення, що пропонується застосувати до поліцейського у разі наявності в його діянні дисциплінарного проступку.

Під час визначення виду стягнення дисциплінарна комісія враховує характер проступку, обставини, за яких він був вчинений, особу порушника, ступінь його вини, обставини, що пом`якшують або обтяжують відповідальність, попередню поведінку поліцейського, його ставлення до служби.

Аналогічні положення закріплені і у Порядку проведення службових розслідувань у Національній поліції України, затвердженому наказом Міністерства внутрішніх справ України від 07.11.2018 № 893, зареєстрованому в Міністерстві юстиції України 28.11.2018 за №1355/32807 (далі - Порядок №893).

Вказаним Порядком передбачено, що службове розслідування має встановити: наявність чи відсутність складу дисциплінарного проступку в діянні (дії чи бездіяльності) поліцейського, з приводу якого (якої) було призначено службове розслідування; наявність чи відсутність порушень положень законів України чи інших нормативно-правових актів, організаційно-розпорядчих документів або посадових інструкцій; ступінь вини кожної з осіб, що вчинили дисциплінарний проступок; обставини, що пом`якшують або обтяжують ступінь і характер відповідальності поліцейського чи знімають безпідставні звинувачення з нього; відомості, що характеризують поліцейського, а також дані про наявність або відсутність у нього дисциплінарних стягнень; вид і розмір заподіяної шкоди; причини та умови, що призвели до вчинення дисциплінарного проступку.

Відповідно до пункту 1 Розділу VII Порядку № 893 у разі якщо за результатами розгляду матеріалів службового розслідування (справи) дисциплінарна комісія встановить наявність у діях (бездіяльності) поліцейського дисциплінарного проступку, керівнику, який призначив службове розслідування, вносяться пропозиції щодо накладення на поліцейського дисциплінарного стягнення.

Уповноважений керівник, враховуючи характер проступку, обставини, за яких він був учинений, особу порушника, ступінь його вини, обставини, що пом`якшують або обтяжують відповідальність, попередню поведінку поліцейського, його ставлення до служби, визначає вид дисциплінарного стягнення, що підлягає застосуванню до поліцейського, та видає письмовий наказ про його застосування.

Аналіз наведених правових норм дає підстави для висновку, що підставою для притягнення особи до дисциплінарної відповідальності є дисциплінарний проступок, сутність якого полягає у невиконанні чи неналежному виконанні службової дисципліни та означає недотримання Конституції України і законів України, актів Президента України і Кабінету Міністрів України, наказів, інших нормативно-правових актів та Присяги.

Отже, підставою для накладення дисциплінарного стягнення є виключно фактичні дані, що свідчать про реальну наявність у діях поліцейського ознак дисциплінарного проступку, зокрема протиправної поведінки, шкідливих наслідків та причинного зв`язку між ним і дією (бездіяльністю) порушника дисципліни.

Обставини, як і причини та умови, що їх зумовили, а також ступінь вини поліцейського, з`ясовуються під час службового розслідування, за наслідками якого начальник вирішує питання щодо наявності чи відсутності у діянні поліцейського складу дисциплінарного проступку, та, відповідно, вирішує питання щодо наявності чи відсутності підстав для притягнення його до дисциплінарної відповідальності, обґрунтовуючи при цьому своє рішення у відповідному наказі, у тому числі, в частині обрання виду стягнення.

Вирішуючи спір, суд враховує, що обставини подій, що стали підставою для призначення службового розслідування, мають бути підтверджені й оцінені в сукупності з іншими зібраними під час службового розслідування доказами.

Стосовно правової оцінки правильності та обґрунтованості рішення про притягнення до дисциплінарної відповідальності, то така повинна фокусуватися насамперед на такому: чи прийнято рішення у межах повноважень, у порядку та спосіб, встановлені Конституцією та законами України; чи дійсно у діянні особи є склад дисциплінарного порушення; чи є встановлені законом підстави для застосування дисциплінарного стягнення; чи є застосований вид стягнення пропорційним (співмірним) із учиненим діянням.

З матеріалів справи вбачається, що 12.06.2025 до ГУНП в Черкаській області надійшов лист з Черкаського управління ДВБ НПУ від 12.06.2025 № 43553-2025 щодо можливих порушень службової дисципліни окремими поліцейськими ГУНП, які мають ознаки дисциплінарного проступку та призвели до залишення 11.06.2025 місця дислокації капітаном поліції ОСОБА_1 та старшим сержантом поліції ОСОБА_2 .

За викладеними відомостями у вказаному листі Черкаського управління ДВБ НПУ, на підставі наказу ГУНП від 20.06.2025 № 564 та наказу ГУНП від 04.07.2025 № 601 призначено службове розслідування.

Службовим розслідування встановлено, що згідно з бойовим розпорядженням Головнокомандувача Збройних сил України № 11425. ОКП-КИЇВ. 01.20 від 21.05.2025 сформовано зведений підрозділ НПУ, який до 26.05.2025 передано в оперативне підпорядкування командувача оперативно-стратегічного угрупування військ « ІНФОРМАЦІЯ_1 » (далі - ОСУВ « ІНФОРМАЦІЯ_1 »).

Відповідно до Законів України «Про Національну поліцію», «Про правовий режим воєнного стану», Указу Президента України від 24.02,2022 № 64/2022 «Про введення воєнного стану в Україні» (зі змінами), Положення про Національну поліцію, затвердженого постановою КМУ від 28.10.2015 № 877, з метою виконання бойових (спеціальних) завдань у взаємодії з підрозділами (військовими частинами) ЗСУ та іншими складовими сектору безпеки і оборони з відсічі та стримування збройної агресії проти України в межах операційної зони ОСУВ « ІНФОРМАЦІЯ_1 » до ГУНП з ДПД НПУ надійшов документ від 22.05.2025 № 3888дск (вхідний № 215дск) з вказівкою до 24.05.2025 утворити зведений загін поліції при Департаменті поліції особливого призначення «Об`єднана штурмова бригада Національно поліції особливого призначення «Лють» (далі - зведений загін при ДПОП «ОШБ «Люті») з числа особового складу ДПОП «ОШБ «Лють» та БПОП (стрілецький) ГУНП в Черкаській області.

Зазначеним документом наказано, в тому числі і керівництву ГУНП в Черкаській області, забезпечити відрядження з 25.05.2025 до особливого розпорядження (але не більше 180 діб) до складу сил і засобів оперативно-тактичного у групування « ІНФОРМАЦІЯ_2 » (далі - ОТУ « ІНФОРМАЦІЯ_2 ») ОСУ В « ІНФОРМАЦІЯ_1 » поліцейських зведеного загону при ДПОП «ОШБ «Лють» для виконання бойових (спеціальних) завдань на визначеному у вказаному документі напрямку.

На підставі вищевказаних вказівок та бойового розпорядження, 23.05.2025 сформовано наказ ГУНП в Черкаській області від 23.05.2025 № 127дск щодо відрядження з 25.05.2025 до особливого розпорядження, в оперативне підпорядкування ЗП БТГр ДПОП «ОШБ « ІНФОРМАЦІЯ_3 » поліцейських БПОП (стрілецький) ГУНП у тому числі капітана поліції ОСОБА_1

24.05.2025 перед особовим складом БПОП (стрілецький) ГУНП в Черкаській області старшим інспектором з кадрового забезпечення БПОП (стрілецький) ГУНП в Черкаській області лейтенантом поліції Цвєтковим М.С. доведено до відома інформацію про відрядження особового складу БПОП (стрілецький) ГУНП 25.05.2025 до Донецької області, для виконання бойового (спеціального) завдання до особливого розпорядження.

Водночас, доведення інформації особовому складу БПОП (стрілецький) ГУНП щодо відрядження до Донецької області, для виконання бойового (спеціального) завдання зафіксовано на портативний відеореєстратор УГІ ГУНП.

Відповідно до наказу зведених підрозділів ДПОП «ОШБ «Лють» від 26.05.2025 №578 ДСК/ВС, БПОП (стрілецький) ГУ НП прийнято в оперативне підпорядкування та залучено до виконання бойових (спеціальних) завдань у складі зведених підрозділів ДПОП «ОШБ «Лють» від 26.05.2025 №580 ДСК/ВС їх залучено до складу зведеного підрозділу БТГр ДПОП «ОШБ «Лють» та передано в оперативне підпорядкування 12-ої бригади спеціального призначення «Азов» НГУ, для виконання бойових (спеціальних) завдань, із 26.05.2025.

Наказом командира зведеного підрозділу БТГр ДПОП «ОШБ «Лють» №1ДСК від 26.05.2025 капітана поліції ОСОБА_1 та старшого сержанта поліції ОСОБА_2 26.05.2025 залучено до складу зведеного загону «Еней» зведеного підрозділу БТГр ДПОП «ОШБ «Лють».

11.06.2025 близько 20 год. 00 хв. під час перевірки особового складу БПОП (стрілецький) ГУ НП в Черкаській області виявлено відсутність капітана поліції ОСОБА_1 та старшого сержанта поліції ОСОБА_2 .

Щодо доводів позивача про те, що під час проведення службового розслідування він перебував на лікарняному, а матеріали перевірки йому взагалі не надані, суд зазначає таке.

Як вбачається з матеріалів службового розслідування, 24.05.2025 перед особовим складом БПОП (стрілецький) ГУНІ в Черкаській області старшим інспектором з кадрового забезпечення БПОП (стрілецький) ГУНП в Черкаській області лейтенантом поліції ОСОБА_3 було доведено до відома інформацію про відрядження особового складу БПОП (стрілецький) ГУНП 25.05.2025 до Донецької області, для виконання бойового (спеціального) завдання до особливого розпорядження, що було зафіксовано на портативний відеореєстратор УГІ ГУНП.

Вивченням відеозапису встановлено, що 24.05.2025 особовому складу БПОП (стрілецький) ГУНП в Черкаській області доводиться інформація, яка викладена в наказі ГУНП від 23.05.2025 № 127дск щодо їхнього відрядження до особливого розпорядження до ОТУ « ІНФОРМАЦІЯ_2 » ОСУ В « ІНФОРМАЦІЯ_1 ». Так, 24.05.2025 о 12 год. 45 хв. 22 сек. зачитується прізвище, ім`я та по батькові ОСОБА_1 .

Будучи опитаним в ході проведення службового розслідування, капітан поліції ОСОБА_1 підтвердив факт доведення інформації про відрядження до Донецької області для виконання бойового (спеціального) завдання та зазначив, що на момент доведення такої інформації він 24.05.2025 перебував разом із особовим складом БПОП (стрілецький) ГУНП у приміщенні попід лівою стіною.

На шляху до Донецької області особовому складу БПОП (стрілецький) ГУНП було повторно зачитано список осіб, які відряджаються до несення служби та виконання бойових (спеціальних) завдань у Донецькій області, серед вказаного списку було зачитано прізвище капітана поліції ОСОБА_1 .

Даний список зачитував заступник командира БПОП (стрілецький) ГУНП в Черкаській області капітан поліції ОСОБА_4 .

Окрім цього, в м. Черкаси особовий склад, який відряджався до несення служби в Донецькій області був проінструктований під підпис, а також під підпис ознайомлений із кошторисом на відрядження, який є додатком до наказу ГУНП № 127дск.

Про ознайомлення із вказаними документами свідчить підпис капітана поліції ОСОБА_1 .

Також, доведення інформації, яка викладена в наказі ГУНП № 127 дек від 23.05.2025, щодо відрядження поліцейських БПОП (стрілецький) ГУНП підтверджується поясненнями командира БПОП (стрілецький) ГУНП капітанаполіції ОСОБА_5 , заступника командира БПОП (стрілецький) ГУНП в Черкаській області капітана поліції ОСОБА_6 , старшого інспектора з кадрового забезпечення БПОГІ (стрілецький) ГУНП в Черкаській області старшого лейтенанта поліції Цвєткова М.С.

04.06.2025поліцейським, зокрема і ОСОБА_1 , було дано наказ про виконання бойового (спеціального) завдання.

09.06.2025 поліцейських, в тому числі і капітана поліції ОСОБА_1 , було евакуйовано до м. Д, де медичні працівники їх оглянули та надали направлення до «медичної роти» УДМД ДПОП «ОШБ «Лють», які і надавали необхідну медичну допомогу.

Будучи опитаним в ході проведення службового розслідування, старший інспектор з особливих доручень відділу лікувально-евакуаційного забезпечення управління домедичної та медичної допомоги «медичної роти» ДПОП «ОШБ «Лють» лейтенант поліції ОСОБА_7 пояснила, що згідно консультаційного висновку, який було видано капітану поліції ОСОБА_1 , останнього було оглянуто та надано рекомендації щодо покращення стану здоров`я і обмеження фізичного навантаження. Також, опитувана зазначила, що вказаний поліцейський госпіталізації та тривалого лікування не потребував, оскільки його стан був задовільний.

Відповідно до пояснення ОСОБА_1 , 09.06.2025 в м. Д його було оглянуто медичними працівниками. Надалі, заступником командира БПОП капітаном поліції ОСОБА_6 , була дана усна вказівка капітану поліції ОСОБА_1 та старшому сержанту поліції ОСОБА_2 привести в порядок себе, спеціальні засоби, перебувати за місцем дислокації і бути готовими до наступного завдання. Будь-яких заперечень з даної вказівки вони не висловлювали.

Вказане підтверджується поясненнями капітана поліції ОСОБА_6 , капітана поліції ОСОБА_5 та старшого лейтенанта поліції ОСОБА_8 .

10.06.2025 капітан поліції ОСОБА_1 звернувся до «медичної роти» де останньому було встановлено обмеження щодо фізичних навантажень до 12.06.2025, листи непрацездатності не формувалися.

Таким чином твердження представника позивача в позовній заяві, що ОСОБА_1 було відкрито довідку про тимчасову непрацездатність є необгрунтованим та спростовується наданим до позовної заяви консультаційним висновком спеціаліста № 4553 від 10.06.2025, в якому зазначено про обмеження фізичного навантаження з 10.06.2025 по 12.06.2025.

11.06.2025 капітан поліції ОСОБА_1 подав старшому інспектору з кадрового забезпечення БПОП (стрілецький) ГУНП старшому лейтенанту поліції ОСОБА_9 рапорт на звільнення з поліції у зв`язку з погіршенням стану здоров`я, що перешкоджає в повному обсязі виконувати свої службові обов`язки та просив перед звільненням направити останнього на ВЛК.

Тобто, вказаний рапорт було подано поліцейським, насамперед для отримання направлення на ВЛК у зв`язку із прийнятим рішенням про наступне звільнення, а не з метою лікування через погане самопочуття.

Суд зазначає, що відповідно до встановленої процедури капітан поліції ОСОБА_1 повинен звернутися до ГУНП в Черкаській області, де отримати «Направлення на медичний огляд для проведення лікарської (військово-лікарської) експертизи». В подальшому, після проходження медичного огляду (строки проведення якого не встановлені), позивач отримав би довідку медичної (військово-лікарської) комісії, в якій зокрема і було б зазначено придатність/непридатність до подальшої служби в поліції. І лише у випадку визнання поліцейського, медичною (військово-лікарською) комісією непридатним до подальшого проходження служби, ГУНП було б видано наказ про звільнення його зі служби в поліції за п. 2 ст. 77 Закону України «Про Національну поліцію» (через хворобу).

Судом встановлено, що поданий капітаном поліції ОСОБА_1 рапорт щодо звільнення зі служби в поліції через погіршення стану здоров`я від 11.06.2025, зареєстрований сектором документального забезпечення ГУНП в Черкаській області 19.06.2025 за вхідним № 50452-2025 та за результатом його розгляду на адресу місця проживання капітана поліції ОСОБА_1 рекомендованим листом надіслано направлення на медичний огляд для проведення лікарської (військово-лікарської) експертизи від 15.07.2025 № 283 до медичної (військово-лікарської) комісії Державної установи «Територіальне медичне об`єднання МВС України по Черкаській області».

Отже, Факт подачі капітаном поліції ОСОБА_1 рапорту від 11.06.2025 про звільнення зі служби в поліції, жодним чином не впливає на його обов`язок виконувати наказ ГУНП від 23.05.2025 № 127дск.

Поряд з цим, старший сержант поліції ОСОБА_2 та капітан поліції ОСОБА_1 у своїх поясненнях зазначили, що листи непрацездатності на них не оформлялися та на лікарняному не перебували, а також зазначили, що до найближчих медичних закладів від місця дислокації в Донецькій області, вони з метою проведення в них лікування не звертались, оскільки вважали, що там вони не отримають належної медичної допомоги.

Також, вищевказані поліцейські пояснили, що із Донецької області вони виїхали 11.06.2025 близько 17.00 год. та до Черкаської області приїхали близько 00.00 год. 12.06.2025. За кермом весь час перебував капітан поліції ОСОБА_1 . В дорозі старшому сержанту поліції ОСОБА_2 та капітану поліції ОСОБА_1 телефонував капітан поліції ОСОБА_10 , який намагався переконати поліцейських повернутися.

12.06.2025 капітан поліції ОСОБА_1 звернувся за медичною допомогою до медичного закладу за місцем проживання в Черкаській області.

Згідно відомостей наявних на веб-порталі Пенсійного фонду України «Листки непрацездатності» було встановлено, що в період із 01.06.2025 по 25.07.2025 у капітана поліції ОСОБА_1 наявно 6 електронних листків непрацездатності, які тривають з 12.06.2025.

Слід зазначити, що відсутня будь-яка інформація щодо перебування на лікарняному ОСОБА_1 з 25.05.2025 до 11.06.2025 включно.

Надаючи пояснення, командир БПОП (стрілецький) ГУНП капітан поліції ОСОБА_5 повідомив, що після виконання бойового (спеціального) завдання, стан капітана поліції ОСОБА_1 був стабільний злегка збуджений. Втрати працездатності у вказаного поліцейського не відмічалося, а тому листки непрацездатності не формувалися. Однак, він був обмежений у виконанні робіт, які потребували фізичного навантаження.

З огляду на наведене, відсутні підстави вважати, що станом на 11.06.2025 капітан поліції ОСОБА_1 мав отримані від лікаря медичні рекомендації (заборони, протипоказання), які б перешкоджали виконувати останнім бойові (спеціальні) розпорядження або виконувати обов`язки перебуваючи у відрядженні згідно наказу ГУНП від 23.05.2025 № 127дск, виданого на підставі бойового розпорядження та вказівок НПУ.

Відтак, у капітана поліції ОСОБА_1 не було підстав для невиконання наказу ГУНП від 23.05.2025 № 127дск.

Під час телефонної розмови капітана поліції ОСОБА_5 із ОСОБА_1 , останній повідомив, що він відмовляється в подальшому проходити службу в поліції та прямує на автомобілі до Черкаської області, повертатися до підрозділу та виконувати вимоги наказу ГУНП в Черкаській області від 23.05.2025 № 127дск в категоричній формі відмовився і тим самим створив своїми діями серйозну загрозу розлагодженості дій підрозділу поліції, а саме: зведеного загону Черкаської області, який відряджений до Донецької областізгідно наказу ГУНГІ в Черкаській області від 23.05.2025 № 127дск, під час дії воєнного стану.

Вказане підтверджується поясненнями капітана поліції ОСОБА_5 та відеозаписом, який останній надав до свого пояснення.

На вказаному відеозаписі зафіксована телефонна розмова капітана поліції ОСОБА_5 із капітаном поліції ОСОБА_1 та старшим сержантом поліції ОСОБА_2 . Під час розмови останні повідомили, що відмовляються повертатись до Донецької області та виконувати бойові (спеціальні) завдання.

Також, під час розмови капітан поліції ОСОБА_1 сказав дослівно: «Я не хочу воювати, а хочу лікуватись», у відповідь на це капітан поліції ОСОБА_5 запитав у капітана поліції ОСОБА_1 чи телефонував він до лікарні за номером, який йому давав попередньо, та чи звертався він до лікувального закладу, контакти якого були надані. Капітан поліції ОСОБА_1 відповів, що до медичної установи він не телефонував та не звертався. Водночас, капітан поліції ОСОБА_5 попередив капітана поліції ОСОБА_1 про можливі негативні наслідки, які можуть виразитись у відкритті кримінального провадження за фактом самовільного залишення місця дислокації. Однак не зважаючи на це, капітан поліції ОСОБА_1 та старший сержант поліції ОСОБА_2 відмовилися повертатися.

Вищевказане також підтверджується поясненням, яке в ході проведення службового розслідування надав старший лейтенант поліції ОСОБА_3 .

Слід врахувати, що станом на 11.06.2025 капітан поліції ОСОБА_1 на лікуванні не перебував, звільненим зі служби в поліції не вважався. Порушення наказу ГУНП від 23.05.2025 № 127дск, може призвести до серйозних наслідків. Безкарність за невиконання наказу у військовий час може призвести до зниження рівня дисципліни та підриву боєготовності поліцейських батальйону поліції особливого призначення, неспроможності забезпечення командуванням батальйону належного виконання завдань з оборони держави, захисту незалежності й територіальної цілісності України, що призводить до порушення прав та інтересів суспільства і держави в цілому. Навіть без тяжких наслідків подібні прояви вкрай небезпечні для суспільства і вимагають суворого покарання.

Поряд з цим, капітан поліції ОСОБА_1 не склав жодного рапорту із повідомленням керівництва про проблеми зі здоров`ям, як і не надав документів на їх підтвердження, а тому керівництво БПОП (стрілецький) ГУНП та керівництво ГУНП не володіло і не могло володіти інформацією про проблеми зі здоров`ям у капітана поліції ОСОБА_1 , які б могли перешкоджати виконанню наказів.

Рекомендоване лікарем лише обмеження щодо фізичних навантажень капітана поліції ОСОБА_1 діяло з 10.06.2025 по 12.06.2025. В Іншому, останній спроможний виконувати покладені на нього завдання.

У зв`язку з цим, поведінка капітана поліції ОСОБА_11 як працівника підрозділу особливого призначення, що виразилась у порушенні вимог наказу ГУНП у Черкаській області від 23.05.2025 № 127дск «Про службове відрядження» містить ознаки істотного дисциплінарного проступку та грубого порушення службової дисципліни, оскільки невиконання наказу командира поліцейським підрозділу поліції особливого призначення під час дії воєнного стану створює серйозну загрозу розлагодженості дій підрозділу поліції особливого призначення у надзвичайних ситуаціях, загрозу національній безпеці та суверенітету України в цілому, а також підриву службового відрядження, яке мало сприяти покращенню рівня підготовки органів поліції до виконання завдань, спрямованих на захист територіальної цілісності України в умовах воєнного стану.

Щодо твердження представника позивача, що під час службового розслідування було порушено право на захист, суд зазначає таке.

Приписами статті 18 Дисциплінарного статуту НПУ визначено, що під час проведення службового розслідування поліцейський має право на захист, що полягає в наданні йому можливості надавати письмові пояснення щодо обставин вчинення дисциплінарного проступку та докази правомірності своїх дій (частина перша).

Поліцейський, стосовно якого проводиться службове розслідування, має право: 1) надавати пояснення, подавати відповідні документи та матеріали, що стосуються обставин, які досліджуються; 2) подавати клопотання про отримання і залучення до матеріалів розслідування нових документів, отримання додаткових пояснень від осіб, які мають відношення до справи; 3) ознайомлюватися з матеріалами, зібраними під час проведення службового розслідування, робити їх копії за допомогою технічних засобів з урахуванням обмежень, передбачених Кримінальним процесуальним кодексом України, законами України "Про захист персональних даних", "Про державну таємницю" та іншими законами; 4) подавати скарги на дії осіб, які проводять службове розслідування; 5) користуватися правничою допомогою (частина друга).

У разі відсутності поліцейського на службі дисциплінарна комісія викликає його для надання пояснень. Виклик для надання пояснень надсилається рекомендованим листом з повідомленням на адресу місця проживання поліцейського, що зазначена в його особовій справі (частина шоста).

Отже, з аналізу норм діючого законодавства вбачається, що службове розслідування має бути проведено із наданням поліцейському, стосовно якого проводиться службове розслідування, права на захист, яке в тому числі реалізується шляхом подачі поліцейським пояснень, клопотань, скарг тощо. При цьому, у разі відсутності поліцейського на службі комісією, його виклик для надання пояснень повинен бути здійснений шляхом надсилання рекомендованого листа з повідомленням на адресу місця проживання, зазначену в особовій справі.

Згідно листа голови дисциплінарної комісії від 01.07.2025 № 65455-2025, ОСОБА_1 було повідомлено про проведення службового розслідування, щодо можливих порушень службової дисципліни окремими поліцейськими ГУНП, та з метою з`ясування всіх обставин вчинення поліцейськими дисциплінарного проступку ОСОБА_1 запрошено 07.07.2025 на 10:00 год. до УГІ ГУНП для надання пояснення в рамках службового розслідування. Вищевказаний лист (трек-номер Укрпошти № 647) направлено 01.07.2025 та 23.07.2025 даний лист повернувся у зв`язку із закінченням терміну зберігання.

Пояснення ОСОБА_1 надав 08.07.2025, що свідчить про його обізнаність щодо проведення відносно нього службового розслідування.

Таким чином, під час проведення службового розслідування було дотримано вимоги ст. 18 Дисциплінарного статуту НПУ. ОСОБА_1 належним чином повідомлено про розслідування, він надав письмові пояснення, що свідчить прореалізацію ним права на захист. Перебування на лікарняному не стало перешкодою для цього, що підтверджується матеріалами справи. Отже, порушень його прав у межах дисциплінарного провадження не було.

З наявних в матеріалах службового розслідування відеозаписів, судом вбачається, що позивач підтвердив, що йому зрозумілий наказ, однак він відмовляється його виконувати, оскільки написав рапорт на звільнення та не бажає продовжувати службу в поліції.

Разом з тим, суд зазначає, що чинним законодавством регламентовано обов`язок осіб, які проходять службу в органах поліції неухильно, сумлінно та відповідально виконувати покладені на них завдання.

Так, проходження служби в поліції, зважаючи на її специфіку та підвищену увагу суспільства, вимагає від особи надзвичайної дисциплінованості та відповідальності за свої дії та вчинки.

У свою чергу, законодавством регламентовано спеціальний режим роботи органів поліції у разі виникнення загрози державному суверенітету України та її територіальної цілісності, а також у ході відсічі збройної агресії проти України та в умовах воєнного стану. Особа, яка заступає на службу до органів поліції, бере на себе зобов`язання виконувати покладені на неї функції та завдання, зокрема, в умовах воєнного стану, та повинна усвідомлювати і розуміти специфіку проходження служби в поліції, яка зумовлює підвищені вимоги до кожного поліцейського, якими він не може нехтувати за жодних обставин.

При цьому, в основі поведінки працівника поліції закладені етичні, правові та службово-дисциплінарні норми поведінки, порушення яких утворює факт вчинення дисциплінарного проступку, під чим слід розуміти скоєння працівником поліції проступку (вчинку) проти інтересів служби, який суперечить покладеним на нього обов`язкам, підриває довіру до нього як носія влади, що призводить до приниження авторитету поліції та унеможливлює подальше виконання ним своїх обов`язків.

Відповідно, відмова від виконання бойового наказу без наявності для цього реальних об`єктивних причин може призвести до розлагодження колективу, що, в свою чергу, може мати серйозні наслідки, адже в умовах, коли кожен член команди покладається на інших, будь-яка нестабільність може загрожувати не лише успішному виконанню завдань, але й життю та здоров`ю інших осіб.

Відтак, невиконання позивачем наказу в бойових умовах без належних на те підстав є ухиленням від виконання своїх посадових та військових обов`язків, а тому така бездіяльність з боку позивача є дисциплінарним проступком в розумінні Дисциплінарного Статуту.

У свою чергу, приписами частин першої, третьої статті 13 Дисциплінарного статуту передбачено, що дисциплінарне стягнення є засобом підтримання службової дисципліни, що застосовується за вчинення дисциплінарного проступку з метою виховання поліцейського, який його вчинив, для безумовного дотримання службової дисципліни, а також з метою запобігання вчиненню нових дисциплінарних проступків.

До поліцейських можуть застосовуватися такі види дисциплінарних стягнень: 1) зауваження; 2) догана; 3) сувора догана; 4) попередження про неповну службову відповідність; 5) пониження у спеціальному званні на один ступінь; 6) звільнення з посади; 7) звільнення із служби в поліції.

Застосування до поліцейського, винного в учиненні дисциплінарного проступку, дисциплінарних стягнень та їх виконання здійснюються з урахуванням вимог статей 19 - 22 Дисциплінарного статуту Національної поліції України.

Згідно частини четвертої статті 19 Дисциплінарного статуту обставинами, що пом`якшують відповідальність поліцейського, є:

1) усвідомлення та визнання своєї провини у вчиненні дисциплінарного проступку;

2) попередня бездоганна поведінка;

3) високі показники виконання повноважень, наявність заохочень та державних нагород;

4) вжиття заходів щодо запобігання, відвернення або усунення негативних наслідків, які настали або можуть настати внаслідок вчинення дисциплінарного проступку, добровільне відшкодування завданої шкоди;

5) вчинення проступку під впливом погрози, примусу або через службову чи іншу залежність;

6) вчинення проступку внаслідок неправомірних дій керівника.

Обставинами, що обтяжують відповідальність поліцейського, зокрема, вчинення дисциплінарного проступку повторно до зняття в установленому порядку попереднього стягнення (пункт 2 частини шостої статті 19 Дисциплінарного статуту).

Відтак, при оцінці співмірності обраного керівником виду дисциплінарного стягнення мають враховуватися тяжкість проступку, обставини, за яких його скоєно, заподіяна шкода, попередня поведінка особи та визнання нею своєї вини, її ставлення до виконання службових обов`язків, рівень кваліфікації, наявність (відсутність) непогашених дисциплінарних стягнень на момент притягнення його до відповідальності за цим дисциплінарним проступком і, як підсумок, наявність (відсутність) причинного зв`язку із тим чи не сталася ця подія внаслідок особистої безвідповідальності, низьких ділових та моральних якостей позивача та його неналежного ставлення до службових обов`язків.

При цьому, є помилковими та не приймаються до уваги доводи позивача у відповіді на відзив про те, що підставою до застосування відносно нього дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби стала його негативна характеристика, яка є спотвореною та неправдивою.

Суд звертає увагу позивача, що підставою для накладення дисциплінарного стягнення є виключно фактичні дані, що свідчать про реальну наявність у діях поліцейського ознак дисциплінарного проступку, зокрема протиправної поведінки, шкідливих наслідків та причинного зв`язку між ним і дією (бездіяльністю) порушника дисципліни.

Суд зазначає, що в даному випадку, навіть бездоганна характеристика позивача, не може бути підставою для звільнення його від дисциплінарної відповідальності за вчинення дисциплінарного проступку у вигляді невиконання бойового наказу.

Відповідно до пункту 6 частини першої статті 77 Закону України «Про Національну поліцію» поліцейський звільняється зі служби в поліції, а служба в поліції припиняється у зв`язку із реалізацією дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби, накладеного відповідно до Дисциплінарного статуту Національної поліції України.

Таким чином, звільнення з органів Національної поліції як вид стягнення є крайнім та найсуворішим заходом дисциплінарного впливу і повинно застосовуватись у виняткових випадках та за вчинення особливих дисциплінарних проступків.

У даному випадку, суд звертає увагу на розділ ІІ Положення про підрозділи поліції особливого призначення, затвердженого наказом МВС № 987 від 04.12.2017, згідно якого до завдань підрозділів поліції особливого призначення відноситься участь в обороні України, виконанні завдань територіальної оборони, забезпеченні та здійсненні заходів правового режиму воєнного стану. За рішенням військового командування, погодженим з керівником поліції, підрозділи поліції особливого призначення, можуть брати участь в обороні України відповідно до Закону України «Про оборону України» шляхом безпосереднього ведення бойових дій у ході відсічі збройної агресії російської федерації та/або інших держав проти України під час дії воєнного стану.

Надалі, постановою Кабінету Міністрів України від 13 січня 2023 року №30 було утворено міжрегіональний територіальний орган Національної поліції - Департамент поліції особливого призначення «Об`єднана штурмова бригада Національної поліції України « ІНФОРМАЦІЯ_3 », основним завданням якого є участь у реалізації державної політики у сфері охорони прав і свобод людини, а також інтересів суспільства і держави, протидії злочинності, забезпечення публічної (громадської) безпеки і порядку, оборони України, виконання завдань територіальної оборони, забезпечення та здійснення заходів правового режиму надзвичайного або воєнного стану, у тому числі шляхом взаємодії з іншими складовими сектору безпеки і оборони України.

Тобто, законодавець висуває підвищені вимоги до поліцейських підрозділів поліції особливого призначення в умовах воєнного стану, що пов`язано з їх особливою підготовкою та статусом, а також спрямованістю діяльності поліції на служіння суспільству шляхом забезпечення охорони прав і свобод людини, підтримання публічної безпеки і порядку.

У свою чергу, недотримання поліцейським вищезазначених вимог є дисциплінарним проступком, за вчинення якого до порушника застосовуються заходи дисциплінарного стягнення.

За наведеного правового регулювання позивач, у силу своїх службових обов`язків, зобов`язаний не допускати вчинків, які можуть зганьбити звання працівника поліції або підірвати авторитет поліції, не допускати виникнення ситуацій, коли у суспільства може виникнути уявлення про протиправний характер діяльності конкретного поліцейського та поліції в цілому.

У зв`язку з цим, вищевказана поведінка позивача містить ознаки істотного дисциплінарного проступку, оскільки невиконання бойового наказу поліцейським департаменту особливого призначення під час дії воєнного стану, створює серйозну загрозу розлагодженості дій департаменту поліції особливого призначення у надзвичайних ситуаціях, загрозу національній безпеці та суверенітету України в цілому.

Відповідно до висновку Верховного Суду, викладеного в постанові від 09.02.2022 у справі № 160/12290/20, обрання виду стягнення за дисциплінарний проступок перебуває у площині дискреційних повноважень суб`єкта його накладення, який, приймаючи рішення про обрання конкретного виду дисциплінарного стягнення, повинен урахувати, зокрема, тяжкість проступку, обставини, за яких його скоєно, попередню поведінку особи, її ставлення до виконання посадових обов`язків тощо. При цьому, застосування дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби в Національній поліції України є крайнім заходом дисциплінарного впливу, проте його застосування здійснюється на розсуд уповноваженої особи з урахуванням обставин у справі та не потребує наведення неможливості застосування інших видів дисциплінарних стягнень.

Крім того, згідно правової позиції Верховного Суду, викладеної в постанові від 23.11.2023 у справі № 420/14443/22 повноваження керівника щодо обрання одного з видів дисциплінарного стягнення у період дії воєнного стану залишаються дискреційними, але з урахуванням особливості його застосування, визначеного у статті 29 Дисциплінарного статуту, зокрема, з дотриманням порядку зростання.

З огляду на характер проступку, обставини, за яких він був вчинений, доведеність його вчинення, наявність та ступінь вини позивача, негативні наслідки, які могли настати через вчинений проступок, а також встановлену Дисциплінарним статутом Національної поліції України дискрецію керівника у виборі виду дисциплінарного стягнення, суд дійшов висновку, що такий вид стягнення, як звільнення зі служби в поліції є пропорційним покаранням.

Таким чином, приймаючи оскаржувані накази в частині звільнення позивача зі служби відповідач діяв на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України, а відтак, оскаржувані накази відповідають критеріям правомірності, встановленим в ч. 2 ст. 2 Кодексу адміністративного судочинства України, у зв`язку з чим суд не вбачає підстав для задоволення позову.

У зв`язку з чим, як наслідок, відсутні підстави і для задоволення інших позовних вимог в частині стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу, оскільки такі позовні вимоги є похідними від вимоги щодо визнання протиправними та скасування наказів.

Керуючись ст. ст. 6, 9, 14, 241-246, 255, 295, Кодексу адміністративного судочинства України, суд

вирішив:

У задоволенні позову відмовити повністю.

Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, яка може бути подана безпосередньо до Шостого апеляційного адміністративного суду протягом тридцяти днів з дня проголошення рішення суду. Якщо в судовому засіданні оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Суддя Валентина ЯНКІВСЬКА