Справа № 240/21732/24
Суддя: Шуляк Любов Анатоліївна
Дата ухвалення: 2025-10-20 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ЖИТОМИРСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без розгляду

20 жовтня 2025 року м. Житомир справа № 240/21732/24

категорія 109000000

Житомирський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Шуляк Л.А., розглянувши у порядку письмового провадження адміністративну справу за позовом Заступника керівника Житомирської обласної прокуратури в інтересах держави до Державної служби геології та надр України, про визнання протиправними та скасування протоколу і спеціального дозволу,

встановив:

До Житомирського окружного адміністративного суду звернувся Заступник керівника Житомирської обласної прокуратури в інтересах держави із позовом, в якому, з урахуванням уточненого адміністративного позову, просить :

- визнати протиправним та скасувати протокол №3128 від 27.02.2014 засідання колегії Державної комісії України по запасах корисних копалин;

- визнати протиправним та скасувати спеціальний дозвіл на користування надрами від 29.03.2016 №6111, виданий Державною службою геології та надр України - Товариству з обмеженою відповідальністю "Прогрес" з метою видобування лабродаритів Верхолузького-3 родовища на території Черняхівського району Житомирської області.

Ухвалою суду від 15.11.2024 позовну заяву Заступника керівника Житомирської обласної прокуратури в інтересах держави залишено без руху, в тому числі зобов`язано надати нове клопотання про поновлення пропущеного строку звернення до суду.

Прокурор на виконання вимог ухвали надав клопотання про поновлення пропущеного строку звернення до суду.

Ухвалою суду від 05.12.2024 позовну заяву прийнято до розгляду, відкрито провадження у справі та вирішено розглядати справу за правилами спрощеного позовного провадження без проведення судового засідання та виклику учасників справи (у письмовому провадженні).

Також суд вказав, що клопотання про поновлення пропущеного строку звернення до суду, яке подано на виконання ухвали суду про залишення позовної заяви без руху, буде вирішено під час розгляду справи по суті із врахуванням думки інших учасників справи.

Відповідачем Державною комісією України по запасах корисних копалин подано клопотання про залишення позовної заяви без розгляду, посилаючись на те, що заступник керівника Житомирської обласної прокуратури мав доступ до інформації щодо підстав надання спеціального дозволу на користування надрами щонайменше у 2015 році (рік опублікування рішень про погодження та надання спеціального дозволу ТОВ "Прогрес"), а враховуючи рішення Ради національної безпеки і оборони України від 19.03.2021 міг подавати запити до Держгеонадра, у тому числі і щодо протоколу ДКЗ, а не через 8 років після отримання ТОВ "Прогрес" спеціального дозволу на користування надрами.

Відповідачем Державною службою геології та надр України подано клопотання про залишення позовної заяви без розгляду, посилаючись на те, що прокурором не наведено поважних причин пропуску строку звернення до суду. Звертає увагу, що оскаржувані документи на отримання яких посилався прокурор як на підставу для поновлення строку для звернення до суду з позовом, перебували в загальному доступі. Водночас, триваюча пасивна поведінка прокурора після прийняття оскаржуваного протоколу, спеціального дозволу та направлення запиту органами прокуратури у 2024 році не свідчить про дотримання позивачем строку звернення до суду. Додатково звертає увагу, що листом №3441/03-4/2-22 від 29.09.2022 від Держгеонадр до Коростишівської окружної прокуратури надано інформацію про наявність у ТОВ «Прогрес» діючого спеціального дозволу на користування надрами №6111 від 29.03.2016, відтак прокурор дізнався про наявність підстав для звернення з позовом ще 29.09.2022, коли Держгеонадра надали цю відповідь на запит.

Прокурор подав заперечення на заяви про залишення позову без розгляду, де вказує, що про порушення, які стали підставою звернення до суду, стало відомо лише після отримання від Держгеонадр інформації на запити прокуратури, яка була надана листами №5276/03-4/2-24 від 21.08.2024, №6457 /03-4/2-24 від 10.10.2024 та №6934/03-4/2-24 від 31.10.2024.

За результатами опрацювання відповідних матеріалів у сукупності встановлено, що затвердження запасів Верхолузького-3 родовища, оформленого протоколом ДКЗ України №3128 від 27.02.2014 та надання ТОВ «Прогрес» спеціального дозволу відбулось із порушенням вимог чинного законодавства, у зв`язку з чим прокурором прийнято рішення про звернення до суду з цим позовом.

Вказує, що саме з 05.08.2024 у прокурора виникли документально підтверджені, а не засновані на припущеннях, підстави для звернення до суду, які остаточно підтверджені після отримання відповіді з Держгеонадр України.

Передумовою для витребування прокуратурою вказаних матеріалів стало доручення Офісу Генерального прокурора, отримане 05.08.2024 №380/15396/22.

Таким чином, прокурор вважає, що строк звернення до суду не пропущено.

Ухвалою суду від 08.09.2025 залучено Товариство з обмеженою відповідальністю "Прогрес", як третю особу на стороні відповідача, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору. Продовжено строк розгляду справи поза межами строків, визначених КАС України, застосувавши ч.1 ст.6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.

Від третьої особи не надійшло пояснень щодо позову та клопотання про поновлення пропущеного строку звернення до суду.

Розглянувши вказані клопотання сторін, дослідивши матеріали справи, суд дійшов до наступних висновків.

Відповідно до частини другої статті 55 Конституції України кожному гарантується право на оскарження в суді рішень, дій чи бездіяльності органів державної влади, органів місцевого самоврядування, посадових і службових осіб.

Для реалізації конституційного права на оскарження рішень, дій чи бездіяльності вказаних суб`єктів у сфері управлінської діяльності в Україні створено систему адміністративних судів.

За приписами частини першої статті 2 КАС України завданням адміністративного судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.

Порядок здійснення судочинства в адміністративних судах визначає КАС України, частиною першою статті 5 якого визначено, що кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до адміністративного суду за захистом, якщо вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб`єкта владних повноважень порушені її права, свободи або законні інтереси.

Частина перша статті 118 КАС України визначає, що процесуальні строки - це встановлені законом або судом строки, у межах яких вчиняються процесуальні дії. Процесуальні строки встановлюються законом, а якщо такі строки законом не визначені - встановлюються судом.

Процесуальні строки визначаються днями, місяцями і роками, а також можуть визначатися вказівкою на подію, яка повинна неминуче настати.

Відповідно до частини першої статті 122 КАС України визначено, що позов може бути подано у межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Положеннями частини другої статті 122 КАС України встановлено різні строки звернення до адміністративного суду для суб`єктів владних повноважень та для інших осіб.

Зокрема, абзацом другим вказаної частини визначено, що для звернення до адміністративного суду суб`єкта владних повноважень встановлюється тримісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня виникнення підстав, що дають суб`єкту владних повноважень право на пред`явлення визначених законом вимог.

Цим Кодексом та іншими законами можуть також встановлюватися інші строки для звернення до адміністративного суду суб`єкта владних повноважень.

Наслідки пропущення строків звернення до адміністративного суду передбачені статтею 123 КАС України.

У разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду з заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду або вказати інші підстави для поновлення строку.

Якщо заяву не буде подано особою в зазначений строк або вказані нею підстави для поновлення строку звернення до адміністративного суду будуть визнані неповажними, суд повертає позовну заяву.

Якщо факт пропуску позивачем строку звернення до адміністративного суду буде виявлено судом після відкриття провадження в адміністративній справі і позивач не заявить про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані ним у заяві, будуть визнані судом неповажними, суд залишає позовну заяву без розгляду.

Отже, строк звернення до адміністративного суду - це тривалість часу після виникнення спору у публічно-правових відносинах, протягом якого особа має право звернутися до адміністративного суду із заявою за вирішенням цього спору і захистом своїх прав, свобод чи інтересів. При цьому тримісячний строк звернення до суду у суб`єкта владних повноважень розраховується з дня виникнення підстав, що дають такому суб`єкту право на пред`явлення визначених законом вимог.

Вищенаведений висновок узгоджується з правовою позицією Верховного Суду, викладеною, зокрема у постановах від 17.09.2021 у справі № 420/473/20 та від 05.07.2023 у справі № 380/15396/22, від 13.11.2024 у справі 560/22224/23.

Законодавче закріплення строків звернення з позовом до суду є гарантією стабільності публічно-правових відносин, призначенням якої є забезпечення своєчасної реалізації права на звернення до суду, забезпечення стабільної діяльності суб`єктів владних повноважень при здійсненні управлінських функцій, дисциплінування учасників адміністративного судочинства.

Своєю чергою, інститут строків в адміністративному процесі сприяє досягненню юридичної визначеності у публічно-правових відносинах, а також стимулює учасників адміністративного процесу добросовісно ставитися до виконання своїх обов`язків. Ці строки обмежують час, протягом якого публічно-правові відносини можуть вважатися спірними. Тому, якщо протягом законодавчо встановлено строку особа не звернулася до суду за вирішенням спору, відповідні відносини набувають ознаки стабільності.

Подібний правовий висновок викладений у постанові Верховного Суду від 30.11.2021 у справі № 826/9772/17.

Суд враховує, що відповідно до частини першої статті 121 КАС України суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення.

У постанові Верховного Суду від 19.05.2022 у справі № 300/863/21 зазначено, що поважними причинами слід розуміти лише ті обставини, які були чи об`єктивно є непереборними, тобто не залежать від волевиявлення особи, що звернулася із адміністративним позовом, пов`язані з дійсно істотними обставинами, перешкодами чи труднощами, що унеможливили своєчасне звернення до суду. Такі обставини мають бути підтверджені відповідними та належними доказами.

Причина пропуску строку звернення до суду може вважатися поважною, якщо вона відповідає одночасно усім таким умовам: 1) це обставина або кілька обставин, яка безпосередньо унеможливлює або ускладнює можливість вчинення процесуальних дій у визначений законом або судом строк; 2) це обставина, яка виникла об`єктивно, незалежно від волі особи, яка пропустила строк; 3) обставина виникла протягом строку, який встановлений законом або судом; 4) обставина підтверджується належними і допустимими засобами доказування.

Отже, поважними причинами можуть визнаватися лише такі обставини, які є об`єктивно непереборними, не залежать від волевиявлення особи, що звернулась з адміністративним позовом, пов`язані з дійсно істотними перешкодами чи труднощами для своєчасного вчинення процесуальних дій та підтверджені належним чином.

Водночас чітко визначені та однакові для всіх учасників справи строки звернення до суду, здійснення інших процесуальних дій є гарантією забезпечення рівності сторін та інших учасників справи. Та для цього має бути також виконано умову щодо недопустимості безпідставного та необмеженого поновлення судами пропущеного строку.

Отже, поновленню підлягають лише пропущені з поважних причин процесуальні строки, встановлені законом або судом. У свою чергу, поважною причиною може бути обставина, яка безпосередньо унеможливлює або ускладнює можливість вчинення процесуальних дій у визначений законом або судом строк, виникла об`єктивно, незалежно від волі особи, яка пропустила строк, виникла протягом строку, який встановлений законом або судом та підтверджується належними і допустимими засобами доказування.

Вирішуючи питання про дотримання прокурором строку звернення до суду слід встановити: 1) момент виникнення у прокурора права на звернення з цим позовом до суду з урахуванням положень статті 53 КАС України та статті 23 Закону України «Про прокуратуру»; 2) дату, з якої прокурор мав дізнатися про фактичні обставини, що слугували підставою для його звернення до суду з позовом у цій справі.

У цій справі прокурор, обґрунтовуючи дотримання ним строку звернення до суду з позовом, зазначає, що його право на звернення до суду виникло після отримання від Держгеонадр інформації на запити прокуратури, яка була надана листами №5276/03-4/2-24 від 21.08.2024, №6457/03-4/2-24 від 10.10.2024 та №6934/03-4/2-24 від 31.10.2024, тому, на думку позивача, направлення позову 04.11.2024 здійснено у межах строку, встановленого статтею 122 КАС України.

Вказує, що передумовою для витребування Житомирською обласною прокуратурою вказаних матеріалів стало доручення Офісу Генерального прокурора, отримане 05.08.2024 за №21237-24.

Судом встановлено, що прокурор оскаржує протокол засідання колегії ДКЗ №3128 від 27.02.2014 з тих підстав, що ТОВ "Прогрес" на час звернення до ДКЗ не мало чинний спеціальний дозвіл на користування надрами, а тому не мало права подавати матеріали попередньої геологоекономічної оцінки запасів лабрадоритів, а відповідач їх затверджувати.

Таким чином, визначальним при вирішенні питання щодо дотримання прокурором строку звернення з позовом до суду, є встановлення обставин, які свідчать про те, коли прокурор був обізнаний чи повинен був бути обізнаний про те, що у ТОВ «Прогрес», на час подання матеріалів попередньої геологоекономічної оцінки запасів лабрадоритів, не було спеціального дозволу на користування надрами. Тобто, достатньо було встановити дату протоколу засідання ДКЗ та строк чинності спеціального дозволу на користування надрами ТОВ "Прогрес" (у разі наявності).

Суд враховує, що відповідно до пунктів 3 наказу Генерального прокурора України від 28.05.2015 № 6гн "Про організацію роботи органів прокуратури щодо представництва інтересів громадянина або держави в суді та їх захисту при виконанні судових рішень" (чинний до 21.09.2018) та 4 наказу Генерального прокурора України від 21.09.2018 № 186 "Про організацію діяльності прокурорів щодо представництва інтересів держави в суді та при виконанні судових рішень" (чинний до 22.08.2020) вказано органам прокуратури отримувати відомості про наявність підстав для застосування представницьких повноважень, зокрема, з публікації у засобах масової інформації, мережі Інтернет, а наказом Офісу Генерального прокурора від 21.08.2020 № 389 "Про організацію діяльності прокурорів щодо представництва інтересів держави в суді" (далі - наказ № 389) розширено положенням "публічної інформації у формі відкритих даних".

Згідно з підпунктом 8.2 наказу № 389 керівникам підрозділів представництва в суді та інших структурних підрозділів Офісу Генерального прокурора, обласних прокуратур відповідно до їхньої компетенції, керівникам окружних прокуратур, їхнім першим заступникам і заступникам наказано контролювати своєчасність здійснення моніторингу та прийняття обґрунтованих рішень щодо застосування представницьких повноважень за встановленими фактами порушень інтересів держави.

Слід зауважити, що протоколи засідання колегії ДКЗ оприлюднювались на сайті Державного науково-виробничого підприємства "Державний інформаційний геологічний фонд України" та перебували у вільному доступі до введення воєнного стану в Україні Указом Президента України "Про введення воєнного стану в Україні" від 24.02.2022 № 64/2022.

Отже, доступ до протоколу ДКЗ №3128 від 27.02.2014 був відкритий до 24.02.2022, тобто до введення воєнного стану в Україні.

Також, на офіційному сайті Житомирської обласної ради оприлюднено рішення тридцятої сесії VI скликання Житомирської обласної ради від 19.03.2015 № 1453 щодо погодження Товариству з обмеженою відповідальністю "Прогрес" отримання спеціального дозволу на користування надрами з метою видобування корисних копалин Верхолузького-3 родовища лабрадоритів.

В силу положень Закону України "Про дозвільну систему у сфері господарської діяльності" рішення, прийняті дозвільним органом підлягають обов`язковому оприлюдненню на порталі електронних сервісів у порядку, визначеному Кабінетом Міністрів України.

Згідно із пунктом 25 Порядку надання спеціальних дозволів, затвердженого постановою Кабінету міністрів України від 30.05.2011 № 615, облік наданих дозволів та заяв ведеться державним науково-виробничим підприємством «Геоінформ України» в установленому Держгеонадрами порядку.

Накази (з додатками) щодо надання, видачі дублікату, переоформлення, внесення змін, продовження строку дії, зупинення, поновлення дії та анулювання спеціальних дозволів на користування надрами розміщені на офіційному веб-сайті Держгеонадр.

Наказ Держгеонадра від 05.10.2015 № 316 "Про надання спеціальних дозволів на користування надрами" оприлюднений на офіційному сайті суб`єкта владних повноважень у розділі архів наказів за 2015 рік, доступ до якого є й наразі.

Відповідно до змісту цього наказу ТОВ «Прогрес» надається спеціальний дозвіл на користування надрами відповідно до підпункту 1 пункту 8 Порядку надання спеціальних дозволів на користування надрами, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України вiд 30.05.2011 № 615.

У спеціальних дозволах на користування надрами міститься інформація, в тому числі щодо підстави надання (посилання на накази Держгеонадр, що перебувають у відкритому доступі) та протоколу(ів) засідання колегії ДКЗ.

Таким чином, оскаржувані протокол №3128 від 27.02.2014 засідання колегії Державної комісії України по запасах корисних копалин та спеціальний дозвіл на користування надрами від 29.03.2016 №6111 з моменту їх прийняття перебували у вільному та відкритому доступі, в тому числі для ознайомлення із їх змістом органами прокуратури.

Проте, активні дії щодо витребування додаткових документів для з`ясування інформації щодо отримання ТОВ "Прогрес" спеціального дозволу на користування надрами орган прокуратури почав вчиняти лише у серпні 2024 року.

При цьому, у клопотанні про поновлення пропущеного строку звернення до суду прокурор не обґрунтував належними доказами, які обставини заважали отримати таку інформацію раніше, тобто з 2016 року по 2024 рік.

Додатково слід звернути увагу, що рішенням Ради національної безпеки і оборони України від 19.03.2021, яке введено в дію Указом Президента України від 25.03.2021 № 122/2021, рекомендовано Офісу Генерального прокурора разом з іншими правоохоронними органам вжити додаткових заходів щодо виявлення й розслідування фактів порушення вимог законодавства у сфері надрокористування.

Згідно з ч.4 ст.10 Закону України «Про Раду національної безпеки і оборони України» рішення Ради національної безпеки і оборони України, введені в дію указами Президента України, є обов`язковими до виконання органами виконавчої влади.

Тобто, незважаючи на формулювання у рішенні Ради національної безпеки і оборони України вимоги вжиття додаткових заходів щодо виявлення й розслідування фактів порушення вимог законодавства у сфері надрокористування з використанням слова «рекомендувати», зважаючи на норми ч.4 ст.10 Закону України «Про Раду національної безпеки і оборони України» органи прокуратури зобов`язані були своєчасно зреагувати на таке рішення та вжити відповідні заходи.

Відповідно, відсутність доказів невідкладної реакції органів прокуратури після введення в дію рішення Ради національної безпеки і оборони України від 19.03.2021 Указом Президента України від 25.03.2021 № 122/2021 свідчить про триваючу пасивну поведінку.

Також слід врахувати, що 07.09.2022 Коростишівська окружна прокуратура із метою вивчення наявності підстав для представництва інтересів держави у сфері охорони та раціонального використання надр, звернулась із листом до Державної служби геології та надр України, в якому просила, серед іншого, повідомити чи наявний чинний спеціальний дозвіл на користування надрами у ТОВ "Прогрес", чи виявлялись порушення щодо виконання ним строків та умов користування надрами чи вживались заходи реагування.

Листом від 29.09.2022 Державна служба геології та надр України повідомила, що в ході проведення позапланової перевірки ТОВ «Прогрес» у серпні 2021 року встановлені порушення вимог законодавства у сфері надрокористування та виданий припис щодо усунення порушень.

У зв`язку з неусуненням порушень, наказом Державної служби геології та надр України від 18.02.2022 №86 дію спеціального дозволу на користування надрами №6111 від 29.03.2016, наданого ТОВ «Прогрес», зупинено з 01.04.2022 року.

Отже, органу прокуратури було повідомлено й про спеціальний дозвіл на користування надрами №6111 від 29.03.2016 й про наявність порушень, проте відсутні докази щодо подальших дій органу прокуратури щодо перевірки та з`ясування усіх обставин видачі цього дозволу, тобто після вересня 2022 року орган прокуратури знову проявив бездіяльність щодо встановлення порушень вимог законодавства у сфері надрокористування відносно ТОВ «Прогрес».

При цьому, суд враховує, що в силу ч.1 ст.7 Закону України «Про прокуратуру» прокуратура України становить єдину систему, тому позивач мав можливість дізнатись про наявність порушень щодо видачі спеціального дозволу на користування надрами та почати вчиняти дії щодо витребування додаткових документів для їх перевірки.

Водночас, як зазначає позивач, передумовою для витребування Житомирською обласною прокуратурою матеріалів щодо видачі спеціального дозволу на користування надрами №6111 від 29.03.2016 стало доручення Офісу Генерального прокурора, від 05.08.2024 за №21237-24.

Разом з тим, як видно із змісту вказаного листа, у ньому міститься посилання на рішення Ради національної безпеки і оборони України від 19.03.2021 "Щодо стану справ у сфері надрокористування", уведеним у дію Указом Президента України від 25.03.2021 № 122/2021, а також вказується на опрацювання відкритої інформації єдиної геоінформаційної системи на Державному геологічному веб-порталі за результатами якого виявлено спеціальні дозволи на користування надрами, які видані Державною службою геології та надр України без проведення аукціону на підставі пп.1 п.8 Порядку надання спеціальних дозволів на користування надрами, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 30.05.2011 № 615.

З урахуванням наведеного, суд приходить до висновку, що у органу прокуратури була реальна можливість, ще до серпня 2024 року (щонайменше у вересні 2022 року) дізнатись про наявність чи відсутність у ТОВ "Прогрес" спеціального дозволу на користування надрами, підстав його отримання, витребувати додаткові відомості щодо складання оскаржуваного протоколу та встановити усі необхідні підстави для звернення до суду з даним позовом.

Посилання прокуратури на 21.08.2024, 10.10.2024 та 31.10.2024, як на дати отримання документів та інформації від Держгеонадр, не може вважатися поважною підставою щодо поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, оскільки вказане не припиняє (не перериває) строків, встановлених щодо звернення із позовом до суду, а свідчить лише про час, коли позивач почав вчиняти активні дії щодо реалізації свого права і ці дати не пов`язуються з початком перебігу строку звернення до суду.

Такий висновок узгоджується із позицією Верховного Суду, що викладена у постанові від 16.05.2024 у справі № 460/12886/23.

З урахуванням наведеного, суд приходить до висновку, що прокурором не наведено обставин, які були об`єктивно непереборними, не залежали від його волевиявлення, пов`язані з дійсно істотними перешкодами чи труднощами для своєчасного звернення до суду з позовом та підтверджені належним чином.

Крім того, суд вважає застосовним до даних правовідносин висновок, сформований у постанові від 13.02.2024 у справі № 340/3868/23, відповідно до якого регулярні звернення прокурора з метою витребування документів для підтвердження підстав представництва інтересів держави в суді не можуть слугувати механізмом продовження встановлених законом строків звернення до суду з адміністративним позовом. Це призвело б до постійного стану невизначеності у публічно-правових відносинах та порушення стабільності у діяльності суб`єктів владних повноважень щодо виконання ними своїх функцій.

Суд вважає за необхідне зазначити, що обмеження строку звернення до суду шляхом встановлення відповідних процесуальних строків, не впливає на зміст та обсяг конституційного права на судовий захист і доступ до правосуддя (Рішення Конституційного Суду України від 13 грудня 2011 року № 17-рп/2011). Такі обмеження направлені на досягнення юридичної визначеності у публічно-правових відносинах, а також стимулюють учасників адміністративного процесу добросовісно ставитися до виконання своїх обов`язків та поважати права й інтереси інших учасників правовідносин.

Згідно з практикою Європейського суду з прав людини при застосуванні процесуальних правил варто уникати як надмірного формалізму, так і зайвої гнучкості, яка призведе до нівелювання процедурних вимог, встановлених законом, та порушення принципу правової визначеності. У рішенні "Мірагаль Есколано та інші проти Іспанії" Європейський суд зазначив про те, що строки спрямовані на те, щоб забезпечити належне здійснення правосуддя і дотримання принципів певності. Сторонам у провадженні слід очікувати, що ці норми будуть застосовними.

Відповідно до ч.3 ст.122 КАС України якщо факт пропуску позивачем строку звернення до адміністративного суду буде виявлено судом після відкриття провадження в адміністративній справі і позивач не заявить про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані ним у заяві, будуть визнані судом неповажними, суд залишає позовну заяву без розгляду.

Як зазначалось, судом було залишено без руху позовну заяву з підстав пропуску строку звернення до суду, оскільки наведені прокурором причини пропуску строку було визнано неповажними та зобов`язано подати нове клопотання, в якому вказати документально обґрунтовані підстави для поновлення строку звернення до адміністративного суду разом із доказами поважності його пропуску, яке й було предметом даного розгляду.

Пунктом 8 частини 1 статті 240 КАС України передбачено, що суд своєю ухвалою залишає позов без розгляду з підстав, визначених частинами третьою та четвертою статті 123 цього Кодексу.

За таких обставин, суд дійшов висновку, що клопотання про поновлення строку звернення до адміністративного суду не підлягає задоволенню, як необґрунтоване, тому наявні підстави для залишення адміністративного позову без розгляду.

З огляду на викладене, керуючись статтями 122, 123, 240, 241, 243, 248 КАС України, суд, -

ухвалив:

Відмовити Заступнику керівника Житомирської обласної прокуратури у задоволенні клопотання про поновлення строку звернення до суду з даним позовом.

Клопотання Державної комісії України по запасах корисних копалин, Державної служби геології та надр України про залишення позову без розгляду - задовольнити.

Позовну заяву Заступника керівника Житомирської обласної прокуратури в інтересах держави до Державної комісії України по запасах корисних копалин, Державної служби геології та надр України, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору, на стороні відповідача - Товариство з обмеженою відповідальністю "Прогрес" про визнання протиправними та скасування протоколу, спеціального дозволу - залишити без розгляду.

Ухвала суду набирає законної сили негайно після її підписання суддею.

Ухвала суду може бути оскаржена до Сьомого апеляційного адміністративного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її складення.

Суддя Л.А.Шуляк

20.10.25