Справа № 160/27808/24
Суддя: Серьогіна Олена Василівна
Дата ухвалення: 2025-10-10 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД РІШЕННЯ ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
Дніпропетровський окружний адміністративний суд у складі:
головуючого суддіСерьогіної О.В.
за участі секретаря судового засіданняКрасовської А.А.
представника позивача представника відповідача Ярмолич К.І. Муха С.С.
розглянувши у відкритому судовому засіданні у місті Дніпрі адміністративну справу за первісним позовом Головного управління ДПС у Дніпропетровській області до ОСОБА_1 про стягнення податкового боргу та зустрічною позовною заявою ОСОБА_1 до Головного управління ДПС у Дніпропетровській області, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні відповідача - Дніпровська міська рада про визнання протиправними та скасування податкових повідомлень-рішень, -
У жовтні 2024 року Головне управління ДПС у Дніпропетровській області звернулося до Дніпропетровського окружного адміністративного суду з позовом до ОСОБА_1 , в якому просить суд стягнути податковий борг з платника податків фізичної особи ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_1 ) до бюджету у розмірі 200579,23 грн.
Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 21.10.2024 року було відкрито провадження у справі за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами з 05.11.2024 року.
Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 16.12.2024 року позовну заяву було залишено без руху відповідно до ч. 13 ст. 171 КАС України та надано строк протягом п`яти днів з дня отримання даної ухвали для усунення недоліків.
23.12.2024 року позивачем були усунені недоліки зазначені в ухвалі від 16.12.2024 року.
Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 24.12.2024 року було продовжено розгляд адміністративної справи за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами та продовжено ОСОБА_1 строк на подання відзиву на позов до 22.01.2025 року.
Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 22.01.2025 року продовжено ОСОБА_1 строк на подання відзиву на позов до 05.02.2025 року.
05.02.2025 року на адресу суду від представника ОСОБА_1 адвоката Мухи Сергія Сергійовича надійшла зустрічна позовна заява до Головного управління ДПС у Дніпропетровській області, в якій він просив суд:
- визнати протиправним та скасувати податкове повідомлення-рішення №0065690- 5440-0410 від 27.02.2020 року Головного управління ДПС у Дніпропетровській області;
- визнати протиправним та скасувати податкове повідомлення-рішення №0046206- 2408-0410 від 24.02.2021 року Головного управління ДПС у Дніпропетровській області;
Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 06.02.2025 року поновлено ОСОБА_1 пропущений строк звернення із зустрічним позовом до суду у цій справі. Прийнято до спільного розгляду зустрічний позов ОСОБА_1 до Головного управління ДПС у Дніпропетровській області. Об`єднано в одне провадження зустрічний позов ОСОБА_1 до Головного управління ДПС у Дніпропетровській області про визнання протиправними та скасування податкових повідомлень-рішень з первісним позовом Головного управління ДПС у Дніпропетровській області до ОСОБА_1 про стягнення податкового боргу. Вирішено перейти із спрощеного позовного провадження до розгляду справи за правилами загального позовного провадження та призначено підготовче засідання на 05.03.2025 року о14:30.
26.02.2025 року на адресу суду через підсистему «Електронний суд» від представника позивача (за зустрічним позовом), адвоката Мухи С.С. на адресу суду надійшла письмова відповідь на відзив, в якому останній ознайомившись із текстом відзиву на зустрічну позовну заяву, вважає наведені в ній заперечення такими, що не спростовують жодну з викладених у зустрічному позові обставини та повністю засвідчують про протиправність спірних податкових повідомлень-рішень відповідача, що є підставою для їх скасування. Зазначає, що процедура звернення до контролюючого органу для проведення звірки не є обов`язковою та не є перешкодою для звернення позивача до суду з позовом про визнання податкових рішень-повідомлень протиправними.
У підготовчому судовому засіданні, відкритому 05.03.2025 року, відкладено розгляд справи на 02.04.2025 року о 14:30 у зв`язку із витребуванням додаткових доказів.
Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 02.04.2025 року прийнято до розгляду заяву представника ОСОБА_1 - адвоката Мухи Сергія Сергійовича про зміну підстав зустрічного позову у даній справі.
Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 02.04.2025 року залучено до участі у справі в якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні відповідача - Дніпровську міську раду та відкладено підготовче засідання на 30.04.2025 року о 11:30.
Пояснення щодо позову від Дніпровської міської ради на адресу суду не надходили.
Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 30.04.2025 року закрито підготовче провадження та призначено справу до судового розгляду по суті на 14.05.2025 року о 14:00. У судове засідання, відкрите 14.05.2025 року, не з`явилися представники відповідача та третьої особи, у зв`язку із чим розгляд справи відкладено на 18.06.2025 року о 11:00. У судовому засіданні оголошувалися перерви до 09.07.2025 року, 03.09.2025 року, 01.10.2025 року.
Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 01.10.2025 року відмовлено у задоволенні заяви Головного управління ДПС у Дніпропетровській області про відмову від позову та закриття провадження у даній справі, оголошено про перехід до стадії ухвалення судового рішення, проголошення якого призначено на 10.10.2025 року о 10:45.
В судовому засіданні 10.10.2025 року оголошено вступну та резолютивну частину рішення.
Заслухавши доводи представників учасників процесу, з`ясувавши обставини справи, дослідивши письмові докази наявні у матеріалах справи, суд встановив наступне.
Судом встановлено, що Головним управління ДПС у Дніпропетровській області відносно ОСОБА_1 прийняті наступні податкові повідомлення-рішення по податку на нерухоме майно, відмінне від земельної ділянки, що сплачується фізичними особами, які є власниками об`єктів житлової нерухомості:
Також, 16.01.2020 року була сформована податкова вимога форми Ф №2088-52 на суму 1479,89 грн.
Вказані податкові повідомлення-рішення та податкова вимога були направлені засобами поштового зв`язку за адресою місця знаходження ОСОБА_1 , а саме: АДРЕСА_6 та повернулися на адресу контролюючого органу без вручення у зв`язку із закінченням терміну зберігання/відсутністю адресату за вказаною адресою.
Згідно статті 265 Податкового кодексу України (надалі по тексту Кодекс) податок на майно складається з: податку на нерухоме майно, відмінне від земельної ділянки; транспортного податку; плати за землю.
Платниками податку є фізичні та юридичні особи, в тому числі нерезиденти, які є власниками об`єктів житлової та/або нежитлової нерухомості (підпункту 266.1.2 пункту 266.2 статті 266 Кодексу). Якщо об`єкт житлової та/або нежитлової нерухомості перебуває у спільній частковій власності кількох осіб, платником податку є кожна з цих осіб за належну їй частку (абз. б підпункту 266.1.2 пункту 266.2 статті 266 Кодексу).
Відповідно до підпункту 266.2.1 пункту 266.2 статті 266 Кодексу об`єктом оподаткування є об`єкт житлової та нежитлової нерухомості, в тому числі його частка.
Підпунктом 266.3.1, 266.3.2 пункту 266.3 статті 266 Кодексу визначено, що базою оподаткування є загальна площа об`єкта житлової та нежитлової нерухомості, в тому числі його часток. База оподаткування об`єктів житлової та нежитлової нерухомості, в тому числі їх часток, які перебувають у власності фізичних осіб, обчислюється контролюючим органом на підставі даних Державного реєстру речових прав на нерухоме майно, що безоплатно надаються органами державної реєстрації прав на нерухоме майно та/або на підставі оригіналів відповідних документів платника податків, зокрема документів на право власності.
База оподаткування об`єкта/об`єктів житлової нерухомості, в тому числі їх часток, що перебувають у власності фізичної особи - платника податку, зменшується:
а) для квартири/квартир незалежно від їх кількості - на 60 кв. метрів;
б) для житлового будинку/будинків незалежно від їх кількості - на 120 кв. метрів;
в) для різних типів об`єктів житлової нерухомості, в тому числі їх часток (у разі одночасного перебування у власності платника податку квартири/квартир та житлового будинку/будинків, у тому числі їх часток), - на 180 кв. метрів.
Таке зменшення надається один раз за кожний базовий податковий (звітний) період (рік) (підпункту 266.4.1 пункту 266.4 статті 266 Кодексу)
Відповідно до підпункту 266.5.1 пункту 266.5 статті 266 Кодексу ставки податку для об`єктів житлової та/або нежитлової нерухомості, що перебувають у власності фізичних та юридичних осіб, встановлюються за рішенням сільської, селищної, міської ради залежно від місця розташування (зональності) та типів таких об`єктів нерухомості у розмірі, що не перевищує 1,5 відсотка розміру мінімальної заробітної плати, встановленої законом на 1 січня звітного (податкового) року, за 1 квадратний метр бази оподаткування.
Базовий податковий (звітний) період дорівнює календарному року (підпункт 266.5.1 пункту 266.5 статті 266 Кодексу).
Підпунктом 266.7.1 пункту 266.7 статті 266 Кодексу визначено порядок обчислення суми податку.
Обчислення суми податку з об`єкта/об`єктів житлової нерухомості, які перебувають у власності фізичних осіб, здійснюється контролюючим органом за місцем податкової адреси (місцем реєстрації) власника такої нерухомості у такому порядку:
а) за наявності у власності платника податку одного об`єкта житлової нерухомості, в тому числі його частки, податок обчислюється, виходячи з бази оподаткування, зменшеної відповідно до підпунктів "а" або "б" підпункту 266.4.1 пункту 266.4 цієї статті, та відповідної ставки податку;
б) за наявності у власності платника податку більше одного об`єкта житлової нерухомості одного типу, в тому числі їх часток, податок обчислюється виходячи із сумарної загальної площі таких об`єктів, зменшеної відповідно до підпунктів "а" або "б" підпункту 266.4.1 пункту 266.4 цієї статті, та відповідної ставки податку;
в) за наявності у власності платника податку об`єктів житлової нерухомості різних видів, у тому числі їх часток, податок обчислюється виходячи із сумарної загальної площі таких об`єктів, зменшеної відповідно до підпункту "в" підпункту 266.4.1 пункту 266.4 цієї статті, та відповідної ставки податку;
г) сума податку, обчислена з урахуванням підпунктів "б" і "в" цього підпункту, розподіляється контролюючим органом пропорційно до питомої ваги загальної площі кожного з об`єктів житлової нерухомості.
Обчислення суми податку з об`єкта/об`єктів нежитлової нерухомості, які перебувають у власності фізичних осіб, здійснюється контролюючим органом за місцем податкової адреси (місцем реєстрації) власника такої нерухомості виходячи із загальної площі кожного з об`єктів нежитлової нерухомості та відповідної ставки податку.
Згідно абзацу першого підпункту 266.7.2 пункту 266.7 статті 266 Кодексу податкове/податкові повідомлення-рішення про сплату суми/сум податку, обчисленого згідно з підпунктом 266.7.1 пункту 266.7 цієї статті, разом з детальним розрахунком суми/сум податку, та відповідні платіжні реквізити, зокрема, органів місцевого самоврядування за місцезнаходженням кожного з об`єктів житлової та/або нежитлової нерухомості, надсилаються платнику податку контролюючим органом у порядку, визначеному статтею 42 цього Кодексу, до 1 липня року, що настає за базовим податковим (звітним) періодом (роком). Податкове/податкові повідомлення-рішення про сплату суми/сум податку та відповідні платіжні реквізити, визначені в абзаці першому цього підпункту, що надсилаються платнику податку, повинні містити щодо кожного з об`єктів житлової та/або нежитлової нерухомості, зокрема, але не виключно, інформацію про адресу місцезнаходження об`єкта житлової та/або нежитлової нерухомості, його площу, ставки та надані фізичним особам пільги зі сплати податку на нерухоме майно, відмінне від земельної ділянки. Контролюючі органи за місцем проживання (реєстрації) платників податку в десятиденний строк інформують відповідні контролюючі органи за місцезнаходженням об`єктів житлової та/або нежитлової нерухомості про надіслані (вручені) платнику податку податкові повідомлення-рішення про сплату податку у порядку, встановленому центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну фінансову політику. Нарахування податку та надсилання (вручення) податкових повідомлень-рішень про сплату податку фізичним особам - нерезидентам здійснюють контролюючі органи за місцезнаходженням об`єктів житлової та/або нежитлової нерухомості, що перебувають у власності таких нерезидентів.
Відповідно до підпунктів 266.8.1, 266.8.2 пункту 266.8 статті 266 Кодексу у разі переходу права власності на об`єкт оподаткування від одного власника до іншого протягом календарного року податок обчислюється для попереднього власника за період з 1 січня цього року до початку того місяця, в якому припинилося право власності на зазначений об`єкт оподаткування, а для нового власника - починаючи з місяця, в якому він набув право власності. Контролюючий орган надсилає податкове повідомлення-рішення новому власнику після отримання інформації про перехід права власності.
Податкове зобов`язання за звітний рік з податку сплачується:
а) фізичними особами - протягом 60 днів з дня вручення податкового повідомлення-рішення;
У разі якщо контролюючий орган не надіслав (не вручив) податкове/податкові повідомлення-рішення у строки, встановлені підпунктом 266.7.2 пункту 266.7 цієї статті, фізичні особи звільняються від відповідальності, передбаченої цим Кодексом за несвоєчасну сплату податкового зобов`язання.
Податкове зобов`язання з цього податку може бути нараховано за податкові (звітні) періоди (роки) в межах строків, визначених пунктом 102.1 статті 102 цього Кодексу (пункт 266.10 статті 266 Кодексу)
Як, убачається із матеріалів справи, спірні податкові повідомлення-рішення винесені відносно ОСОБА_1 , який на думку податкового органу, є власником житлової нерухомості, а саме:
- житлового будинку за адресою: АДРЕСА_1 , загальною площею 564,9 кв.м.;
- квартири за адресою: АДРЕСА_5 , загальною площею площею 86,5 кв.м.
Відповідно до інформаційної довідки з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно №411451930 від 04.02.2025 за критерієм пошуку: фізична особа, РНОКПП НОМЕР_1 , а також наданою відповідачем деталізованою інформаційною довідкою з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно №413394266 від 14.02.2025 року за критерієм пошуку: фізична особа, РНОКПП НОМЕР_1 , в ній не міститься жодна інформація про перебування у власності ОСОБА_1 об`єкту житлової нерухомості, а саме квартири, загальною площею 86,5 кв.м, за адресою: АДРЕСА_5 .
Також, суд не приймає до уваги посилання позивача, за первісним позовом, в обґрунтування законності своїх розрахунків, що нарахування податку на нерухоме майно, відмінне від земельної ділянки здійснювалося відповідачу на підставі даних інформаційно - комунікаційної системи контролюючого органу (ІКС «Податковий блок»), оскільки відповідно до підпункту п.п. 266.3.2 пункту 266.3 статті 266 Податкового кодексу України такі розрахунки обчислюється контролюючим органом на підставі даних Державного реєстру речових прав на нерухоме майно.
Відповідно до інформації, що міститься в Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, ОСОБА_1 був власником 1/2 частки житлового будинку АДРЕСА_1 , загальною площею 564,9 кв.м. на підставі договору купівлі-продажу від 27.10.2015 року.
Як убачається із наданих відповідачем (за первісним позовом) розрахунків податку на нерухоме майно, відмінне від земельної ділянки, а також пояснень наведених у відзиві, податковий орган здійснив нарахування відповідачу податку за 2020-2022 роки по житловому будинку за адресою: АДРЕСА_4 , загальна площа 564,9 кв.м., за часткою власності 100%, що є порушенням абзацу а підпункту 266.1.2 пункту 266.1 статті 266 Податкового кодексу України.
Як випливає із змісту частини 1 статті 236 Цивільного кодексу України нікчемний правочин або правочин, визнаний судом недійсним, є недійсним з моменту його вчинення.
Частиною 1 статті 216 Цивільного кодексу України визначено, що недійсний правочин не створює юридичних наслідків, крім тих, що пов`язані з його недійсністю.
Отже, Головним управління ДПС у Дніпропетровській області при винесені спірних податкових повідомлень-рішень порушені вимоги підпункту 266.1.1 пункту 266.1 статті 266 та абзацу а підпункту 266.1.2 пункту 266.1 статті 266 Податкового кодексу України.
Також, під час розгляду справи судом встановлено, що спірні податкові повідомлення-рішення разом із вимогою про сплату боргу направлялися податковим органом відповідачу за адресою: АДРЕСА_6 .
При цьому як убачається з наданої копії паспорта ОСОБА_1 з 20.02.2018 року місце проживання відповідача зареєстровано за адресою: АДРЕСА_3 .
Пунктом 58.3 ст. 58 Кодексу визначено, що податкове повідомлення-рішення вважається належним чином врученим платнику податків (крім фізичних осіб), якщо його надіслано у порядку, визначеному ст. 42 ПКУ.
Податкове повідомлення-рішення вважається надісланим (врученим) фізичній особі, якщо його вручено їй особисто чи її представникові, надіслано на адресу за місцем проживання або останнього відомого місцезнаходження фізичної особи з повідомленням про вручення або у порядку, визначеному пунктом 42.4 статті 42 ПКУ.
Відповідно до пункту 42.2 статті 42 ПКУ документи вважаються належним чином врученими, якщо вони надіслані у порядку, визначеному пунктом 42.4 цієї статті, надіслані за адресою (місцезнаходженням, податковою адресою) платника податків рекомендованим листом з повідомленням про вручення або особисто вручені платнику податків (його представнику).
З огляду на зміст наведених норм процесуального права та з урахуванням того, що податкові повідомленні-рішення були не вручені через помилку податкового органу, оскаржувані рішення є такими, що не вручені платнику податку. А відтак, визначені в них суми грошового зобов`язання не є узгодженими.
Частиною 1 та 2 статті 77 КАС України встановлено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу. В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача. У таких справах суб`єкт владних повноважень не може посилатися на докази, які не були покладені в основу оскаржуваного рішення, за винятком випадків, коли він доведе, що ним було вжито всіх можливих заходів для їх отримання до прийняття оскаржуваного рішення, але вони не були отримані з незалежних від нього причин.
Відповідно до приписів статті 90 КАС України суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні. Жодні докази не мають для суду наперед встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), що міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів).
Таким чином, виходячи з меж заявлених позовних вимог, системного аналізу положень законодавства України та доказів, наявних в матеріалах справи, суд доходить висновку, що позовні вимоги за первісним позовом Головного управління ДПС у Дніпропетровській області є такими, що задоволенню не підлягають та підлягають задоволенню вимоги зустрічної заяви ОСОБА_1 до Головного управління ДПС у Дніпропетровській області.
Вирішуючи питання про розподіл судових витрат, суд виходить із того, що відповідно до частини 1 статті 139 Кодексу адміністративного судочинства України при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.
Враховуючи те, що суд дійшов висновку про задоволення зустрічних позовних вимог повністю, на користь ОСОБА_1 слід стягнути сплачений ним при поданні позовної заяви до суду судовий збір у сумі 10 900,80 грн. за рахунок бюджетних асигнувань Головного управління ДПС у Дніпропетровській області.
Керуючись ст. ст. 241-246, 250, 251, 295 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -
У задоволенні позовної заяви Головного управління ДПС у Дніпропетровській області до ОСОБА_1 про стягнення податкового боргу відмовити.
Зустрічну позовну заяву ОСОБА_1 до Головного управління ДПС у Дніпропетровській області, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні відповідача - Дніпровська міська рада про визнання протиправними та скасування податкових повідомлень-рішень - задовольнити повністю.
Визнати протиправним та скасувати податкове повідомлення-рішення № 0065690- 5440-0410 від 27.02.2020 року Головного управління ДПС у Дніпропетровській області.
Визнати протиправним та скасувати податкове повідомлення-рішення № 0046206- 2408-0410 від 24.02.2021 року Головного управління ДПС у Дніпропетровській області.
Рішення суду набирає законної сили відповідно до вимог статті 255 Кодексу адміністративного судочинства України та може бути оскаржене в строки, передбачені статтею 295 Кодексу адміністративного судочинства України.

Відповідно до статті 297 Кодексу адміністративного судочинства України рішення суду оскаржується шляхом подання апеляційної скарги до Третього апеляційного адміністративного суду відповідно.

Повний текст рішення суду складений 20 жовтня 2025 року.

Суддя О.В. Серьогіна