Справа № 640/21357/19
Суддя: Н.Ю. Алєксєєва
Дата ухвалення: 2025-10-22 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ПОЛТАВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
УХВАЛА

про залишення позовної заяви без розгляду

22 жовтня 2025 рокум. ПолтаваСправа № 640/21357/19

Полтавський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Алєксєєвої Н.Ю., розглянувши у письмовому провадженні справу за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Головного управління ДПС в м. Києві про визнання протиправними та скасування податкових повідомлень-рішень, вимоги, рішення про опис майна у податкову заставу, акта опису майна,

В С Т А Н О В И В:

ОСОБА_1 звернулася до Окружного адміністративного суду міста Києва з адміністративним позовом до Головного управління ДПС в м. Києві про визнання протиправними та скасування податкових повідомлень-рішень, вимоги, рішення про опис майна у податкову заставу, акта опису майна, а саме просить:

- скасувати податкові повідомлення-рішення від 30.06.2016 року №6094-13, від 29.06.2017 року № 85040-13, від 02.10.2018 року №0-2655;

- скасувати податкову вимогу від 13.08.2018 року №153192-17;

- скасувати рішення про опис майна у податкову заставу від 13.08.2018 року № 153192-17;

- скасувати акт опису майна від 22.10.2018 року №880/26-15-17-03-15.

На виконання приписів Закону України "Про внесення зміни до пункту 2 розділу II "Прикінцеві та перехідні положення" Закону України "Про ліквідацію Окружного адміністративного суду міста Києва та утворення Київського міського окружного адміністративного суду" щодо забезпечення розгляду адміністративних справ" від 16 липня 2024 року № 3863-IX та наказу Державної судової адміністрації України "Про затвердження Порядку передачі судових справ, нерозглянутих Окружним адміністративним судом міста Києва" від 16 вересня 2024 року № 399, а також згідно розміщеного на офіційному веб-порталі судової влади України Переліку справ Окружного адміністративного суду міста Києва, що підлягають передачі Полтавському окружному адміністративному суду (додаток 3 до пункту 19 Порядку передачі судових справ, нерозглянутих Окружним адміністративним судом м. Києва) дану адміністративну справу передано на розгляд та вирішення Полтавському окружному адміністративному суду.

Ухвалою Полтавського окружного адміністративного суду від 10 березня 2025 року позовну заяву прийнято до провадження (суддя Клочко К.І.).

Згідно з розпорядженням керівника апарату Полтавського окружного адміністративного суду від 06.05.2025 №19 року у зв`язку зі звільненням судді ОСОБА_2 , призначено повторний автоматизований розподіл судової справи №640/21357/19, за наслідками якого вказана судова справа повторно розподілена для розгляду головуючим суддею Алєксєєвою Н.Ю.

Ухвалою Полтавського окружного адміністративного суду від 12.05.2025 року адміністративну справу прийнято до провадження. Постановлено справу розглядати за правилами загального позовного провадження, призначено підготовче засідання на 10:40 год 07.07.2025.

У позовній заяві зазначено представника позивача - адвоката Єфремова Євгена Олександровича, який зареєстрований в підсистемі «Електронний суд» системи ЄСІТС; ухвалу суду від 12.05.2025 та повістку про виклик до суду доставлено в електронний кабінет представника позивача 12.05.2025.

Позивач та його представник, належним чином повідомлений про дату, час і місце розгляду справи, у підготовче засідання не прибув та не повідомив суд про причини неявки.

У зв`язку з неявкою позивача в підготовче судове засідання та наданням відповідачем клопотання про відкладення підготовче засідання відкладено на 10:00 20.08.2025.

Повістку про виклик до суду доставлено в електронний кабінет представника позивача 07.07.2025.

Позивач та його представник належним чином повідомлений про дату, час і місце розгляду справи, у підготовче засідання не прибув та не повідомив суд про причини неявки.

У зв`язку з неявкою позивача в підготовче судове засідання відкладено підготовче засідання на 10:40 22.10.2025.

Конверт з повісткою про виклик до суду, надісланий позивачу на адресу зазначену в Єдиному державному демографічному реєстрі, повернувся до суду з відміткою пошти про відсутність адресата за вказаною адресою.

Позивач належним чином повідомлений про дату, час та місце проведення підготовчих засідань, до суду повторно не прибув, причини неявки суду не повідомив.

Зважаючи на відсутність перешкод для розгляду справи у судовому засіданні, визначених статтею 205 Кодексу адміністративного судочинства України, а також відсутність потреби заслухати учасників справи, свідка чи експерта, суд ухвалив розглянути справу у порядку письмового провадження.

Фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалося на підставі приписів частини четвертої статті 229 КАС України.

Вирішуючи питання щодо наявності правових підстав для залишення позову без розгляду, суд зазначає таке.

Відповідно до частини другої статті 55 Конституції України кожному гарантується право на оскарження в суді рішень, дій чи бездіяльності органів державної влади, органів місцевого самоврядування, посадових і службових осіб.

Передбачене пунктом 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод (далі - Конвенція)право особи на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку кореспондується з обов`язком добросовісно користуватися наданими законом процесуальними правами, утримуватись від дій, що зумовлюють затягування судового процесу, та вживати надані процесуальним законом заходи для скорочення періоду судового провадження (пункт 35 рішення Європейського суду з прав людини від 07 липня 1989 року у справі «Юніон Аліментаріа Сандерс С.А. проти Іспанії» «Union Alimentaria Sanders S.A. v. Spain»).

Отже, у дотриманні стандартів доступу до суду, передбачених пунктом 1 статті 6 Конвенції, важливе значення має добросовісна поведінка позивача та його представника.

Наслідки неявки в судове засідання учасника справи визначено статтею 205 КАС України.

Відповідно до частини першої статті 205 КАС України неявка в судове засідання будь-якого учасника справи, за умови, що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті, крім випадків, визначених цією статтею.

Згідно із частиною п`ятою вказаної статті у разі неявки позивача в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки, якщо від нього не надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, суд залишає позовну заяву без розгляду, якщо неявка перешкоджає розгляду справи. Якщо відповідач наполягає на розгляді справи по суті, справа розглядається на підставі наявних у ній доказів.

До позивача, який не є суб`єктом владних повноважень, положення цієї частини застосовуються лише у разі повторної неявки.

Наведена норма кореспондується з визначеним у пункті 4 частини першої статті 240 КАС України правилом, за яким позов залишається судом без розгляду, якщо позивач не прибув (повторно не прибув, якщо він не є суб`єктом владних повноважень) у підготовче засідання чи в судове засідання без поважних причин або не повідомив про причини неявки, якщо від нього не надійшло заяви про розгляд справи за його відсутності.

Аналіз зазначених норм вказує, що підставами для залишення позовної заяви без розгляду є: саме повторне неприбуття позивача (якщо він не є суб`єктом владних повноважень) у судове засідання без поважних причин або неповідомлення про причини неявки, якщо від нього не надійшло заяви про розгляд справи за його відсутності, а також якщо відповідач не наполягає на розгляді справи по суті.

Загальнообов`язкові процесуальні правила статті 205 КАС України є певною формою реалізації гарантій особи (кожного) на звернення до суду за захистом свого порушеного права чи обмеження свобод. У них презюмується, що кожен, хто звертається до суду за захистом свого права, відповідно до принципів верховенство права, рівності усіх учасників судового процесу перед законом і судом, гласності і відкритості судового процесу, змагальності сторін, диспозитивності та офіційного з`ясування всіх обставин у справі буде активним учасником судового провадження, зможе безпосередньо чи опосередковано через свого представника отримати судовий захист свого права.

Правила цієї статті встановлюють умови та підстави, спрямовані на те, щоб учасники судового процесу й зокрема суд, не могли свавільно обмежити право особи на судовий розгляд справи по суті заявлених вимог через ухвалення будь-якого виду судового рішення, що припинить провадження у справі. Водночас правила цієї статті встановлюють наслідки та умови, які можуть настати для особи, яка не дотримується правил (процесу) судового провадження.

Частина п`ята статті 205 КАС України сконструйована таким чином, що дає суду можливість не розглядати позовну заяву особи і повернути її без розгляду, що має вигляд застосування до особи, яка ініціювала позовне провадження, своєрідної форми відповідальності за дії, пов`язані з неявкою на засідання суду.

Аналогічний правовий висновок викладений у постанові Великої Палати Верховного Суду від 16.11.2023 у справі № 9901/221/21 (провадження№ 11-156заі23).

Оскільки позивач та його представник, який належним чином був повідомлений про час, дату і місце судового засідання, не з`явився в судові засідання для розгляду справи, призначені на 07.07.2025, 20.08.2025 та 22.10.2025, не надав доказів поважності причин неявки, не подав заяви про розгляд справи без участі, а також ураховуючи, що відповідач не наполягав на розгляді справи по суті, то суд висновує про наявність підстав для залишення позовної заяви без розгляду.

Крім цього, позивач, маючи вдосталь часу між датами судових засідань, за весь цей час не виявив інтересу ані до перебігу розгляду цієї справи, ані до заяв по суті спору, які надали інші учасники справи.

Також, ініціювавши судовий розгляд справи, позивач насамперед повинен активно використовувати визначені законом процесуальні права, здійснювати їх з метою, з якою такі права надано. Реалізація особою процесуальних прав невіддільна від виконання нею процесуального обов`язку щодо сприяння встановленню в судовому процесі дійсних обставин у справі з метою отримання правосудного судового рішення.

Доречно зважити також на правову позицію Європейського суду з прав людини, зокрема, у справі «Пономарьов проти України», згідно з якою сторони в розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження.

Аналогічний правовий висновок викладений у постанові Великої Палати Верховного Суду у постанові від 10 жовтня 2024 року у справі №990/147/23.

За правилами частини третьої та четвертої статті 240 КАС України, про залишення позову без розгляду суд постановляє ухвалу. Ухвала суду про залишення позову без розгляду може бути оскаржена. Особа, позов якої залишено без розгляду, після усунення підстав, з яких позов було залишено без розгляду, має право звернутися до адміністративного суду в загальному порядку.

Керуючись статтями 240, 241, 243, 248, 294 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

П О С Т А Н О В И В:

Позовну заяву ОСОБА_1 до Головного управління ДПС в м. Києві про визнання протиправними та скасування податкових повідомлень-рішень, вимоги, рішення про опис майна у податкову заставу, акта опису майна залишити без розгляду.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання.

Апеляційна скарга на ухвалу суду подається протягом п`ятнадцяти днів з дня її складення.

Ухвала суду може бути оскаржена в апеляційному порядку до Шостого апеляційного адміністративного суду в порядку, визначеному частиною 8 статті 18, частинами 7-8 статті 44 та статтею 297 Кодексу адміністративного судочинства України.

Суддя Н.Ю. Алєксєєва