Справа № 160/18581/25
Суддя: Дєєв Микола Владиславович
Дата ухвалення: 2025-10-15 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД РІШЕННЯ ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
Дніпропетровський окружний адміністративний суд у складі судді Дєєва М.В., при секретарі судового засідання Сергієнко В.Ю., за участю: позивача ОСОБА_1 , представника відповідача Недоступ К.К., розглянувши у відкритому судовому засіданні адміністративну справу
за позовом ОСОБА_1
до Головного управління ДПС у Дніпропетровській області
про визнання протиправним та скасування наказу,
26.06.2025 року через систему «Електронний суд» до Дніпропетровського окружного адміністративного суду надійшов адміністративний позов ОСОБА_1 до Головного управління ДПС у Дніпропетровській області, в якому позивач просить:
- визнати протиправним та скасувати наказ Головного управління ДПС у Дніпропетровській області №16-дс від 16.06.2025 року «Про накладення дисциплінарного стягнення».
В обґрунтування позовних вимог зазначено, що наказом Головного управління ДПС у Дніпропетровській області від 16.06.2025 року застосовано дисциплінарне стягнення у вигляді догани за вчинення дисциплінарного проступку, передбаченого пунктом 5 частини другої статті 65 Закону України «Про державну службу». Позивач не погоджується із висновком дисциплінарної комісії та Поданням, вважає наказ, виданий за наслідком розгляду дисциплінарної комісії, протиправним та таким, що підлягає скасуванню, оскільки відповідачем не доведено наявності складу дисциплінарного проступку в діях позивача, зокрема, вини, причинно-наслідкового зв`язку між вчинками позивача та ймовірними шкідливими наслідками, які їх могли спричинити, а тому наказ прийнято не на підставі та не у спосіб, встановлений законодавством, що регулює спірні правовідносини; є необґрунтованим, тобто таким, що прийнятий без урахування усіх обставин, що мають значення для його прийняття, прийнятим без дотримання необхідного балансу між несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів позивача і цілями на досягнення яких спрямоване це рішення. З огляду на вказане позивач просив задовольнити позовні вимоги.
27.06.2025 року ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду визнано заяву відповідача про відвід судді необґрунтованою та передано матеріали справи для визначення складу суду для вирішення питання про відвід судді.
27.06.2025 року ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду відмовлено у задоволенні клопотання відповідача про відвід судді.
02.07.2025 року ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду відкрито спрощене позовне провадження без виклику (повідомлення) сторін та витребувано у відповідача додаткові докази по справі.
29.07.2025 року ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду задоволено клопотання відповідача, постановлено здійснювати розгляд справи за правилами загального позовного провадження та призначено підготовче судове засідання.
03.09.2025 року у підготовчому судовому засіданні закрито підготовче провадження та призначено справу до судового розгляду по суті.
09.10.2025 року у судовому засіданні під час розгляду справи по суті витребувано у відповідача пояснення по справі та оголошено перерву на стадії розгляду справи по суті.
15.10.2025 року від відповідача надійшли додаткові пояснення по справі, відповідно до яких вказано, що Наказом Головного управління ДПС у Дніпропетровській області від 05.05.2025 № 29 дп затверджено склад Дисциплінарної комісії з розгляду дисциплінарної справи стосовно заступника начальника відділу супроводження судових спорів за позаплановими перевірками управління правого забезпечення Головного управління ДПС у Дніпропетровській області ОСОБА_1 . Відповідно до наказу ГУ ДПС від 19.05.2025 № 340-о «Про припинення державної служби та звільнення ОСОБА_2 », 19.05.2025 року припинено державну службу та звільнено ОСОБА_2 , головного державного інспектора відділу з питань запобігання та виявлення корупцію Головного управління ДПС у Дніпропетровській області, за угодою сторін, відповідно до частини другої статті 86 Закону України від 10.12.2015 № 889-VIII «Про державну службу» (зі змінами). Відповідно до Протоколу засідання Дисциплінарної комісії з розгляду дисциплінарних справ Головного управління ДПС у Дніпропетровській області від 06.06.2025 № 3, по першому питанню порядку денного члени Дисциплінарної комісії вирішили, керуючись пунктом 16 Порядку здійснення дисциплінарного провадження, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 04.12.2019 року № 1039 «Про затвердження Порядку здійснення дисциплінарного провадження (із змінами), з числа членів Дисциплінарної комісії обрати головою Дисциплінарної комісії начальника відділу супроводження судових спорів із загальних питань управління правового забезпечення ГУ ДПС Горбань Анастасію. Порядком № 357 не закріплено процедури подальшого супроводження справи у разі тимчасової відсутності відповідального юриста за її супроводження.
15.10.2025 року у судовому засіданні під час розгляду справи по суті позивач просив задовольнити позовні вимоги, при цьому посилаючись на доводи наведені в позовній заяві.
Представник відповідача у судовому засіданні просив відмовити у задоволенні позовних вимог при цьому посилаючись на доводи наведені у відзиві на позовну заяву.
Розглянувши подані сторонами документи і матеріали, з`ясувавши фактичні обставини справи, на яких ґрунтується позов, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд вважає позовні вимоги такими, що підлягають задоволенню, з наступних підстав.
З матеріалів справи вбачається, що наказом Головного управління ДПС у Дніпропетровській області від 05.05.2025 року №29-дп «Про порушення дисциплінарного провадження» порушено дисциплінарне провадження для визначення ступеня вини, характеру і тяжкості вчинення дисциплінарного проступку стосовно заступника начальника відділу супроводження судових спорів за позаплановими перевірками управління правового забезпечення Головного управління ДПС у Дніпропетровській області ОСОБА_1 .
06 червня 2025 року дисциплінарною комісією з розгляду дисциплінарних справ Головного управління ДПС у Дніпропетровській області, на виконання пункту 35 постанови Кабінету Міністрів України від 04 грудня 2019 року №1039 «Про затвердження Порядку здійснення дисциплінарного провадження (зі змінами), повідомило позивача, що за результатами розгляду матеріалів дисциплінарної справи внесено подання начальнику Головного управління ДПС у Дніпропетровській області Чернецькій Теодозії.
Наказом Головного управління ДПС у Дніпропетровській області від 16.06.2025 року застосовано дисциплінарне стягнення у вигляді догани за вчинення дисциплінарного проступку, передбаченого пунктом 5 частини другої статті 65 Закону України «Про державну службу»
Позивач вважає вказаний наказ про притягнення позивача до дисциплінарного стягнення протиправним та таким, що не відповідає вимогам чинного законодавства, що і стало підставою для звернення з цим позовом до суду.
Надаючи оцінку спірним правовідносинам, суд зазначає наступне.
На підставі статті 43 Конституції України кожен має право на працю, що включає можливість заробляти собі на життя працею, яку він вільно обирає або на яку вільно погоджується. Кожен має право на належні, безпечні і здорові умови праці, на заробітну плату, не нижчу від визначеної законом. Громадянам гарантується захист від незаконного звільнення. Право на своєчасне одержання винагороди за працю захищається законом.
Відносини, що виникають у зв`язку із вступом на державну службу, її проходженням та припиненням, правовий статус державного службовця регулює Закон України «Про державну службу» від 10.12.2015 № 889-VIII(у редакції, чинній на час спірних правовідносин).
Відповідно до положень частин 1, 3статті 5 Закону № 889-VIII правове регулювання державної служби здійснюється Конституцією України, цим та іншими законами України, міжнародними договорами, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, постановами Верховної Ради України, указами Президента України, актами Кабінету Міністрів України та центрального органу виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну політику у сфері державної служби.
Дія норм законодавства про працю поширюється на державних службовців у частині відносин, не врегульованих цим Законом.
За приписами пунктів 1, 8 частини 1статті 8 Закону № 889-VIII державний службовець зобов`язаний: дотримуватися Конституції та законів України, діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України; виконувати рішення державних органів, накази (розпорядження), доручення керівників, надані на підставі та у межах повноважень, передбачених Конституцією та законами України.
Державні службовці виконують також інші обов`язки, визначені у положеннях про структурні підрозділи державних органів та посадових інструкціях, затверджених керівниками державної служби в цих органах, та контракті про проходження державної служби (у разі укладення).
Згідно зі статтею 62Закону № 889-VIII державний службовець зобов`язаний виконувати обов`язки, визначені статтею 8 цього Закону, а також: 1) не допускати вчинків, несумісних із статусом державного службовця; 2) виявляти високий рівень культури, професіоналізм, витримку і тактовність, повагу до громадян, керівництва та інших державних службовців; 3) дбайливо ставитися до державного майна та інших публічних ресурсів. Державний службовець особисто виконує покладені на нього посадові обов`язки.
Частиною 1 статті 64 Закону № 889-VIII передбачено, що за невиконання або неналежне виконання посадових обов`язків, визначених цим Законом та іншими нормативно-правовими актами у сфері державної служби, посадовою інструкцією, а також порушення правил етичної поведінки та інше порушення службової дисципліни державний службовець притягається до дисциплінарної відповідальності у порядку, встановленому цим Законом.
Відповідно до частини 1 статті 65 Закону № 889-VIII підставою для притягнення державного службовця до дисциплінарної відповідальності є вчинення ним дисциплінарного проступку, тобто протиправної винної дії або бездіяльності чи прийняття рішення, що полягає у невиконанні або неналежному виконанні державним службовцем своїх посадових обов`язків та інших вимог, встановлених цим Законом та іншими нормативно-правовими актами, за яке до нього може бути застосоване дисциплінарне стягнення.
У силу вимог пункту 5 частини 2 статті 65 Закону № 889-VIII дисциплінарним проступком є невиконання або неналежне виконання посадових обов`язків, актів органів державної влади, наказів (розпоряджень) та доручень керівників, прийнятих у межах їхніх повноважень.
За змістом частини 1 статті 66 Закону № 889-VIII до державних службовців застосовується один із таких видів дисциплінарного стягнення: 1) зауваження; 2) догана; 3) попередження про неповну службову відповідність; 4) звільнення з посади державної служби.
У разі допущення державним службовцем дисциплінарних проступків, передбачених пунктами 4, 5, 12 та 15 частини другої статті 65 цього Закону, суб`єктом призначення або керівником державної служби такому державному службовцю може бути оголошено догану (частина 3 статті 66 Закону № 889-VIII).
Відповідно до частини 1 статті 67 Закону № 889-VIII дисциплінарне стягнення має відповідати характеру і тяжкості вчиненого дисциплінарного проступку та ступеню вини державного службовця. Під час визначення виду дисциплінарного стягнення необхідно враховувати характер дисциплінарного проступку, обставини, за яких він був вчинений, настання тяжких наслідків, добровільне відшкодування заподіяної шкоди, попередню поведінку державного службовця та його ставлення до виконання посадових обов`язків.
Згідно з положеннями частин 2 - 4 статті 67 Закону № 889-VIII обставинами, що пом`якшують відповідальність державного службовця, є: 1) усвідомлення та визнання своєї провини у вчиненні дисциплінарного проступку; 2) попередня бездоганна поведінка та відсутність дисциплінарних стягнень; 3) високі показники виконання службових завдань; 4) вжиття заходів щодо попередження, відвернення або усунення настання тяжких наслідків, які настали або можуть настати в результаті вчинення дисциплінарного проступку, добровільне відшкодування заподіяної шкоди; 5) вчинення проступку під впливом погрози, примусу або через службову чи іншу залежність; 6) вчинення проступку внаслідок неправомірних дій керівника.
Під час застосування дисциплінарного стягнення можуть враховуватися також інші, не зазначені у частині другій цієї статті, обставини, що пом`якшують відповідальність державного службовця.
Обставинами, що обтяжують відповідальність державного службовця, є: 1) вчинення дисциплінарного проступку у стані алкогольного сп`яніння або у стані, викликаному вживанням наркотичних або токсичних засобів; 2) вчинення дисциплінарного проступку повторно, до зняття в установленому порядку попереднього стягнення; 3) вчинення проступку умисно на ґрунті особистої неприязні до іншого державного службовця, у тому числі керівника, чи помсти за дії чи рішення щодо нього; 4) вчинення проступку умисно з мотивів неповаги до держави і суспільства, прав і свобод людини, окремих соціальних груп; 5) настання тяжких наслідків або заподіяння збитків внаслідок вчинення дисциплінарного проступку.
Згідно з частиною 1 статті 69 Закону № 889-VIII для здійснення дисциплінарного провадження з метою визначення ступеня вини, характеру і тяжкості вчиненого дисциплінарного проступку утворюється дисциплінарна комісія з розгляду дисциплінарних справ (дисциплінарна комісія).
Постановою Кабінету Міністрів України від 04.12.2019 № 1039 затверджено Порядок здійснення дисциплінарного провадження, який визначає процедуру здійснення дисциплінарними комісіями з розгляду дисциплінарних справ дисциплінарних проваджень стосовно державних службовців (Порядок № 1039).
Пунктом 33 Порядку № 1039 визначено, що Комісія, дисциплінарна комісія розглядає належним чином сформовану дисциплінарну справу та за результатами такого розгляду приймає рішення про наявність чи відсутність у діях державного службовця дисциплінарного проступку та підстав для його притягнення до дисциплінарної відповідальності, про що зазначається у протоколі засідання.
Комісія, дисциплінарна комісія повинна встановити: чи мали місце обставини, на підставі яких порушено дисциплінарне провадження; чи містять дії державного службовця ознаки дисциплінарного проступку; чим характеризується дисциплінарний проступок, обставини, за яких він був вчинений, обставини, що пом`якшують чи обтяжують відповідальність, результати оцінювання службової діяльності державного службовця, наявність заохочень, стягнень та його ставлення до державної служби; чи підлягає державний службовець притягненню до дисциплінарної відповідальності; який вид дисциплінарного стягнення може бути застосований до державного службовця.
За приписами частин 10, 11 статті 69 Закону № 889-VIII результатом розгляду дисциплінарної справи є пропозиція Комісії або подання дисциплінарної комісії, які мають рекомендаційний характер для суб`єкта призначення.
Суб`єкт призначення протягом 10 календарних днів зобов`язаний прийняти рішення на підставі пропозиції Комісії або подання дисциплінарної комісії або надати вмотивовану відмову протягом цього строку.
Відповідно до частини 2 статті 74 Закону № 889-VIII дисциплінарне стягнення може бути накладено тільки у разі встановлення факту вчинення дисциплінарного проступку та вини державного службовця.
Згідно з частиною 1 статті 77 Закону № 889-VIII рішення про накладення на державного службовця дисциплінарного стягнення чи закриття дисциплінарного провадження приймає суб`єкт призначення протягом 10 календарних днів з дня отримання пропозицій Комісії, подання дисциплінарної комісії у державному органі. Рішення оформляється відповідним актом суб`єкта призначення.
За змістом частини 2 статті 77 Закону № 889-VIII у рішенні, яке оформляється наказом (розпорядженням), зазначаються найменування державного органу, дата його прийняття, відомості про державного службовця, стислий виклад обставин справи, вид дисциплінарного проступку і його юридична кваліфікація, вид застосованого дисциплінарного стягнення.
Аналіз наведених положень Закону № 889-VIII, Порядку № 1039 свідчить про те, що підставою для застосування дисциплінарного стягнення є вчинення особою дисциплінарного проступку, тобто протиправної винної дії або бездіяльності чи прийняття рішення, що полягає у невиконанні або неналежному виконанні державним службовцем своїх посадових обов`язків та інших вимог, встановлених Законом № 889-VIII та іншими нормативно-правовими актами.
Ці обставини, як і характер дисциплінарного проступку, обставини, за яких він учинений, настання тяжких наслідків, добровільне відшкодування заподіяної шкоди, попередню поведінку державного службовця та його ставлення до виконання посадових обов`язків з`ясовуються під час службового розслідування та/або прийняття рішення про накладення дисциплінарного стягнення чи закриття дисциплінарного провадження. Рішення суб`єкта призначення про накладення дисциплінарного стягнення має ґрунтуватись на матеріалах дисциплінарної справи.
При цьому, об`єктивною стороною дисциплінарного проступку є вчинення державним службовцем дій чи бездіяльності, або прийняття рішення, що містять ознаки протиправності, тобто, суперечать вимогам законодавства. Водночас, з суб`єктивної сторони дисциплінарний проступок характеризується наявністю вини державного службовця, під чим розуміється ставлення останнього до своїх протиправних дій чи бездіяльності, або рішення і їх шкідливих наслідків.
Аналогічний висновок щодо застосування норм права викладений у постанові Верховного Суду від 28.04.2020 у справі № 822/46/18.
Складовими дисциплінарного проступку є дії (бездіяльність) працівника; порушення або неналежне виконання покладених на працівника трудових обов`язків; вина працівника; наявність причинного зв`язку між діями (бездіяльністю) і порушенням або неналежним виконанням покладених на працівника трудових обов`язків. Недоведеність хоча б одного з цих елементів виключає наявність дисциплінарного проступку.
Відповідний висновок щодо застосування норм права міститься у постанові Верховного Суду від 10.12.2020 у справі № 812/831/16.
Пунктом 5 частини 2 статті 65 Закону № 889-VIII передбачено, що дисциплінарним проступком є невиконання або неналежне виконання посадових обов`язків, актів органів державної влади, наказів (розпоряджень) та доручень керівників, прийнятих у межах їхніх повноважень.
Під час розгляду справи судом встановлено, що Головним управлінням ДПС у Дніпропетровській області винесено наказ №16-дс від 16.06.2025 року «Про накладення дисциплінарного стягнення», відповідно до якого застосовано до заступника начальника відділу супроводження судових спорів за позаплановими перевірками управління правового забезпечення Головного управління ДПС у Дніпропетровській області Мосесова Артура дисциплінарне стягнення у вигляді догани за вчинення ним дисциплінарного проступку, передбаченого пунктом 5 частини другої статті 65 Закону України «Про державну службу»
Підставою винесення вказаного наказу: подання Дисциплінарної комісії від 06.06.2025 року №5975/04-36-05-01-ДК.
Так, зі змісту подання Дисциплінарної комісії від 06.06.2025 року №5975/04-36-05-01-ДК встановлено, що в ході розгляду дисциплінарної справи № 15 відносно заступника начальника відділу супроводження судових спорів за позаплановими перевірками управління правового забезпечення Головного управління ДПС у Дніпропетровській області ОСОБА_1 , дисциплінарною комісією виявлено порушення:
За результатами розгляду дисциплінарної справи № 15, Дисциплінарною комісією встановлено наявність у заступника начальника відділу супроводження судових спорів за позаплановими перевірками управління правового забезпечення Головного управління ДПС y Дніпропетровській області Мосесова Артура протиправної бездіяльності, передбаченої пунктом 5 частини другої ст. 65 Закону України «Про державну службу» від 10.12.2015 № 889-VI (зі змінами).
Дисциплінарною комісією зроблено висновок про наявність протиправної бездіяльності та підстав для притягнення до дисциплінарної відповідальності (п.5 ч.2 ст.65 Закону України «Про державну службу»), а саме, порушення пункту 2 розділу 3, пункту 3 розділу з Посадової інструкції заступника начальника відділу супроводження судових спорів за позаплановими перевірками управління правового забезпечення ГУ ДПС п.п. 2.1-2.3. п.2 Розділу І Порядку організації роботи органів ДПС під час підготовки та супроводження у судах справ, не пов`язаних із процедурами банкрутства, погашення та стягнення заборгованості платників податків, ведення претензійної роботи, затвердженого наказом ДІІС України №357 від 28.06.2022 (зі змінами).
При цьому, зі змісту доповідної записки та подання Дисциплінарної комісії, судом встановлено, що відповідачем при винесенні спірного наказу, не було враховано надані позивачем пояснення, щодо його стану здоров`я та перебування на лікарняному та не надана оцінка таким обставинам.
Також, позивачем зазначено, що він повідомив свого безпосереднього керівника про його самопочуття та стан здоров`я, при цьому під час проведення дисциплінарного провадження, дисциплінарною комісією не було відібрано та не враховано пояснень безпосереднього керівника позивача.
При цьому, матеріали дисциплінарного провадження не місять жодних заперечень безпосереднього керівника позивача, що наданих позивачем пояснень або будь-яких інших пояснень.
Відповідно до пункту 2.7 Розділу І Порядку організації роботи органів ДПС під час підготовки та супроводження у судах справ, не пов`язаних з процедурою банкрутства та заборгованістю платників податків, ведення претензійної роботи затвердженого наказом Державної податкової служби України від 28.06.2022 №357 зі змінами, внесеними наказами ДПС від 24.06.2024 №467, від 31.03.2025 №326 у межах здійснення процедур представництва інтересів органів ДПС у судах керівники підрозділів правового забезпечення у межах компетенції зобов`язані забезпечити:
- всебічне дотримання закону. Правил етичної поведінки в органах ДПС, затверджених відповідним наказом ДПС, функціональних повноважень органів ДПС, визначених у Податковому кодексі України, Положенні про Державну податкову службу України, затвердженому постановою Кабінету Міністрів України від 06 березня 2019 року № 227 (зі змінами). Положеннях про територіальні органи ДПС, Положенні про підрозділ правового забезпечення тощо;
- вжиття заходів, передбачених процесуальним законодавством, для належного захисту інтересів органу ДПС;
- своєчасне направлення до суду процесуальних документів та інших матеріалів, оформлених згідно з вимогами законодавства, які витребовуються судом та/або є необхідними для обґрунтування законності позиції відповідного органу ДПС;
- участь фахівців підрозділів правового забезпечення у судових засіданнях, крім випадків, передбачених цим Порядком;
- оскарження рішень судів, винесених не на користь органів ДПС, крім випадків, передбачених цим Порядком та процесуальним законодавством;
- вжиття заходів щодо своєчасного (у межах бюджетного року) повернення судового збору у випадках, передбачених статтею 7 Закону України «Про судовий збір»;
- здійснення постійного моніторингу результатів супроводження справ у судах за участі органів ДПС, узагальнення судової практики;
- здійснення інформаційного супроводження правової роботи в органах ДПС за допомогою підсистеми «Суди» ІКС «АСО».
Відповідно до пункту 2.8 Розділу І вказаного Порядку керівники підрозділів правового забезпечення:
- здійснюють контроль за якістю, обґрунтованістю та своєчасністю складання та направлення процесуальних документів, у тому числі у разі визнання відповідно до Розділу III цього Порядку доцільним оскарження судового рішення надалі;
- здійснюють погодження відзивів, заперечень, апеляційних скарг у резонансних справах, касаційних скарг в актуальних та резонансних справах;
- забезпечують погодження відзивів, заперечень та апеляційних скарг в актуальних справах керівниками несамостійних структурних підрозділів у складі підрозділів правового забезпечення.
Згідно з п.2.10 Розділу І вказаного Порядку у разі неможливості забезпечення участі фахівця підрозділу правового забезпечення у судовому засіданні керівник підрозділу правового забезпечення зобов`язаний забезпечити повідомлення суду про поважність причин неявки та вжити заходів щодо відкладення судом розгляду справи на іншу дату.
Таким чином, з вищевикладеного вбачається, що на керівника підрозділу правового забезпечення покладено обов`язок вжиття необхідних заходів, у зв`язку з неможливістю забезпечення участі фахівця у судовому засіданні, при цьому жодних пояснень керівника позивача матеріали дисциплінарного провадження не містять та їх відсутність жодним чином не обґрунтована, а тому посилання відповідача, щодо виявлених порушень та невжиття відповідних заходів позивачем є необґрунтованими та не знайшли свого підтвердження.
Крім того, суд зазначає, що у поданні Дисциплінарної комісії не зазначено, що виявлені недоліки та порушення призвели до тяжких наслідків.
Так, у постанові Верховного Суду у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду від 16.03.2021 у справі № 140/2819/19, суд дійшов висновку, що для накладення дисциплінарного стягнення уповноваженому органу необхідно встановити наявність протиправної поведінки державного службовця, шкідливих наслідків та причинного зв`язку між ними і поведінкою особи, що притягається до відповідальності. Протиправність поведінки полягає у порушенні державним службовцем своїх посадових обов`язків та інших вимог, встановлених Законом № 889-VIII та іншими нормативно-правовими актами, за яке до нього може бути застосоване дисциплінарне стягнення. Також необхідно враховувати інші обставини, що мають значення: характер дисциплінарного проступку, обставини, за яких він був вчинений, настання тяжких наслідків, добровільне відшкодування заподіяної шкоди, попередню поведінку державного службовця та його ставлення до виконання посадових обов`язків.
Тобто, для застосування дисциплінарного стягнення уповноваженому органу необхідно встановити наявність всіх елементів складу дисциплінарного проступку - об`єкту, об`єктивної сторони, суб`єкта, суб`єктивної сторони, а також врахувати інші обставини, що мають значення: ступінь тяжкості, наявність шкоди, особу працівника. Об`єктивна сторона дисциплінарного проступку складається з протиправної поведінки суб`єкта (працівника), шкідливих наслідків та причинного зв`язку між ними і поведінкою особи, що притягається до відповідальності. Протиправність поведінки полягає у порушенні трудових обов`язків, закріплених нормами спеціального законодавства про працю, які регламентовані зокрема Законом №889-VII, положеннями, посадовими інструкціями, а також у порушенні або невиконанні наказів і розпоряджень роботодавця, уповноваженої ним адміністрації.
При цьому, суд звертає увагу на те, що за наведеною нормою підставою для притягнення до дисциплінарної відповідальності є дисциплінарний проступок, сутність якого полягає у невиконанні чи неналежному виконанні особою посадових обов`язків, актів органів державної влади, наказів (розпоряджень) та доручень керівників, прийнятих у межах їх повноважень.
Дослідженням матеріалів дисциплінарної справи встановлено, що дисциплінарна комісія під час прийняття рішення про наявність у позивача дисциплінарного проступку не встановила: чи мали місце обставини, на підставі яких порушено дисциплінарне провадження, зокрема: ступінь вини, характер і тяжкість вчиненого проступку, наявність шкоди; чи містять дії позивача ознаки дисциплінарного проступку, шкідливі наслідки та причинний зв`язок між ними й поведінкою позивача; чим характеризується дисциплінарний проступок, обставини, за яких він був вчинений.
Враховуючи викладене, суд доходить висновку, що наказ Головного управління ДПС у Дніпропетровській області №16-дс від 16.06.2025 року «Про накладення дисциплінарного стягнення» є протиправним та таким, що підлягає скасуванню.
Щодо доводів позивача про порушення відповідачем заміни голови Дисциплінарно комісії (дисциплінарне провадження відповідно до наказу Головного управління ДПС у Дніпропетровській області від 05.05.2025 № 29-дп) з головного державного інспектора відділу з питань запобігання та виявлення корупцію ОСОБА_2 на в.о. заступника начальника управління начальника відділу правового супроводження діяльності управління правового заперечення ОСОБА_5 , суд зазначає наступне.
Наказом Головного управління ДПС у Дніпропетровській області від 05.05.2025 № 29 дп затверджено склад Дисциплінарної комісії з розгляду дисциплінарної справи стосовно заступника начальника відділу супроводження судових спорів за позаплановими перевірками управління правого забезпечення Головного управління ДПС у Дніпропетровській області ОСОБА_1 .
Відповідно до наказу ГУ ДПС від 19.05.2025 № 340-о «Про припинення державної служби та звільнення ОСОБА_2 », 19.05.2025 року припинено державну службу та звільнено ОСОБА_2 , головного державного інспектора відділу з питань запобігання та виявлення корупцію Головного управління ДПС у Дніпропетровській області, за угодою сторін, відповідно до частини другої статті 86 Закону України від 10.12.2015 № 889-VIII «Про державну службу» (зі змінами).
Відповідно до Протоколу засідання Дисциплінарної комісії з розгляду дисциплінарних справ Головного управління ДПС у Дніпропетровській області від 06.06.2025 № 3, по першому питанню порядку денного члени Дисциплінарної комісії вирішили, керуючись пунктом 16 Порядку здійснення дисциплінарного провадження, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 04.12.2019 року № 1039 «Про затвердження Порядку здійснення дисциплінарного провадження (із змінами), з числа членів Дисциплінарної комісії обрати головою Дисциплінарної комісії начальника відділу супроводження судових спорів із загальних питань управління правового забезпечення ГУ ДПС Горбань Анастасію.
З огляду на вказане, судом не встановлено порушення зміни складу дисциплінарної комісії.
Відповідно до ч. 1 ст. 77 Кодексу адміністративного судочинства України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу, а за змістом ст. 90 цього Кодексу суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні.
Оцінюючи усі докази, які були досліджені судом у їх сукупності, суд дійшов висновку, що адміністративний позов підлягає задоволенню.
Згідно ч. 1 ст. 139 Кодексу адміністративного судочинства України, при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.
Відповідно до ч.1 ст.132 Кодексу адміністративного судочинства України судові витрати складаються із судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи.
З урахуванням положень статті 139 КАС України та відповідно до задоволених вимог, судові витрати пов`язані зі сплатою судового збору за подання адміністративного позову до суду підлягає стягненню в розмірі 968,96 грн, за рахунок бюджетних асигнувань відповідача.
Керуючись ст.ст. 241-246, 250 Кодексу адміністративного судочинства України, суд,
Визнати протиправним та скасувати наказ Головного управління ДПС у Дніпропетровській області №16-дс від 16.06.2025 року «Про накладення дисциплінарного стягнення».
Стягнути на користь ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_1 ) судові витрати зі сплати судового збору у розмірі 968,96 грн. (дев`ятсот шістдесят вісім гривень дев`яносто шість копійок) за рахунок бюджетних асигнувань Головного управління ДПС у Дніпропетровській області.
Рішення суду набирає законної сили відповідно до вимог статті 255 Кодексу адміністративного судочинства України та може бути оскаржене в строки, передбачені статтею 295 Кодексу адміністративного судочинства України.

Повний текст рішення складений 22.10.2025 року.

Суддя М.В. Дєєв