Справа № 380/20827/25
Суддя: Качур Роксолана Петрівна
Дата ухвалення: 2025-10-21 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ЛЬВІВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

21 жовтня 2025 рокусправа № 380/20827/25
місто Львів

Суддя Львівського окружного адміністративного суду Качур Р.П. одержала позовну заяву Первинної профспілкової організації Львівської обласної клінічної лікарні вільної профспілки медичних працівників України до Львівської обласної ради, Комунального некомерційного підприємства Львівської обласної ради Львівська обласна клінічна лікарня про визнання протиправним та скасування рішень-

установила:

Первинна профспілкова організація Львівської обласної клінічної лікарні вільної профспілки медичних працівників України (далі - позивач), звернулася до суду з позовом до Львівської обласної ради ( далі відповідач-1), Комунального некомерційного підприємства Львівської обласної ради Львівська обласна клінічна лікарня (далі відповідач 2), в якому просить:

- визнати протиправним та скасувати рішення Львівської обласної ради від 06 серпня 2024 року №597 Про надання згоди на безоплатну передачу цілісного майнового комплексу комунального некомерційного підприємства Львівської обласної ради Львівська обласна клінічна лікарня зі спільної власності територіальних громад сіл, селищ, міст Львівської області у державну власність.

- визнати протиправним та скасувати наказ КНП ЛОР ЛОКЛ Про повідомлення працівників щодо зміни істотних умов праці від 21 серпня 2025 року №407.

Ухвалою від 21.10.2025 відмовлено у відкритті провадження в частині позовних вимог.

Відповідно до вимог ст. 171 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України) суддя після одержання позовної заяви у тому числі з`ясовує:

- чи відповідає позовна заява вимогам, встановленим статтями 160, 161, 172 цього Кодексу;

- чи позов подано у строк, установлений законом (якщо позов подано з пропущенням встановленого законом строку звернення до суду, то чи достатньо підстав для визнання причин пропуску строку звернення до суду поважними);

- чи немає інших підстав для залишення позовної заяви без руху, повернення позовної заяви або відмови у відкритті провадження в адміністративній справі, встановлених цим Кодексом.

Позовна заява не відповідає вимогам, встановленим статтями 160, 161 КАС України.

Відповідно до ч. 1 ст. 122 КАС України позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів (ч. 2 ст. 122 КАС України).

Частиною 3 ст. 122 КАС України передбачено, що для захисту прав, свобод та інтересів особи цим Кодексом та іншими законами можуть встановлюватися інші строки для звернення до адміністративного суду, які, якщо не встановлено інше, обчислюються з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Згідно з ч. 6 ст. 160 КАС України у разі пропуску строку звернення до адміністративного суду позивач зобов`язаний додати до позову заяву про поновлення цього строку та докази поважності причин його пропуску.

Суд встановив, що згідно з штемпелем канцелярії суду позовна заява надійшла до суду 17.10.2025, тобто з пропуском строку.

У позовній заяві представник позивача просить суд визнати поважними причини пропуску строку та поновити строк на звернення до адміністративного суду щодо оскарження Рішення Львівської обласної ради від 06 серпня 2024 року №597 за позовом Первинної профспілкової організації Львівської обласної клінічної лікарні вільної профспілки медичних працівників України та ОСОБА_1 до Львівської обласної ради, Комунального некомерційного підприємства Львівської обласної ради «Львівська обласна клінічна лікарня». Обґрунтовуючи причини пропуску представник позивача зазначає, про об`єктивну неможливість своєчасного звернення до суду та про те, що порушене право виявлено не в момент прийняття оскаржуваного рішення, а з моменту отримання відомостей про державну реєстрацію.

Дослідивши заяву представниці позивача про поновлення строку звернення до суду, суддя зазначає таке.

Відповідно до вимог статті 122 КАС України позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами. Для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Таким чином, законодавством регламентовано шестимісячний строк звернення особи до суду за захистом її прав, свобод та законних інтересів, що обумовлено метою досягнення юридичної визначеності у публічно-правових відносинах та дисциплінуванням учасників адміністративного судочинства щодо своєчасної реалізації їх права на суд.

Строк звернення до суду обчислюється за загальним правилом з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

При цьому "повинна" слід тлумачити як неможливість незнання, припущення про високу вірогідність дізнатися, а не обов`язок особи дізнатися про порушення своїх прав. Зокрема, особа повинна була дізнатися про порушення своїх прав, якщо: особа знала про обставини прийняття рішення чи вчинення дій і не було перешкод для того, щоб дізнатися про те, яке рішення прийняте або які дії вчинені; рішення скероване на її адресу поштовим повідомленням, яке вона відмовилася отримати або не отримала внаслідок неповідомлення відправника про зміну місця проживання; про порушення її прав знали близькі їй особи.

День, коли особа дізналася про порушення свого права - це встановлений доказами день, коли позивач дізнався про рішення, дію чи бездіяльність, внаслідок якої відбулося порушення їх прав, свобод чи інтересів.

Інститут строків у адміністративному процесі сприяє досягненню юридичної визначеності у публічно-правових відносинах та стимулює суд і учасників адміністративного процесу добросовісно ставитися до виконання своїх обов`язків. Строки звернення до адміністративного суду з позовом, апеляційною чи касаційною скаргами обмежують час, протягом якого такі правовідносини вважаються спірними. Після їх завершення, якщо ніхто не звернувся до суду за вирішенням спору, відносини стають стабільними.

Аналогічні правові висновки були висловлені Верховним Судом у постановах від 28.03.2018 у справі № 809/1087/17 та від 22.11.2018 у справі № 815/91/18.

Оскільки початок шестимісячного строку визначено альтернативно - це день, коли особа або дізналася, або повинна була дізнатися про порушення свого права, при визначенні початку цього строку суд має з`ясувати момент, коли особа фактично дізналася або мала реальну можливість дізнатися про наявність відповідного порушення (рішення, дії, бездіяльності), а не коли вона з`ясувала для себе, що певні рішення, дії чи бездіяльність стосовно неї є порушенням.

Відповідно до правового висновку, викладеного у постанові Верховного Суду від 31.03.2021 у справі № 240/12017/19 щодо застосування строку звернення до суду, передбаченого статтею 122 КАС України:

"…для визначення початку перебігу строку для звернення до суду необхідно встановити час, коли позивач дізнався або повинен був дізнатись про порушення своїх прав, свобод та інтересів. Позивачу недостатньо лише послатись на необізнаність про порушення його прав, свобод та інтересів; при зверненні до суду він повинен довести той факт, що він не міг дізнатися про порушення свого права й саме із цієї причини не звернувся за його захистом до суду протягом шести місяців від дати порушення його прав, свобод чи інтересів чи в інший визначений законом строк звернення до суду. В той же час, триваюча пасивна поведінка такої особи не свідчить про дотримання такою особою строку звернення до суду з урахуванням наявної у неї можливості знати про стан своїх прав, свобод та інтересів.

Представниця позивача, обґрунтовуючи об`єктивну неможливість своєчасного звернення до суду зазначила, що станом на момент прийняття рішення Львівської обласної ради від 06 серпня 2024 року №597 їм не було відомо про реальний правовий статус майна. В оспорюваному рішенні майно позиціонується як цілісний майновий комплекс, проте лише після проведення державної реєстрації окремих об`єктів нерухомості та отримання 12 червня 2025 року Витягу з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно (№430964237) позивачі дізнались про відсутність цілісного майнового комплексу як об`єкта речових прав.

Суд вказує, що правове значення для початку перебігу строку звернення до суду має факт, коли позивач дізнався про існування оскарженого рішення, а не момент, коли виникли підстави для звернення до суду чи настали правові наслідки у зв`язку з реалізацією такого рішення.

Суд звертає увагу позивача на те, що із аналізу змісту позовних вимог слідує, що їхні права порушені фактом, протиправною на їхню думку, державної реєстрації державним реєстратором цілісного майнового комплексу як неіснуючого об`єкта у розумінні законодавства у сфері реєстрації речових прав на нерухоме майно, тобто внаслідок вчинення дій іншою особою, а не Львівською обласною радою.

Враховуючи викладене, суд дійшов висновку, що немає підстав вважати, що зазначені представницею позивача обставини є поважними причинами пропуску строку звернення до суду.

Таким чином, позивачем не наведено достатніх та переконливих аргументів на підтвердження існування об`єктивних, непереборних та істотних перешкод на звернення до суду протягом встановленого законом строку, а наведені представницею позивача у заяві обставини носять суб`єктивний характер, а тому не є достатніми для висновку про наявність підстав для поновлення строку звернення до суду.

Підсумовуючи викладене вище, суддя дійшла висновку що підстави, вказані позивачем у клопотанні про поновлення строку звернення до адміністративного суду є неповажними.

Відповідно до частини 1 статті 123 КАС України у разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду з заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду або вказати інші підстави для поновлення строку.

Згідно з вимогами частин 1, 2 ст. 169 КАС України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

З урахуванням наведеного позовну заяву слід залишити без руху та надати строк позивачу для усунення її недоліків.

Керуючись ст.ст. 169, 243, 248, 256, 293, 294 КАС України, суддя -

ухвалила:

1. Визнати неповажними причини пропуску позивачем строку звернення до адміністративного суду, які викладені у заяві про поновлення строку звернення до суду.

2. Позовну заяву залишити без руху для усунення недоліків позовної заяви.

3. Позивачу усунути недоліки позовної заяви у строк, що не перевищує десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху, шляхом подання до канцелярії суду чи надіслання на адресу суду (79018 м. Львів вул. Чоловського 2) заяви про поновлення строку звернення до адміністративного суду із зазначенням інших (нових) підстав, що можуть свідчити про поважність причин пропуску такого строку з підтверджуючими відповідні обставини доказами.

4. Роз`яснити позивачу, що у випадку неусунення у встановлений строк недоліків позовна заява вважатиметься неподаною та буде повернута.

5. Копію ухвали невідкладно надіслати особі, що звернулася із позовною заявою.

Ухвала про залишення позовної заяви без руху набирає законної сили з моменту її підписання. Заперечення на ухвалу може бути включено до апеляційної скарги на рішення суду.

Суддя Р.П. Качур