Справа № 541/1482/25
Суддя: Перцова Т.С.
Дата ухвалення: 2025-10-21 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

УХВАЛА

21 жовтня 2025 р.Справа № 541/1482/25

Другий апеляційний адміністративний суд у складі колегії:

Головуючого судді: Перцової Т.С.,

Суддів: П`янової Я.В. , Жигилія С.П. ,

за участю секретаря судового засідання Колесник О. Е.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні у приміщенні Другого апеляційного адміністративного суду заяву Головного управління Національної поліції в Харківській області про ухвалення додаткового судового рішення у справі № 541/1482/25 за апеляційною скаргою Головного управління Національної поліції у Полтавської області на рішення Миргородського міськрайонного суду Полтавської області від 08.07.2025 у справі № 541/1482/25

за позовом ОСОБА_1

до Головного управління Національної поліції у Полтавській області, поліцейського Миргородського районного відділу поліції ГУНП в Полтавській області Кропивного Руслана Вікторовича

про скасування постанови про притягнення до адміністративної відповідальності та закриття провадження у справі,

ВСТАНОВИВ

Постановою Другого апеляційного адміністративного суду від 25.09.2025 по справі № 541/1482/25 апеляційну скаргу Головного управління Національної поліції в Полтавській області задоволено.

Рішення Миргородського міськрайонного суду Полтавської області від 08.07.2025 по справі № 541/1482/25 в частині задоволених позовних вимог - скасовано.

Прийнято в цій частині постанову, якою позов ОСОБА_1 до Головного управління Національної поліції в Полтавській області, поліцейського Миргородського районного відділу поліції ГУНП в Полтавській області Кропивного Руслана Вікторовича, про скасування постанови про притягнення до адміністративної відповідальності та закриття провадження у справі залишено без задоволення.

До Другого апеляційного адміністративного суду від відповідача надійшла заява про ухвалення додаткового судового рішення (у порядку ст. 252 КАС України), в якій останній просив суд апеляційної інстанції винести додаткове рішення у справі, яким стягнути зі ОСОБА_1 на користь Головного управління Національної поліції в Полтавській області судові витрати у вигляді судового збору за подання апеляційної скарги на рішення Миргородського міськрайонного суду Полтавської області від 08.07.2025 по справі № 541/1482/25 у розмірі 726,72 грн.

Сторони про дату, час та місце розгляду справи повідомлені належним чином за допомогою засобів підсистеми "Електронний суд" та шляхом розміщення на веб-порталі "Судова влада" повідомлення про виклик у судове засідання.

Від Головного управління Національної поліції в Полтавській області надійшла заява про розгляд справи за відсутності представника відповідача.

Згідно з частиною 4 статті 229 КАС України фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Перевіривши доводи вказаної заяви, колегія суддів дійшла висновку про те, що у її задоволенні слід відмовити в огляду на наступне.

Відповідно до частин першої, другої статті 132 КАС України судові витрати складаються із судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи. Розмір судового збору, порядок його сплати, повернення і звільнення від сплати встановлюються законом.

Засади розподілу судових витрат визначені статтею 139 КАС України.

Так, частиною першою статті 139 КАС України встановлено загальні правила, згідно з якими при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.

Зокрема, положеннями частини другої статті 139 КАС України визначено, що при задоволенні позову суб`єкта владних повноважень з відповідача стягуються виключно судові витрати суб`єкта владних повноважень, пов`язані із залученням свідків та проведенням експертиз.

Відповідно до частин шостої та сьомої статті 139 КАС України, якщо суд апеляційної чи касаційної інстанції, не повертаючи адміністративної справи на новий розгляд, змінить судове рішення або ухвалить нове, він відповідно змінює розподіл судових витрат.

Розмір витрат, які сторона сплатила або має сплатити у зв`язку з розглядом справи, встановлюється судом на підставі поданих сторонами доказів (договорів, рахунків тощо).

Зміст наведених положень КАС України щодо розподілу судових витрат свідчить про те, що вони стосуються загального правила компенсації судових витрат стороні, на користь якої ухвалено рішення.

Водночас, процесуальний закон визначив обмежений перелік судових витрат, розподіл яких здійснюється у випадку задоволення позову суб`єкта владних повноважень - це виключно судові витрати суб`єкта владних повноважень, пов`язані із залученням свідків та проведенням експертиз.

Зрештою, у контексті відшкодування судового збору у статтях 139-142 КАС України законодавець визначив коло суб`єктів розподілу чи повернення судового збору, позаяк у вказаних нормах веде мову про сторін (позивача й відповідача) і третю особу.

Аналіз змісту частин першої-третьої статті 139 КАС України дозволяє зробити висновок про те, що витрати суб`єкта владних повноважень на сплату судового збору за будь-яких результатів розгляду справи (задоволення або відмова в задоволенні позову, як повністю, так і частково) не підлягають розподілу за результатом розгляду справи. На користь саме такого тлумачення свідчить зміст частини третьої статті 139 КАС України, відповідно до якої суд не включає до складу судових витрат, які підлягають розподілу між сторонами, витрати суб`єкта владних повноважень на сплату судового збору.

На переконання колегії суддів, такий підхід законодавця до правового регулювання розподілу витрат на сплату судового збору нерозривно пов`язаний із завданням адміністративного судочинства, котре полягає у вирішенні судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.

Інше тлумачення цих статей призведе до парадоксальної ситуації, для прикладу - у випадку задоволення позову суб`єкта владних повноважень до особи про стягнення заборгованості (податкового боргу, адміністративно-господарських санкцій тощо) судовий збір з відповідача стягнутий не буде, а сплата особою-відповідачем боргу до бюджету до прийняття судом рішення та, відповідно, відмови позивача - суб`єкта владних повноважень від позову з мотивів погашення відповідачем заборгованості - призведе до стягнення з відповідача (особи) судового збору.

З урахуванням наведеного, колегія суддів дійшла висновку про те, що передбачене статтею 139 КАС України правило щодо присудження витрат спрацьовує, якщо позивачем/відповідачем є фізична особа або юридична особа, яка не є суб`єктом владних повноважень; якщо позивачем/відповідачем виступає суб`єкт владних повноважень, незалежно від результату розгляду справи не підлягають відшкодуванню понесені ним судові витрати, окрім судових витрат суб`єкта владних повноважень, пов`язаних із залученням свідків та проведенням експертиз.

Таким чином, суд апеляційної інстанцій дійшов висновку про те, що подана Головним управлінням Національної поліції в Полтавській області заява про ухвалення додаткового судового рішення у порядку статті 252 КАС України про стягнення з позивача на користь відповідача сплаченого судового збору - задоволенню не підлягає.

Керуючись ст. 139, 252 Кодексу адміністративного судочинства України , суд -

У Х В А Л И В

Заяву Головного управління Національної поліції в Полтавській області про ухвалення додаткового судового рішення у порядку статті 252 КАС України у справі за апеляційною скаргою Головним управлінням Національної поліції в Полтавській області на рішення Миргородського міськрайонного суду Полтавської області від 08.07.25 у справі № 541/1482/25 за позовом ОСОБА_1 до Головного управління Національної поліції в Полтавській області, поліцейського Миргородського районного відділу поліції ГУНП в Полтавській області Кропивного Руслана Вікторовича, про скасування постанови про притягнення до адміністративної відповідальності та закриття провадження у справі - залишити без задоволення.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та може бути оскаржена у касаційному порядку протягом тридцяти днів шляхом подачі касаційної скарги безпосередньо до Верховного Суду.

Головуючий суддя Перцова Т.С.
Судді П`янова Я.В. Жигилій С.П.