Справа № 712/13924/25
Суддя: Пересунько Я. В.
Дата ухвалення: 2025-10-24 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Провадження № 2-а/712/283/25
У Х В А Л А

24 жовтня 2025 року суддя Соснівського районного суду м. Черкаси Пересунько Я.В., вирішуючи питання про відкриття провадження у справі за адміністративним позовом ОСОБА_1 до ІНФОРМАЦІЯ_1 про визнання протиправною та скасування постанови про адміністративне правопорушення, -

в с т а н о в и в:

У жовтні 2025 року адвокат Яцюк М.В., який діє в інтересах ОСОБА_1 , звернувся до суду з указаним адміністративним позовом.

Ухвалою Соснівського районного суду м. Черкаси від 13 жовтня 2025 року визнано неповажними наведені ОСОБА_1 підстави для поновлення строку оскарження постанови начальника ІНФОРМАЦІЯ_2 від 20 червня 2025 у справі № 3083/М/2025.

Позовну заяву ОСОБА_1 залишено без руху та надати йому строк у 10 днів із дня вручення ухвали для усунення недоліків, зазначених у її мотивувальній частині.

21 жовтня 2025 року представником позивача Яцюком М.В. надано заяву про усунення недоліків, в якій він поновити строк з інших підстав, на підтвердження яких надає: докази надання відповіді на адвокатський запит адвоката Яцюка М.В., поданий в інтересах ОСОБА_1 ; скрін-шот із листування ОСОБА_1 із адвокатом Яцюком М.В.

Дослідивши надані позивачем матеріали, суд робить наступні висновки.

Судом установлено, що 11 червня 2025 року адвокат Яцюк М.В., в інтересах ОСОБА_1 , звернувся до ІНФОРМАЦІЯ_2 з адвокатським запитом щодо видачі протоколу (постанови) що складалися працівниками ІНФОРМАЦІЯ_2 відносно ОСОБА_1 .

Відповідь на запит адвоката мала бути надана до 19 червня 2025 року включно.

Проте вже 13 червня 2025 року ОСОБА_1 отримав копію протоколу № 3083/М/2025 від 13.06.2025 про адміністративне правопорушення за ч. 3 ст. 2010-1 КУпАП, в якому було зазначено про виклик на розгляд справи про адміністративне правопорушення на 20 червня 2025 року об 11 год 00 хв.

Таким чином, ОСОБА_1 був обізнаний про розгляд справи про адміністративне правопорушення саме 20 червня 2025 року.

Після 20 червня 2025 року адвокат ОСОБА_1 Яцюк М.В. лише 19 серпня 2025 року (майже через два місяці) звернувся до ІНФОРМАЦІЯ_2 із запитом про результати розгляду справи про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 .

Доказів того, що сам ОСОБА_1 чи його адвокат Яцюк М.В. не могли раніше звернутися із запитом про результати розгляду справи про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 суду не надано.

Також стороною позивача не надано суду доказів того, що до 20 червня 2025 року позивач повідомляв ІНФОРМАЦІЯ_3 про неможливість його участі у розгляді справи про адміністративне правопорушення 20 червня 2025 року через його хворобу.

Тобто, із 20 червня 2025 року і принаймні до 19 серпня 2025 року ОСОБА_1 не цікавився своєю справою в ІНФОРМАЦІЯ_4 , хоча мав адвоката і мав можливість зробити це сам або через свого адвоката без надмірних затримок.

Відповідно до постанови Великої Палати Верховного Суду від 11 вересня 2025 року у справі № 990/98/25 поважними причинами пропуску процесуального строку є ті, які унеможливлюють або ускладнюють можливість вчинення процесуальних дій у визначений законом строк, є об`єктивно непереборними, не залежать від волевиявлення особи, що звернулась з адміністративним позовом, пов`язані з дійсно істотними обставинами, перешкодами чи труднощами, що унеможливили своєчасне звернення до суду та підтверджені належними і допустимими доказами.

Слід зазначити, що день, коли особа дізналася про порушення свого права, - це встановлений доказами день, коли позивач дізнався про рішення, дію чи бездіяльність, внаслідок якої відбулося порушення його прав, свобод чи інтересів.

Якщо цей день встановити точно неможливо, то його строк обчислюється з дня, коли особа повинна була дізнатися про порушення своїх прав (свобод чи інтересів). При цьому слово «повинна» слід тлумачити як неможливість незнання, припущення про високу вірогідність дізнатися, а не обов`язок особи дізнатися про порушення своїх прав. Зокрема, особа повинна була дізнатися про порушення своїх прав, якщо вона знала про обставини прийняття рішення чи вчинення дій і не було перешкод для того, щоб дізнатися про те, яке рішення прийняте або які дії вчинені. Незнання про порушення через байдужість до своїх прав або небажання дізнатися не є поважною причиною пропуску строку звернення до суду.

Установлення законом процесуальних строків передбачено з метою дисциплінування учасників адміністративного судочинства та своєчасного виконання ними передбачених КАС певних процесуальних дій. Інститут строків в адміністративному процесі сприяє досягненню юридичної визначеності в публічно-правових відносинах, а також стимулює учасників адміністративного процесу добросовісно ставитися до виконання своїх обов`язків. Ці строки обмежують час, протягом якого такі правовідносини можуть вважатися спірними; після їх завершення, якщо ніхто не звернувся до суду за вирішенням спору, відносини стають стабільними. Недотримання встановлених законом строків зумовлює чітко визначені юридичні наслідки.

Велика Палата зазначає, що розумні строки в адміністративному судочинстві - це найкоротші за конкретних обставин строки (якщо інше не визначено законом або встановлено судом), протягом яких сторона повинна вжити певних дій, демонструючи свою зацікавленість у їх результатах, і які об`єктивно оцінюються судом стосовно відповідності принципам добросовісності та розсудливості, а також на предмет дотримання прав інших учасників (забезпечення балансу інтересів).

Зазначений висновок узгоджується з висновком Великої Палати, викладеним у постановах від 01 лютого 2024 року у справі № 990/270/23, від 14 листопада 2024 року у справі № 990/240/24 та інших.

Крім того, Європейський суд з прав людини у своїх рішеннях дотримується позиції, що проявляти ініціативу щодо своєчасного розгляду справи повинен саме позивач. Зокрема, заявник як сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитися провадженням у її справі, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

Згідно із п. 1 ч. 4 ст. 169 КАС України позовна заява повертається позивачеві, якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви, яку залишено без руху, у встановлений судом строк.

З огляду на викладене, надані адвокатом документи на усунення недоліків не дають підстав для поновлення пропущеного позивачем строку на оскарження постанови начальника ІНФОРМАЦІЯ_2 від 20 червня 2025 у справі № 3083/М/2025, що є підставою для повернення позовної заяви позивачу.

Зважаючи на вищенаведене, керуючись ст. 169 КАС України, -

п о с т а н о в и в:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ІНФОРМАЦІЯ_1 про визнання протиправною та скасування постанови про адміністративне правопорушення повернути позивачу.

Ухвалу може бути оскаржено до Шостого апеляційного адміністративного суду (м. Київ, вул. Московська, 8, корп. 30) протягом п`ятнадцяти днів з дня підписання ухвали суддею.

Суддя Я.В. Пересунько