Справа № 320/20734/23
Суддя: Жук Р.В.
Дата ухвалення: 2025-10-17 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

КИЇВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А

17 жовтня 2025 року м. Київ № 320/20734/23

Київський окружний адміністративний суд у складі судді Жука Р.В., ознайомившись із матеріали адміністративної справи

за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Хім Сінтез»

до 1) Головного управління ДПС у м. Києві;

2) Державної податкової служби України

про визнання протиправними та скасування рішення, зобов`язання вчинити певні дії, -

ВСТАНОВИВ:

До Київського окружного адміністративного суду звернулося Товариство з обмеженою відповідальністю «Хім Сінтез» з адміністративним позовом до Головного управління ДПС у м. Києві, Державної податкової служби України в якому просить суд:

- визнати протиправними та скасувати рішення Комісії ГУ ДПС у м. Києві про реєстрацію/відмову в реєстрації податкових накладних/розрахунків коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних від 08.12.2022 № 7805405/35201593;

- зобов`язати Державну податкову службу України зареєструвати в Єдиному реєстрі податкових накладних Приватного підприємства «Хім Сінтез» податкову накладну від 26.10.2022 № 10 датою її фактичного подання.

Ухвалою Київського окружного адміністративного суду від 21.06.2023 залишено позовну заяву без руху.

У зв`язку із звільненням головуючого судді, здійснено повторний автоматизований розподіл справи № 320/20734/23, за наслідками якого, справу передано на розгляд судді Жуку Р.В.

Ухвалою Київського окружного адміністративного суду від 20.11.2023 залишено позовну заяву без руху.

14.12.2023 позивач подав до суду заяву про усунення недоліків.

Ухвалою Київського окружного адміністративного суду від 19.12.2023 відкрито провадження у справі за правилами спрощеного позовного провадження.

Ухвалою Київського окружного адміністративного суду від 05.06.2025 залишено позовну заяву Товариства з обмеженою відповідальністю «Хім Сінтез» без руху. Надано позивачу десятиденний строк з дня отримання цієї ухвали для усунення виявлених недоліків позовної заяви, шляхом надання суду заяву про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду із зазначенням підстав поважності пропуску цього строку та відповідних доказів.

17.06.2024 позивачем в системі «Електронний Суд» сформовано заяву про продовження строків пропущеного строку позовної давності, в якій позивач просить суд поновити строк звернення до суду із даним позовом.

Дослідивши матеріали справи, суд зазначає таке.

Відповідно до частини першої статті 122 КАС України, позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів (абзац перший частини другої статті 122 КАС).

Спеціальними нормами, якими встановлені окремий порядок захисту порушених прав платників податків, в тому числі і в судовому порядку, є норми ПК України.

Відповідно до пункту 56.1 статті 56 ПК рішення, прийняті контролюючим органом, можуть бути оскаржені в адміністративному або судовому порядку.

Відтак, строк звернення до суду з позовом про визнання протиправним і скасування рішення про відмову в реєстрації податкової накладної в ЄРПН з похідною вимогою про зобов`язання її зареєструвати, у разі, коли платником податків не використовувалася процедура адміністративного оскарження таких рішень як досудового порядку вирішення спору, становить шість місяців з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Аналогічного висновку дійшов Верховний Суд в постанові від 20 листопада 2020 року у справі № 1.380.2019.006517 (провадження № К/9901/12325/20).

Відповідно до позиції Верховного Суду, сформульованої в постанові від 11 жовтня 2019 року у справі № 640/20468/18, у разі використання платником податків процедури адміністративного оскарження рішення податкового органу, строк позовної давності для звернення до суду становить 3-місяці з моменту отримання платником податків рішення по скарзі.

Матеріалами справи встановлено, що оскаржуване позивачем у даній справі рішення Комісії, яка приймає рішення про реєстрацію ПН/РК в ЄРПН або відмову в такій реєстрації прийнято 08.12.2022 № 7805405/35201593.

22.12.2022 відповідач-2 за результатами адміністративного оскарження позивачем спірного рішення прийняв рішення №77693/35201593/2.

Отже, тримісячний строк на звернення до суду із цим позовом починає обчислюватися з 23.12.2022, а саме з наступного дня після прийняття рішення за результатами розгляду скарги, і закінчується 23.03.2023, а саме в останній день тримісячного строку на оскарження рішення.

01.06.2023 позивач подав до суду засобами поштового зв`язку позовну заяву про визнання протиправним та скасування оскаржуваного рішення.

Відповідно до ч. 1 та 2 ст. 121 КАС України суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення. Встановлений судом процесуальний строк може бути продовжений судом за заявою учасника справи, поданою до закінчення цього строку, чи з ініціативи суду.

Позивач подаючи до суду заяву на виконання вимог ухвали суду від 05.06.2025 зазначає, що у зв`язку з тим, що на момент подання позовної заяви в 2023 році до суду діяла норма відносно не застосування строків позовної давності, що визначено пункт 19 з розділу "Прикінцеві та перехідні положення" Цивільного кодексу України. Цей пункт передбачав, що на період дії воєнного стану, введеного Указом Президента України від 24 лютого 2022 року № 64/2022, перебіг позовної давності, визначений Цивільним кодексом, зупиняється на строк дії такого стану. Позивач вважає, що зазначена причина несвоєчасного оскарження рішення є обґрунтованою та може бути підставою для поновлення вказаних строків.

Суд зазначає, що відповідно до правової позиції, викладеної в постанові Верховного Суду від 08.08.2024 у справі № 440/15583/23 введення на території України воєнного стану не зупинило перебіг процесуальних строків звернення до суду. Питання поновлення процесуального строку у випадку його пропуску з причин, пов`язаних із запровадженням воєнного стану в Україні, вирішується у кожному конкретному випадку з урахуванням доводів, наведених у заяві/клопотанні про поновлення такого строку. Сам по собі факт запровадження воєнного стану в Україні не є підставою для поновлення процесуального строку. Такою підставою можуть бути обставини, що виникли внаслідок запровадження воєнного стану та унеможливили виконання учасником судового процесу процесуальних дій протягом установленого законом строку.

Поряд з цим, суд бере до уваги правову позицію, викладену в постанові Верховного Суду від 01.06.2023 у справі № 300/4156/22 згідно якої розумні строки в адміністративному судочинстві - це найкоротші за конкретних обставин строки (якщо інше не визначено законом або встановлено судом), протягом яких сторона повинна вжити певних дій, демонструючи свою зацікавленість у їх результатах, і які об`єктивно оцінюються судом стосовно відповідності принципам добросовісності та розсудливості, а також на предмет дотримання прав інших учасників (забезпечення балансу інтересів).

Отже, оскільки тримісячний строк на звернення до суду із цим позовом закінчується 23.03.2023, а позивачем подано до суду позов 01.06.2023, суд, з урахуванням заяви про поновлення процесуального строку, приходить до висновку, що позивач звернувся до суду у найкоротші строки. При цьому, сам пропуск строку звернення до суду є незначним.

Так, у справі "Голдер проти Сполученого Королівства" (Golder v. the United Kingdom, заява №4451/70, пункти 28-36) Європейським судом з прав людини було визначено, що право на доступ до суду є одним з аспектів права на суд згідно з пунктом 1 статті 6 Конвенції. У цій справі Суд визнав право на доступ до суду як невід`ємний аспект гарантій, закріплених у статті 6, пославшись на принципи верховенства права та недопущення свавілля, покладені в основу більшості положень Конвенції. Разом з тим, право на доступ до суду повинно бути "практичним та ефективним", а не "теоретичним чи ілюзорним" (рішення у справі "Беллє проти Франції" (Bellet v. France), заява № 13343/87, пункт 36). Це міркування набуває особливої актуальності у контексті гарантій, передбачених статтею 6, з огляду на почесне місце, яке в демократичному суспільстві посідає право на справедливий суд (рішення у справі "Принц Ліхтенштейну Ганс-Адам II проти Німеччини" (Prince Hans-Adam II of Liechtenstein v. Germany ), [ВП] заява № 42527/98, пункт 45 та рішення у справі "Парафія греко-католицької церкви в м. Лупені та інші проти Румунії", (Lupeni Greek Catholic Parish and others v. Romania), [ВП] заява № 76943/11, пункти 84, 86).

Верховний Суду у постанові від 29 вересня 2022 року у справі № 500/1912/22 звернув увагу на те, що при застосуванні процесуальних норм слід уникати як надмірного формалізму, так і надмірної гнучкості, які можуть призвести до нівелювання процесуальних вимог, встановлених законом. Надмірний формалізм у трактуванні процесуального законодавства визнається неправомірним обмеженням права на доступ до суду як елемента права на справедливий суд згідно зі статтею 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.

Зазначений підхід неодноразово був застосований Верховним Судом, зокрема у постановах від 21 травня 2021 року у справі № 1.380.2019.006107, від 22 липня 2021 року у справі № 340/141/21, від 16 вересня 2021 року у справі № 240/10995/20 та від 12 вересня 2022 року у справі №120/16601/21-а.

За вказаних обставин, суд приходить до висновку про визнання поважними причини пропуску строку звернення до суду та поновлення строку звернення до суду.

Керуючись статтями 122, 123, 171, 243, 248 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

У Х В А Л И В:

1. Визнати поважними причини пропуску строку звернення до суду та поновлення строку звернення до суду.

2. Продовжити розгляд справи у порядку спрощеного позовного провадження.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та не підлягає оскарженню. Заперечення на ухвалу можуть бути включені до апеляційної скарги на рішення суду.

Суддя Жук Р.В.