Справа № 480/6041/25
Суддя: М.М. Шаповал
Дата ухвалення: 2025-10-20 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

СУМСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Р І Ш Е Н Н Я
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
20 жовтня 2025 року Справа № 480/6041/25
Сумський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді - Шаповала М.М., розглянувши в порядку спрощеного позовного провадження в приміщенні суду в м. Суми адміністративну справу №480/6041/25 за позовом товариства з обмеженою відповідальністю "СК-Агро" до Головного управління ДПС у Сумській області про визнання протиправним та скасування податкового повідомлення - рішення
В С Т А Н О В И В:
Вимоги позивач мотивує тим, що в процесі здійснення своєї господарської діяльності та в межах придбання у контрагентів товарів та послуг, товариство було учасником фактичних господарських операцій, за наслідками здійснення яких, контрагентами складалися і подавалися на реєстрацію в ЄРПН податкові накладні та складалися розрахунки коригувань до них.
Зокрема, контрагентом-постачальником ТОВ "МАРКІТРЕЙД" було зареєстровано податкову накладну № 19 від 22.05.2024 на суму 181 048,85 грн, в т.ч. ПДВ 30 174,81 грн та складений розрахунок коригуванння на зменшення кількості товару від 22.05.2024 № 39 на суму 150 874,04 грн, в т.ч. ПДВ 30 174,81 грн, який було направлено позивачеві 13.06.2024, що підтверджують повідомлення до розрахунків коригувань "Отримання документу Додаток № 2", "Властивості документа Додаток № 2", "Квитанції про реєстрацію ПН/РК в ЄРПН", у яких вказана дата фактичного направлення РК контрагентом, дата отримання РК Позивачем та дата реєстрації позивачем РК в ЄРПН 13.06.2024.
В основу акту перевірки покладено висновок контролюючого органу про порушення товариством граничних термінів реєстрації вищевказаного розрахунку коригування до податкової накладної в ЄРПН, який було направлено позивачу контрагентом, з порушенням позивачем терміну реєстрації на 5 календарних днів, чим порушено п. 201.10 ст. 201 ПК України.
З метою розрахунку граничних строків, відповідач взяв за основу дату РК до податкової накладної та кінцеву дату реєстрації такого РК, без урахування фактичної дати направлення РК постачальником возивачеві.
Позивач із таким рішенням не погоджується та зазначає, що розрахунок кількості календарних днів порушення граничного терміну реєстрації РК, визначені актом та оскаржуваним ППР є помилковими, оскільки, відповідачем взято до уваги проміжок часу між датою складання розрахунку коригування та остаточною датою реєстрації РК у ЄРПН. При цьому, не взято до уваги фактичну дату отримання РК позивачем, як на підставу подальшої та остаточної реєстрації таких РК позивачем. З огляду на положення ПК України, граничні строки реєстрації РК підлягають розрахунку та реєстрації саме від дати отримання РК від постачальника товарів/послуг.
Ухвалою суду від 01.08.2025 вказану позовну заяву було залишено без руху та надано позивачу строк для усунення недоліків позовної заяви. Позивачем усунено недоліки позовної заяви у встановлений строк.
Ухвалою суду від 11.08.2025 відкрито провадження в даній справі за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи (у письмовому провадженні) та встановлено відповідачу 15-денний строк з дня вручення даної ухвали для подання відзиву на позовну заяву.
Дослідивши матеріали справи, оцінивши докази в їх сукупності, суд вважає, що позовні вимоги підлягають задоволенню, виходячи з наступного.
Головним управлінням ДПС у Сумській області проведено камеральну перевірку ТОВ "СК-АГРО" з питання своєчасності реєстрації податкових накладних та розрахунків коригування до податкових накладних у Єдиному реєстрі податкових накладних, складених за травень 2024 року.
Позивач не погоджується з такими висновками податкового органу і зазначає, що по ПН/РК розрахунки кількості календарних днів порушення граничного терміну реєстрації РК, визначені актом та оскаржуваним ППР є помилковими, оскільки відповідачем взято до уваги проміжок часу між первинною датою складання ПН та остаточною датою реєстрації РК у ЄРПН. При цьому, не взято до уваги фактичну дату отримання РК позивачем, як на підставу подальшої та остаточної реєстрації таких РК позивачем. З огляду на положення ПК України, граничні строки реєстрації РК підлягають розрахунку та реєстрації саме від дати отримання РК від постачальника товарів/послуг.
На підтвердження зазначеного позивач надав податковому органу та суду документальні підтвердження дати отримання РК до ПН від постачальників, а саме, Повідомлення до РК "Властивості документа Додаток № 2", "Отримання документу Додаток № 2".
Проаналізувавши позиції сторін викладені у їх заявах по суті, суд зазначає, що основним питанням яке підлягає з`ясуванню у цій справі є встановлення саме з якого моменту необхідно відраховувати строк реєстрації РК отриманого покупцем від постачальника - з дня складання ПН, чи з дня отримання РК покупцем/отримувачем послуг від постачальника/продавця.
Суд зазначає, що саме від цього залежить наявність чи відсутність порушення строків реєстрації розрахунків коригування.
Відповідач вважає, що оскільки ПКУ не передбачено механізм фіксації дати отримання покупцем РК, то розрахунки кількості календарних днів порушення граничного терміну реєстрації РК необхідно здійснювати від дати складання ПН продавцем до дати реєстрації розрахунку коригування.
Суд не погоджується з такою позицією відповідачів виходячи з наступного.
Відповідно до пункту 201.1 статті 201 ПКУ платник податку зобов`язаний скласти ПН/РК в електронній формі з дотриманням умови щодо реєстрації у порядку, визначеному законодавством, електронного підпису уповноваженої платником особи, та зареєструвати її в ЄРПН.
Терміни реєстрації ПН/РК встановлені пунктом 201.10 ст. 201 ПКУ, згідно з яким така реєстрація повинна здійснюватися з урахуванням граничних строків:
для ПН/РК до податкових накладних, складених з 1 по 15 календарний день (включно) календарного місяця, - до останнього дня (включно) календарного місяця, в якому вони складені;
для ПН/РК до податкових накладних, складених з 16 по останній календарний день (включно) календарного місяця, - до 15 календарного дня (включно) календарного місяця, наступного за місяцем, в якому вони складені;
для зведених ПІН та/або РК до таких зведених податкових накладних, складених за операціями, визначеними пунктом 198.5 статті 198 та пунктом 199.1 етапі 199 цього Кодексу, - протягом 20 календарних днів, що настають за останнім календарним днем місяця, в якому вони складені;
для РК, складених постачальником товарів/послуг до податкової накладної, що складена на отримувача - платника податку, в яких передбачається зменшення суми компенсації вартості товарів/послуг їх постачальнику, - протягом 15 календарних днів з дня отримання такого РК до податкової накладної отримувачем (покупцем).
Законом України від 12 січня 2023 року № 2876/ІХ "Про внесення змін до розділу XX "Прикінцеві положення" ПКУ щодо відновлення обмеження перебування грального бізнесу на спрощеній системі оподаткування" (далі-Закон № 2876) підрозділ 2 розділу XX "Перехідні положення" ПКУ доповнено пунктами 89 та 90, якими на період дії воєнного етапу збільшено строки реєстрації в Єдиному реєстрі податкових накладних/розрахунків коригування, встановлені пунктом 201.10 статті 201 ПКУ, та зменшено розміри штрафів за їх порушення.
Нові строки реєстрації в ЄРПН ПН/РК становлять: для ПН/РК, складених з 1 по 15 календарний день (включно) календарного місяця, - до 05 календарного дня (включно) календарного місяця, наступного за місяцем, в якому вони складені; для ПН/РК, складених з 16 по останній календарний день (включно) календарного місяця, - до 18 календарного дня (включно) календарного місяця, наступного за місяцем, в якому вони складені; для РК, складених постачальником товарів/послуг до податкової накладної, що складена на отримувача платника з податку, в яких передбачається зменшення суми компенсації вартості товарів/нослуг їх постачальнику, - протягом 18 календарних днів з дня отримання такого РК до ПН отримувачем (покупцем).
За порушення строків реєстрації податкових накладних та розрахунків коригування до податкових накладних у ЄРПН, які припадають па період до набрання чинності Законом № 2876-ІХ, передбачено накладення штрафу у розмірах, встановлених пунктами 1201. 1 та 1201.2 статті 1201 ПКУ.
Відповідно до 192.1 ст. 192 ПКУ якщо після постачання товарів/послуг здійснюється будь-яка зміна суми компенсації їх вартості, включаючи наступний за постачанням перегляд цін, перерахунок у випадках повернення товарів/послуг особі, яка їх надала, або при поверненні постачальником суми попередньої оплати товарів/послуг, суми податкових зобов`язань та податкового кредиту постачальника та отримувача підлягають відповідному коригуванню на підставі розрахунку коригування до податкової накладної, складеному в порядку, встановленому для податкових накладних, та зареєстрованому в Єдиному реєстрі податкових накладних.
Розрахунок коригування до податкової накладної не може бути зареєстрований в Єдиному реєстрі податкових накладних пізніше 1095 календарних днів з дати складання податкової накладної, до якої складений такий розрахунок коригування.
Розрахунок коригування, складений постачальником товарів/послуг до податкової накладної, яка складена на отримувача - платника податку, підлягає реєстрації в Єдиному реєстрі податкових накладних:
постачальником (продавцем) товарів/послуг, якщо передбачається збільшення суми компенсації їх вартості на користь такого постачальника або якщо коригування кількісних та вартісних показників у підсумку не змінює суму компенсації;
отримувачем (покупцем) товарів/послуг, якщо передбачається зменшення суми компенсації вартості товарів/послуг їх постачальнику, для чого постачальник надсилає складений розрахунок коригування отримувачу.
Розрахунок коригування до податкової накладної складається також у випадку виправлення помилок, допущених при складанні податкової накладної, у тому числі не пов`язаних із зміною суми компенсації вартості товарів/послуг.
Порядок складання розрахунку коригування та його реєстрації в Єдиному реєстрі податкових накладних аналогічний порядку, передбаченому для податкових накладних, крім випадків, передбачених цим Порядком.
У разі складання розрахунку коригування з метою виправлення помилок, допущених при складанні податкової накладної, не пов`язаних із зміною суми компенсації вартості товарів/послуг, у розрахунку коригування зазначаються виправлені дані.
Відповідно до п.25 Порядку № 1307 розрахунок коригування, складений постачальником (продавцем) товарів (послуг) до податкової накладної, яка видана їх отримувачу - платнику податку, підлягає реєстрації в Єдиному реєстрі податкових накладних:
постачальником (продавцем) товарів/послуг, якщо передбачається збільшення суми компенсації їх вартості на користь такого постачальника (продавця) або якщо коригування кількісних та вартісних показників у підсумку не змінює суму компенсації;
отримувачем (покупцем) товарів/послуг, якщо передбачається зменшення суми компенсації вартості товарів/послуг їх постачальнику (продавцю), для чого постачальник (продавець) надсилає складений розрахунок коригування отримувачу (покупцю). З цією метою постачальник (продавець) складає у загальному порядку розрахунок коригування, у верхній лівій частині якого робить відповідну помітку "X", та надсилає його отримувачу (покупцю). Накладання кваліфікованих електронних підписів посадових осіб постачальника (продавця) та отримувача (покупця) на такий розрахунок коригування здійснюється у порядку, визначеному законодавством.
З аналізу даних правових норм слідує, що у випадку виправлення помилок, допущених при складанні податкової накладної, у тому числі не пов`язаних із зміною суми компенсації вартості товарів/послуг, складається розрахунок коригування до податкової накладної. При цьому, порядок складання розрахунку коригування та його реєстрації в Єдиному реєстрі податкових накладних аналогічний порядку, передбаченому для податкових накладних. Таким чином, розрахунок коригування до податкової накладної має бути складеним на дату проведення перерахунку.
Водночас ПК України та Порядком заповнення податкової накладної не передбачено механізму фіксації дати отримання покупцем такого розрахунку коригування, але на думку суду, зазначене не може бути підставою для застосування податковим органом тих приписів закону які стосуються строків реєстрації податкових накладних.
Такі висновки суд робить виходячи з того, що відповідно до вищенаведених приписів законодавства розрахунок корегування складається безпосередньо продавцем/постачальником. після чого направляється покупцю/отримувачу послуг, який здійснює його реєстрацію. Тобто, покупець, (у цій справі позивач), повністю залежний від дати складання РК продавцем, а тому є справедливим та логічним здійснювати розрахунок строку реєстрації РК з дати його отримання від постачальника, оскільки Позивач (покупець) не має впливу на строки видання РК продавцем, а тому притягнення його до відповідальності за порушення строків реєстрації РК виданого іншим суб`єктом є протиправним в силу відсутності його вини у несвоєчасному виданні РК.
Суд зазначає, що положеннями п.201.10 ст. 201 ПКУ, що реєстрація повинна здійснюватися з урахуванням граничних строків для РК, складених постачальником в яких передбачається зменшення суми компенсації вартості товарів/послуг їх постачальнику, - протягом 15 календарних днів з дня отримання такого РК до податкової накладної отримувачем (покупцем).
Податковим органом не враховані приписи вказаної статті та не наведено в акті підстави складання РК.
При цьому суд повністю відхиляє позицію відповідачів, що оскільки ПКУ не передбачено механізм фіксації дати отримання покупцем РК, то розрахунки кількості календарних днів порушення граничного терміну реєстрації РК необхідно здійснювати від дати складання ПН продавцем до дати реєстрації розрахунку коригування, оскільки такі твердження не ґрунтуються на нормах податкового законодавства та не відповідають принципу юридичної визначеності, який вимагає щоб юридичні норми були чіткими і точними та спрямованими на забезпечення того, щоб ситуації та правовідносини залишались передбачуваними.
Одним із ключових положень юридичної визначеності є "якість закону", яка охоплює собою такі характеристики відповідного акта законодавства, як, зокрема, чіткість, точність, недвозначність, зрозумілість, узгодженість, доступність, виконуваність, передбачуваність та послідовність. Ці характеристики стосуються як положень будь-якого акта (норм права, які в ньому містяться), так і взаємозв`язку такого акта з іншими актами законодавства такої ж юридичної сили.
Будь-які обмеження, які накладаються, мають ґрунтуватися на положеннях законодавства. Воно має бути сформульоване з достатньою чіткістю, щоб надати особі можливість визначити, чи буде її поведінка суперечити закону та якими можуть бути вірогідні наслідки порушень. Передбачення у національному законодавстві чітких визначень є істотною умовою для того, щоб закон залишався нескладним для розуміння та застосування, а також для запобігання спробам регулювати діяльність, яка не підлягає регулюванню (див. рішення ЄСПЛ у справі "Вєренцов проти України" від 11 квітня 2013 року).
Оскільки діючим законодавством не врегульований механізм фіксації дати отримання покупцем РК, то застосування податковим органом інших норм щодо реєстрації ПН є протиправним.
Крім того, положеннями п. 56.21 ст. 56 ПК України визначено, що у разі коли норма цього Кодексу чи іншого нормативно-правового акта, виданого на підставі цього Кодексу, або коли норми різних законів чи різних нормативно-правових актів, або коли норми одного і того ж нормативно-правового акта суперечать між собою та припускають неоднозначне (множинне) трактування прав та обов`язків платників податків або контролюючих органів, внаслідок чого є можливість прийняти рішення на користь як платника податків, так і контролюючого органу, рішення приймається на користь платника податків.
У постанові Верховного Суду від 10.02.2021 по справі № 380/671/20 вказано, що сама юридична конструкція норми пункту 56.21 статті 56 ПК України дає підстави стверджувати, що презумпція застосовна не лише у ситуації прямої суперечності норм, але й у будь-якій іншій ситуації невизначеності в процесі правозастосування. Для її застосування необхідно і достатньо виявлення двох або більше альтернативних варіантів правомірної поведінки, обравши найвигідніший для себе з яких платник має почуватися захищеним від можливих негативних наслідків як з боку контролюючого органу, так і суду.
Вищенаведеною нормою охоплюються не лише очікування платника почуватися захищеним, а й відповідний таким очікуванням обов`язок вибору визначеного варіанту поведінки і контролюючим органом, і судом. При цьому тягар доведення хибності (відсутності правових підстав) обраного платником варіанту поведінки покладається законом на контролюючий орган.
Таким чином, оскільки вищенаведені положення ПК України дають підстави стверджувати про існування неоднозначності у тлумаченні прав та/чи обов`язків платника податків, а тому слід віддавати перевагу найбільш сприятливому тлумаченню національного законодавства та приймати рішення на користь платника податків.
Враховуючи вище викладене, суд приходить до висновку, що застосування до позивача штрафних санкцій за несвоєчасну реєстрацію розрахунків корегування в умовах правової невизначеності покладає на позивача додатковий надмірний тягар та суперечить принципу правової визначеності та стабільності.
Як встановлено судом та підтверджено наданими суду письмовими доказами (Повідомлення до РК "Властивості документа Додаток № 22, "Отримання документу Додаток № 2") позивач в межах встановлених граничних термінів здійснив реєстрацію РК - в день отримання від постачальника в межах 18-ти календарних днів до 04.07.2024, що відповідає строкам реєстрації передбаченим п. 89 підрозділу 2 розділу ХХ "Перехідні положення" ПК України.
З урахуванням зазначеного, суд приходить до висновку, що контролюючим органом розрахунок штрафних санкцій здійснений протиправно, а тому позовні вимоги підлягають задоволенню, а податкове повідомлення рішення скасуванню.
Відповідно ст.242 КАС України рішення суду повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права при дотриманні норм процесуального права. Обґрунтованим є рішення, ухвалене судом на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин в адміністративній справі, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні, з наданням оцінки всім аргументам учасників справи.
Отже, ст. 2 КАС України та ч. 4 ст.242 КАС України вимагають, щоб судове рішення відповідало завданню адміністративного судочинства, а саме бути справедливим та неупередженим, своєчасно вирішувати спір у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.
Судові витрати підлягають стягненню на користь позивача.
Керуючись ст.ст. 90, 139, 143, 241-246, 250, 255, 295 КАС України, суд
В И Р І Ш И В:
Позов товариства з обмеженою відповідальністю "СК-Агро" до Головного управління ДПС у Сумській області про визнання протиправним та скасування податкового повідомлення - рішення - задовольнити.
Стягнути з Головного управління ДПС у Сумській області на користь товариства з обмеженою відповідальністю "СК-Агро" за рахунок бюджетних асигнувань витрати по сплаті судового збору в сумі 2422,40 гривень.
Рішення може бути оскаржено до Другого апеляційного адміністративного суду шляхом подачі апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня складення повного рішення.

Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Суддя М.М. Шаповал