Справа № 480/6307/25
Суддя: І.Г. Шевченко
Дата ухвалення: 2025-10-21 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

СУМСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А
про залишення позовної заяви без руху
21 жовтня 2025 року Справа № 480/6307/25
Сумський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Шевченко І.Г., розглянувши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до Головного управління ДПС у Сумській області про визнання протиправним та скасування податкового повідомлення - рішення,
В С Т А Н О В И В:
Ухвалою суду від 12.08.2025 позовну заяву прийнято до розгляду та відкрито провадження у справі, ухвалено здійснювати розгляд справи за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи.
При цьому, позивач у позові просив поновити строк звернення з цим позовом до суду, враховуючи те, що податкове повідомлення-рішення №315437-24/18-20 від 04.09.2023 було отримано ним тільки 11.07.2025. Вказав, що відповідачем було направлено податкове рішення на адресу позивача, однак ГУ ДПС у Сумській області було допущено помилку у поштовому індексі, у зв`язку з чим позивачем не отримано рекомендоване повідомлення.
Вирішуючи вказане клопотання позивача, суд в ухвалі від 12.08.2025 вказав, що у цій справі позивач оскаржує податкове повідомлення-рішення, прийняте відповідачем 04 вересня 2023 року, а до суду з цим позовом позивач звернувся після отримання від ДПС України рішення про залишення скарги без розгляду від 31.07.2025 у порядку адміністративного оскарження. При цьому, в матеріалах справи відсутні докази того, що позивач дізнався про оскаржуване рішення раніше ніж 11.07.2025. З огляду на вказане, враховуючи висновки Великої Палати Верховного Суду у постанові від 16.07.2025 у справі №500/2276/24, ухвалою від 12.08.2025 суд визнав поважними причини пропуску строку звернення з цим позовом до суду та поновив позивачу такий строк звернення до суду.
Крім того відповідач відмітив, що подана до ДПС України скарга була залишена без розгляду рішенням ДПС України від 31.07.2025 у зв`язку з порушенням строків для адміністративного оскарження. Тобто процедура адміністративного оскарження не розпочалась та відповідно рішення, що підтверджувало б проведення і закінчення процедури адміністративного оскарження та було б відправною точною для оскарження податкового повідомлення-рішення до суду, ДПС не було прийнято.
Позивач у запереченні на подане відповідачем клопотання вказав, що судом з врахуванням наданих письмових доказів вірно встановлено що спірне податкове повідомлення-рішення N9315437-24/18-20 від 04.09.2023 було отримано позивачем тільки 11.07.2025р. До суду з цим позовом про скасування оскаржуваного рішення позивач звернувся після отримання від ДПС України рішення про залишення скарги без розгляду від 31.07.2025 у порядку адміністративного оскарження. Тому судом при відкритті провадженні визнано поважними причини пропуску строку звернення до суду та поновлено позивачу такий строк.
Перевіривши матеріали справи, суд вказує наступне.
Відповідно до ч.13 ст.171 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України), суддя встановивши після відкриття провадження у справі, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 160, 161 цього Кодексу, постановляє ухвалу не пізніше наступного дня, в якій зазначаються підстави залишення заяви без руху, про що повідомляє позивача і надає йому строк для усунення недоліків, який не може перевищувати п`яти днів з дня вручення позивачу ухвали.
Так, за правилами ч.6 ст.161 КАС України визначено, що у разі пропуску строку звернення до адміністративного суду позивач зобов`язаний додати до позову заяву про поновлення цього строку та докази поважності причин його пропуску.
Положеннями ч.1 ст.122 КАС України унормовано, що позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.
Відповідно до ч.2 ст.122 КАС України, для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.
При цьому якщо законом передбачена можливість досудового порядку вирішення спору і позивач скористався цим порядком, або законом визначена обов`язковість досудового порядку вирішення спору, то для звернення до адміністративного суду встановлюється тримісячний строк, який обчислюється з дня вручення позивачу рішення за результатами розгляду його скарги на рішення, дії або бездіяльність суб`єкта владних повноважень (ч.4 цієї статті).
Згідно з ч.3 ст.122 КАС України, для захисту прав, свобод та інтересів особи цим Кодексом та іншими законами можуть встановлюватися інші строки для звернення до адміністративного суду, які, якщо не встановлено інше, обчислюються з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.
У сфері оподаткування права та обов`язки платників податків і зборів, компетенцію контролюючих органів, повноваження та обов`язки їх посадових осіб під час адміністрування податків, а також відповідальність за порушення податкового законодавства регулює Податковий кодекс України (у редакції, чинній на час виникнення спірних правовідносин, далі - ПК України).
Відповідно до п.56.1 ст.56 ПК України, рішення, прийняті контролюючим органом, можуть бути оскаржені в адміністративному або судовому порядку.
Спеціальними нормами, які встановлюють порядок оскарження рішень контролюючих органів, є норми ст.56 ПК України. Зі змісту цієї статті вбачається, що у платника податків є право розсуду в обранні адміністративного та/або судового порядку оскарження такого рішення після його отримання. Обрання платником податків у першу чергу адміністративного порядку оскарження рішення не виключає можливості надалі звернутися до суду з відповідним позовом, що визнається досудовим порядком вирішення спору. Водночас якщо після отримання рішення контролюючого органу платник податків звертається до суду з позовом, його право на адміністративне оскарження такого рішення втрачається.
Пунктом 56.18 статті 56 ПК України визначено, що з урахуванням строків давності, визначених статтею 102 цього Кодексу, платник податків має право оскаржити в суді податкове повідомлення-рішення або інше рішення контролюючого органу у будь-який момент після отримання такого рішення.
За п.56.19 ст.56 ПК України, у разі коли до подання позовної заяви проводилася процедура адміністративного оскарження, платник податків має право оскаржити в суді податкове повідомлення-рішення або інше рішення контролюючого органу про нарахування грошового зобов`язання протягом місяця, що настає за днем закінчення процедури адміністративного оскарження відповідно до пункту 56.17 цієї статті.
Верховний Суд у складі судової палати з розгляду справ щодо податків, зборів та інших обов`язкових платежів Касаційного адміністративного суду у постанові від 26.11.2020 року у справі №500/2486/19 уже сформував правовий висновок, відповідно до якого норма п.56.19 ст.56 ПК України є спеціальною щодо норми ч.4 ст.122 КАС України, має перевагу в застосуванні у податкових спорах і регулює визначену її предметом групу правовідносин - оскарження в судовому порядку податкових повідомлень-рішень та інших рішень контролюючих органів про нарахування грошових зобов`язань за умови попереднього використання позивачем досудового порядку вирішення спору (застосування процедури адміністративного оскарження абз.3 п.56.18 ст.56 ПК України). Вона встановлює строк для їх оскарження протягом місяця, що настає за днем закінчення процедури адміністративного оскарження відповідно до п.56.17 цієї статті.
Більше того, правовий висновок Верховного Суду у складі судової палати з розгляду справ щодо податків, зборів та інших обов`язкових платежів Касаційного адміністративного суду в постанові від 26.11.2020 року у справі №500/2486/19 тривалий час застосовують адміністративні суди у своїй судовій практиці, його, зокрема, підтримав Верховний Суд у постанові від 10.05.2024 року у справі №520/1810/23, у якій констатував, що строк звернення до суду з позовом про скасування податкового повідомлення-рішення за умови попереднього використання досудового порядку вирішення становить один місяць, що настає за днем закінчення процедури адміністративного оскарження.
Таким чином, за сформованою судовою практикою, яка є обов`язковою для врахування, строк звернення до суду з позовом про скасування податкового повідомлення-рішення або іншого рішення контролюючого органу про нарахування грошового зобов`язання за умови попереднього використання досудового порядку становить один місяць, що настає за днем закінчення процедури адміністративного оскарження.
Зазначений правовий висновок був сформований Великою палатою Верховного Суду у постанові від 16.07.2025 року у справі №500/2276/24.
Зокрема, Велика Палата Верховного Суду у постанові від 16.07.2025 року у справі №500/2276/24 вказала, що в адміністративному судочинстві можна виділити такі строки оскарження рішень/дій/бездіяльності суб`єкта владних повноважень:
1) якщо платник податків не оскаржував рішення контролюючого органу в досудовому (адміністративному) порядку - строк звернення до суду становить 6 місяців (ч.2 ст.122 КАС України);
2) якщо платник податків оскаржував рішення контролюючого органу в досудовому (адміністративному) порядку, яке не стосується нарахування грошових зобов`язань (наприклад, блокування ПН; присвоєння ризикового статусу тощо), - строк звернення до суду становить 3 місяці (ч.4 ст.122 КАС України);
3) якщо платник податків оскаржував рішення контролюючого органу в досудовому (адміністративному) порядку, яке передбачає нарахування грошових зобов`язань (наприклад, податкове повідомлення-рішення), - строк звернення до суду становить 1 місяць (п.56.19 ст.56 ПК України).
Також, Велика Палата Верховного Суду у постанові від 16.07.2025 року у справі №500/2276/24 звернула увагу на те, що судова практика Верховного Суду є усталеною і тривалий час незмінною, тому у платників податків не повинно бути двозначного розуміння положень чинного законодавства щодо строку звернення до суду з позовними вимогами про оскарження податкових повідомлень-рішень після процедури адміністративного оскарження цих повідомлень-рішень.
Аналогічне викладено і у постанові Верховного Суду від 14.08.2025 року у справі №280/3851/21.
У цій справі позивач оскаржує податкове повідомлення-рішення від 04.09.2023 та наголошує на тому, що до суду з цим позовом про скасування вказаного ППР він звернувся після отримання від ДПС України рішення про залишення скарги без розгляду від 31.07.2025 у порядку адміністративного оскарження. Тобто позивач відраховує строк звернення до суду саме з дати отримання рішення ДПС України про залишення скарги без розгляду від 31.07.2025, як такого, що отримано ним у порядку адміністративного оскарження ППР.
Разом з тим суд вказує, що рішення ДПС України про залишення скарги ОСОБА_1 без розгляду від 31.07.2025 прийнято саме у зв`язку з пропущенням ОСОБА_1 пропуском строків давності оскарження ППР, оскільки фактично по суті скарги не розглядалося.
Тому, відсутнє рішення ДПС України про результати розгляду скарги ОСОБА_1 , прийняте контролюючим органом у встановленому законодавством порядку, визначеного змісту та форми, що підтверджувало б проведення і закінчення процедури адміністративного оскарження та було б відправною точною для оскарження податкового повідомлення-рішення до суду.
Отже, рішення ДПС України від 31.07.2025 не є таким рішенням по своїй суті.
За таких обставин суд вважає, що відлік строку звернення до суду слід обраховувати саме з дня отримання позивачем оскаржуваного ППР.
Щодо отримання позивачем оскаржуваного ППР від 04.09.2023 суд зазначає, що під час відкриття провадження у справі в матеріалах справи були відсутні докази того, що про оскаржуване рішення позивач дізнався раніше. Ці обставини були враховані під час поновлення судом строку на звернення з цим позовом до суду.
Втім суд в ухвалі від 12.08.2025 звернув позивача увагу на те, що згідно із ч.4 ст.123 КАС України якщо після відкриття провадження у справі суд дійде висновку, що викладений в ухвалі про відкриття провадження у справі висновок суду про визнання поважними причин пропуску строку звернення до адміністративного суду був передчасним, і суд не знайде інших підстав для визнання причин пропуску строку звернення до адміністративного суду поважними, суд залишає позовну заяву без розгляду.
Відповідачем при цьому до додано докази на підтвердження того, що ППР від 04.09.2023 №315437-24/18-20 було надіслано адресою позивача: АДРЕСА_1 , втім поштове відправлення повернулася із зазначенням причин повернення "за закінченням терміну зберігання" (а.с.45-46). У відзиві представник відповідача зауважує, що саме вказана була податковою адресою позивача.
Відповідно до пункту 42.2 статті 42 Податкового кодексу України, документи вважаються належним чином врученими, якщо вони надіслані у порядку, визначеному пунктом 42.4 цієї статті, надіслані за адресою (місцезнаходженням, податковою адресою) платника податків рекомендованим листом з повідомленням про вручення або особисто вручені платнику податків (його представнику).
Судовою палатою з розгляду справ щодо податків, зборів та інших обов`язкових платежів Касаційного адміністративного суду у складі Верховного Суду у постанові від 23.05.2022 у справі №810/3116/18 зазначено, що відповідно до пункту 42.2. статті 42 Податкового кодексу України документи вважаються належним чином врученими, якщо вони надіслані за адресою (місцезнаходженням, податковою адресою) платника податків рекомендованим листом з повідомленням про вручення або особисто вручені платнику податків або його законному чи уповноваженому представникові.
У постанові від 09.10.2018 у справі № 820/1864/17 Верховний Суд зазначив, що добросовісний платник податків зобов`язаний забезпечити отримання ним кореспонденції за адресою місцезнаходження, що зазначена в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб та фізичних осіб-підприємців. У разі невиконання цього обов`язку платник не вправі посилатись на неотримання ним документів як на обставину, що звільняє його від настання у зв`язку з цим негативних для такого платника наслідків.
Отже обов`язку контролюючого органу щодо направлення платнику податків податкового повідомлення - рішення у спосіб, визначений статтями 42 Податкового кодексу України, кореспондує також і обов`язок такого платника добросовісно ставитись до отримання відповідної кореспонденції (у разі застосування пунктів 42.4) від органів ДПС України.
Позивач не заперечує, що його податковою адресою була саме адреса: АДРЕСА_1 .
Судом підтверджено, що саме за податковою адресою позивача: вул.Кочемазова (Германівська), буд.87а, м.Конотоп, Сумська область, останньому було надіслано ППР від 04.09.2023 №315437-24/18-20, втім поштове відправлення повернулася із зазначенням причин повернення "за закінченням терміну зберігання" (а.с.45-46).
Враховуючи вірне зазначення податкової адреси позивача " АДРЕСА_1 ", що визначається самим позивачем, формування оператором зв`язку іншого індексу не суперечить висновку про те, що оскаржуване ППР направлено саме на дійсну податкову адресу позивача.
Згідно повідомлення поштового відділення поштове відправлення з ППР від 04.09.2023 повернулося до відправника із відміткою "за закінченням зберігання" 10.10.2023 (а.с.45).
А відтак, з урахуванням вказаних вище висновків ВС та ВП ВС у постанові від 16.07.2025 року у справі №500/2276/24, суд дійшов висновку, що з наступного дня після повернення відправлення до відправника розпочався 6-місячний строк звернення на оскарження ППР від 04.09.2023. Втім з цим позовом до суду позивач звернувся лише 05.08.2025 згідно відтиску печатки поштового відділення на поштовому конверті (а.с.30). Тобто з пропуском встановленого строку, встановленого ч.2 ст.122 КАС України.
Щодо посилань позивача при цьому на те, що судом в ухвалі про відкриття провадження у справі позивачу поновлено строк звернення з цим позовом до суду, як вже звернено судом вище, згідно із ч.4 ст.123 КАС України якщо після відкриття провадження у справі суд дійде висновку, що викладений в ухвалі про відкриття провадження у справі висновок суду про визнання поважними причин пропуску строку звернення до адміністративного суду був передчасним, і суд не знайде інших підстав для визнання причин пропуску строку звернення до адміністративного суду поважними, суд залишає позовну заяву без розгляду.
При цьому згідно із ч.3 ст.123 КАС України якщо факт пропуску позивачем строку звернення до адміністративного суду буде виявлено судом після відкриття провадження в адміністративній справі і позивач не заявить про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані ним у заяві, будуть визнані судом неповажними, суд залишає позовну заяву без розгляду.
Крім того, відповідно до ч.13 ст. 171 КАС України суддя, встановивши після відкриття провадження у справі, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 160, 161 цього Кодексу, постановляє ухвалу не пізніше наступного дня, в якій зазначаються підстави залишення заяви без руху, про що повідомляє позивача і надає йому строк для усунення недоліків, який не може перевищувати п`яти днів з дня вручення позивачу ухвали.
Таким чином, враховуючи вказані вище норми КАС України, після відкриття провадження може бути вирішено питання щодо дотримання строку на звернення з позовом до суду, якщо після відкриття провадження у справі суд дійде висновку, що викладений в ухвалі про відкриття провадження у справі висновок суду про визнання поважними причин пропуску строку звернення до адміністративного суду був передчасним, і суд не знайде інших підстав для визнання причин пропуску строку звернення до адміністративного суду поважними.
Приписами ч.3 ст.123 КАС України визначено, що якщо факт пропуску позивачем строку звернення до адміністративного суду буде виявлено судом після відкриття провадження в адміністративній справі і позивач не заявить про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані ним у заяві, будуть визнані судом неповажними, суд залишає позовну заяву без розгляду.
Беручи до уваги те, що позивач звернувся до суду з пропуском строку, суд дійшов висновку про необхідність залишення позову без руху на підставі ч.13 ст. 171 КАС України та надання позивачу можливості подати клопотання про поновлення пропущеного строку звернення до суду із наведенням поважних причин пропущення цього строку, з урахуванням мотивів, викладених у цій ухвалі.
Роз`яснити позивачу, що згідно вимог ч.ч.14, 15 ст.171 КАС України, якщо позивач усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, суд продовжує розгляд справи, про що постановляє ухвалу не пізніше наступного дня з дня отримання інформації про усунення недоліків. Якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, позовна заява залишається без розгляду.
Керуючись ст. ст. 123, 160, 169, 171, 243, 248, 256 Кодексу адміністративного судочинства України, -
У Х В А Л И В:
Позовну заяву ОСОБА_1 до Головного управління ДПС у Сумській області про визнання протиправним та скасування податкового повідомлення - рішення - залишити без руху.
Недоліки позовної заяви можуть бути усунені позивачем протягом 10 днів з дня отримання копії цієї ухвали шляхом подання до суду клопотання про поновлення строку на звернення з позовом до суду із зазначенням у ній підстав та наданням доказів поважності його пропуску.
У разі невиконання вимог цієї ухвали позовна заява буде залишена без розгляду.
Копію даної ухвали направити особі, що звернулась з позовною заявою.
Ухвала набирає законної сили з дня її прийняття та оскарженню не підлягає.

Суддя І.Г. Шевченко