Справа № 320/12757/23
Суддя: Панченко Н.Д.
Дата ухвалення: 2025-10-21 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

КИЇВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А

21 жовтня 2025 року № 320/12757/23

Суддя Київського окружного адміністративного суду Панченко Н.Д., розглянувши заяву про роз`яснення судового рішення за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "Арсан ЮА" до Головного управління Державної податкової служби у м. Києві, Державної казначейської служби України про визнання протиправною бездіяльність та стягнення коштів,

ВСТАНОВИВ:

До Київського окружного адміністративного суду звернулось Товариство з обмеженою відповідальністю «Арсан ЮА» () з позовом до Головного управління ДПС у місті Києві (, адреса: вул. Шолуденка, буд. 33/19, м. Київ, 04116) та Державна казначейська служба України (, адреса: вул. Бастіонна, буд. 6, м. Київ, 01601), у якому просило суд, з урахуванням заяви про уточнення позовних вимог визнати протиправною бездіяльність ГУ ДПС у м. Києві та стягнути кошти.

Позов було обґрунтовано тим, що рішенням Окружного адміністративного суду міста Києва від 12 червня 2018 року у справі № 826/8711/17 за позовом ТОВ «Арсан ЮА» до Державної податкової інспекції у Шевченківському районі Головного управління ДФС у м. Києві про визнання протиправним та скасування рішення, зобов`язання вчинити дії, позов задоволено повністю та зобов`язано ДПІ у Шевченківському районі Головного управління ДФС у м. Києві подати органу Державного казначейства України висновок (подання) про повернення Товариству з обмеженою відповідальністю «Арсан ЮА» з Державного бюджету України коштів у розмірі 12975979,42 грн, що знаходилися в системі електронного адміністрування ПДВ на розрахунковий рахунок.

Ухвалою Шостого апеляційного адміністративного суду від 03 грудня 2018 року відмовлено у відкритті апеляційного провадження за апеляційною скаргою Державної податкової інспекції у Шевченківському районі ГУ ДФС у місті Києві. Також ухвалою Верховного Суду від 07 червня 2019 року у справі № 826/8711/17 відмовлено у відкритті касаційного провадження за касаційною скаргою Державної податкової інспекції у Шевченківському районі Головного управління ДФС у м. Києві на ухвалу Шостого апеляційного адміністративного суду від 03 грудня 2018 року

Отже, рішення Окружного адміністративного суду міста Києва від 12 червня 2018 року в адміністративній справі № 826/8711/17 набрало законної сили.

У зв`язку з невідшкодуванням підтвердженої в судовому порядку суми бюджетного відшкодування з ПДВ в розмірі 12 975 979,42 гривень позивач звернувся 19 квітня 2023 року до суду з позовом про визнання протиправної бездіяльності податкового органу, що полягає у неподанні висновку (подання) про повернення Товариству з Державного бюджету України коштів у розмірі 12 975 979,42 гривень, що знаходилися в системі електронного адміністрування ПДВ на розрахунковий рахунок та стягнення з Державного бюджету України через Державну Казначейську службу України на користь Товариства заборгованість в загальній сумі 22 552 757,62 гривень, з яких: 12 975 979,42 гривень - сума основного боргу, 7 857 549, 80 гривень - інфляційні витрати та 1 719 228,40 гривень - штрафні санкції.

Рішенням Київського окружного адміністративного суду від 02 квітня 2024 року №320/12757/23, яке набрало законної сили 19.03.2025 позов задоволений частково та було постановлено стягнути з Державного бюджету України на користь Товариства з обмеженою відповідальністю «Арсан ЮА» (; адреса: 79040, Львівська область, м. Львів, вул. Городоцька, буд. 357, офіс 1) грошові кошти у розмірі 12975979,42 грн (дванадцять мільйонів дев`ятсот сімдесят п`ять тисяч дев`ятсот сімдесят дев`ять) грн. 42 коп.

Представник ТОВ «Арсан ЮА» звернулася до суду з клопотання про роз`яснення рішення Київського окружного адміністративного суду від 02 квітня 2024 року по справі № 320/12757/23 в частині джерела походження коштів, які підлягають стягненню з Державного бюджету України на користь ТОВ «Арсан ЮА», оскільки в резолютивній частині рішення відсутнє зазначення походження коштів, а саме, що це є стягненням заборгованості з ПДВ.

Дана обставина на думку заявника ускладнює виконання судового рішення.

Відповідно до ухвали Київського окружного адміністративного суду від 08.10.2025 було призначене судове засідання на 20.10.2025 та у подальшому перенесене на 21.10.2025.

У судове засідання з`явився представник заявника. Інші учасники процесу, що повідомлені своєчасно та належним чином, враховуючи скорочені строки розгляду даної категорії справ, у судове засідання не з`явились, причини неявки суду невідомі. Жодних заяв чи клопотань про відкладення судового засідання чи розгляд заяви за їх відсутності матеріали справи не містять.

З огляду на процесуальні норми Кодексу адміністративного судочинства України, судом прийнято рішення про розгляд заяви у порядку письмового провадження.

Вирішуючи питання щодо даного клопотання суд зазначає таке.

Статтею 254 КАС України передбачено, що за заявою учасника справи, державного виконавця суд роз`яснює ухвалене ним судове рішення, яке набрало законної сили, не змінюючи змісту судового рішення, шляхом постановлення ухвали.

Подання заяви про роз`яснення судового рішення допускається, якщо воно ще не виконано або не закінчився строк, протягом якого судове рішення може бути подане для примусового виконання.

Суд розглядає заяву про роз`яснення судового рішення у порядку, в якому було ухвалено відповідне судове рішення, протягом десяти днів з дня її надходження. У разі необхідності суд може розглянути питання роз`яснення судового рішення в судовому засіданні з повідомленням учасників справи та державного виконавця. Неприбуття у судове засідання осіб, які були належним чином повідомлені про дату, час та місце судового засідання, не перешкоджає розгляду заяви.

Подання заяви про роз`яснення судового рішення зупиняє перебіг строку, встановленого судом для виконання судового рішення, а так само строку, протягом якого судове рішення може бути подане для примусового виконання.

Ухвалу про роз`яснення судового рішення або відмову у його роз`ясненні може бути оскаржено.

Таким чином, роз`яснення судового рішення можливе тоді, коли воно є незрозумілим. В ухвалі про роз`яснення судового рішення суд викладає більш повно та зрозуміло ті частини рішення, розуміння яких викликає труднощі, не змінюючи при цьому суть рішення.

Слід зазначити, що роз`яснення судового рішення за своєю правовою суттю є одним із способів усунення його недоліків, яке не передбачає виправлення і постановлення додаткового рішення цим же судом.

Крім того, роз`яснення полягає в тому, що суд не повинен давати відповіді на нові або невирішені вимоги, він лише пояснює положення постановленого ним рішенням, які нечітко сформульовані або є незрозумілими для заінтересованих осіб.

Незрозумілість судового рішення означає, що таке рішення містить положення, які викликають суперечки щодо його розуміння та під час виконання. Тобто, це стосується випадків, коли не дотримано вимоги ясності, визначеності такого рішення суду. Невизначеність судового рішення означає, що воно містить положення, що викликають суперечки щодо його розуміння під час виконання.

Аналогічна правова позиція висловлена Верховним Судом у постановах від 30 квітня 2020 року у справі № 22а-11177/08, від 14 березня 2024 року у справі № 380/15190/22.

Ясність судового рішення полягає у логічному, чіткому, переконливому і зрозумілому викладенні змісту рішення. Недотримання цих вимог може ускладнити або взагалі унеможливити виконання рішення суду. Вимога логічності, зокрема, передбачає, що текст рішення має відображати причинно-наслідкові зв`язки у межах речення чи всього документа. Зокрема, мотивувальна частина рішення має відповідати його резолютивній частині.

За загальними нормами права роз`яснення судом ухваленого ним рішення здійснюється насамперед з метою усунення такого недоліку, як незрозумілість судового рішення (наприклад, можливість неоднакового тлумачення висновків суду), що перешкоджає його належному виконанню. Зрозумілість рішення полягає в тому, що його резолютивна частина не припускає кілька варіантів тлумачення.

Аналогічна правова позиція висловлена Верховним Судом у постанові від 20 лютого 2019 року у справі № 814/907/16.

Верховний Суд у своїй практиці неодноразово наголошував на необхідності чіткого визначення джерела походження коштів, які підлягають поверненню платнику податків, особливо у випадках анулювання реєстрації платника ПДВ.

Зокрема, у постанові Касаційного адміністративного суду у складі Верховного Суду від 09.02.2023 у справі №380/2458/21 зазначено, що: кошти, зараховані на рахунок в СЕА ПДВ платника податку, повертаються на поточний рахунок саме такого платника податків. Повернення коштів іншому платнику податків норма пункту 200-1.6 статті 200-1 ПК України не передбачає.» Також у постанові від 28.04.2023 у справі №520/16155/2020 Верховний Суд вказав, що кошти на рахунках в СЕА ПДВ можуть бути визнані джерелом погашення податкового боргу в процедурі примусового погашення податкового боргу тільки за рішенням суду.

Суд звертає увагу на те, що незрозумілість судового рішення є оцінним поняттям, а доцільність роз`яснення судового рішення приймається на розсуд суду, який має відштовхуватись від раціональних критеріїв. Роз`яснення судового рішення є за своєю суттю одним із способів усунення його недоліків, але без виправлення і постановлення додаткового рішення цим же судом.

Таким чином, виходячи з системного тлумачення положень ст. 254 КАС України, роз`яснено може бути рішення чи ухвалу суду у разі, якщо без такого роз`яснення її важко виконати, оскільки високою є ймовірність неправильного виконання внаслідок неясності резолютивної частини рішення.

Враховуючи заяву представника позивача, з метою уникнення неоднозначного тлумачення та усунення суперечок щодо розуміння резолютивної частини рішення Київського окружного адміністративного суду від 02 квітня 2024 року під час виконання, суд вважає за необхідне роз`яснити рішення суду.

Так, як свідчить безпосередньо зміст рішення суду в даній справі, право позивача на відшкодування заборгованості з Державного бюджету України коштів, що знаходилися в системі електронного адміністрування ПДВ на розрахунковий рахунок підтверджено в судовому порядку, проте суми податку станом на час розгляду даної справи не відшкодовані платнику податків. З огляду на порушення права позивача, як платника ПДВ, на вчасне відшкодування податку на додану вартість, судом було прийнято рішення про стягнення в судовому порядку з Державного бюджету України через Державну казначейську службу України коштів у розмірі 12975979,42 грн, що знаходилися в системі електронного адміністрування ПДВ на розрахунковий рахунок позивача.

Однак, в резолютивній частині рішення Київського окружного адміністративного суду від 02.04.2024 на противагу мотивувальної ії частини (останній абзац 7 сторінки рішення), не вказано, що стягненню підлягають кошти, які знаходились в системі електронного адміністрування податку на додану вартість.

На підставі наведеного та керуючись статтями 241, 243, 248, 254, КАС України, суд

УХВАЛИВ:

1. Заяву Товариства з обмеженою відповідальністю «Арсан ЮА» про роз`яснення судового рішення задовольнити.

2. Роз`яснити, що стягненню з Державного бюджету України на користь Товариства з обмеженою відповідальністю «Арсан ЮА» (; адреса: 79040, Львівська область, м. Львів, вул. Городоцька, буд. 357, офіс 1) підлягають грошові кошти у розмірі 12975979,42 грн (дванадцять мільйонів дев`ятсот сімдесят п`ять тисяч дев`ятсот сімдесят дев`ять) грн. 42 коп., що є заборгованістю з податку на додану вартість.

Ухвала набирає законної сили відповідно до вимог ст. 256 КАС України та може бути оскаржена у порядку та строки визначені статтею 295 КАС України.

Суддя Панченко Н.Д.