Справа № 640/965/19
Суддя: Тулянцева Інна Василівна
Дата ухвалення: 2025-10-20 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД РІШЕННЯ ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
20 жовтня 2025 року Справа № 640/965/19
Дніпропетровський окружний адміністративний суд у складі:
головуючого суддіТулянцевої І.В.
за участі секретаря судового засіданняКапітоновій К.С.
представника позивача представника відповідача Крук Є.Г Бузань Ю.І.
розглянувши у відкритому судовому засіданні у місті Дніпро адміністративну справу за позовною заявою Головного управління ДПС у м. Києві до ПрАТ "Київський завод по виготовленню технологічного обладнання для агропромислового комплексу" про стягнення заборгованості,-
17 січня 2019 року Головне управління Державної фіскальної служби у м. Києві звернулося до Окружного адміністративного суду міста Києва з позовною заявою до Приватного акціонерного товариства «Київський завод по виготовленню технологічного обладнання для агропромислового комплексу», в якій, з урахуванням заяви про уточнення позовних вимог, просить:
Ухвалою Окружного адміністративного суду міста Києва від 24 січня 2019 року позовну заяву залишено без руху та надано позивачу строк для усунення недоліків позовної заяви.
31 січня 2019 року до Окружного адміністративного суду міста Києва від ГУ ДФС у м. Києві надійшла заява про усунення недоліків заяви.
Ухвалою Окружного адміністративного суду міста Києва від 07 лютого 2019 року прийнято позовну заяву до розгляду, відкрито провадження в адміністративній справі №640/965/19. Розгляд справи постановлено здійснювати за правилами загального позовного провадження та призначено справу до розгляду в підготовчому судовому засіданні на 03 лютого 2021 року на 11:00 год.
26 лютого 2019 року до Окружного адміністративного суду міста Києва від ПРАТ "ТОДАК" надійшло клопотання про зупинення провадження у справі.
26 лютого 2019 року до Окружного адміністративного суду міста Києва від ПРАТ "ТОДАК" надійшов відзив на адміністративний позов Головного управління ДФС у м.Києві, в якому відповідач пред`явлений позов не визнав та просив повністю відмовити у задоволенні позовних вимог. Так, оскільки у силу приписів ст. 102 Податкового кодексу України контролюючий орган позбавлений можливості застосувати штрафні санкції поза межами строків, то відповідно міра відповідальності у формі штрафу та пені застосована до позивача більш ніж через 3 роки, не узгоджується з положеннями податкового законодавства. На переконання відповідача, ДПІ у Оболонському районі ГУ ДФС у м. Києві було прийнято небунтовані та незаконні податкові повідомлення - рішення про нарахування штрафних санкцій, на які міститься посилання в розрахунку заборгованості до позову за період з 24.12.2015 - 30.11.2018 р., а також безпідставно нараховано пеню, оскільки відповідачем за відповідний період було сплачено податкові зобов`язання визначені в податкових деклараціях. За відсутності податкового боргу та наявності факту його погашення у податкового органу відсутні підстави нараховувати пеню. На підставі вказаного, відповідач просив відмовити у задоволенні позовних вимог у повному обсязі.
Ухвалою Окружного адміністративного суду міста Києва від 26 лютого 2019 року було задоволено заяву представника позивача про зупинення провадження у справі та зупинено провадження у справі № 640/965/19 до набрання законної сили рішенням суду в справі № 640/3253/19.
Ухвалою Окружного адміністративного суду міста Києва від 25 травня 2020 року було поновлено провадження у справі № 640/965/19 та призначено підготовче засідання на 09.06.2020 року о 10:00 год.
01 червня 2020 року до Окружного адміністративного суду міста Києва від ПРАТ "ТОДАК" надійшло клопотання про зупинення провадження у справі.
Ухвалою Окружного адміністративного суду міста Києва від 09 червня 2020 року було задоволено заяву представника відповідача про зупинення провадження у справі та зупинено провадження у справі № 640/965/19 до набрання законної сили рішенням суду в справі № 640/5562/19.
Ухвалою Окружного адміністративного суду міста Києва від 24 жовтня 2022 року було поновлено провадження у справі № 640/965/19 та призначено підготовче засідання на 13.12.2022 року о 09:00 год.
13 грудня 2022 року до Окружного адміністративного суду міста Києва від ПРАТ "ТОДАК" надійшло клопотання про долучення доказів до матеріалів справи.
На підставі п. 2 розділу ІІ Прикінцеві та перехідні положення Закону № 2825-ІХ проведений автоматизований розподіл адміністративних справ, які не розглянуті Окружним адміністративним судом міста Києва, між окружними адміністративними судами України з урахуванням навантаження, за принципом випадковості та відповідно до хронологічного надходження справ згідно з Порядком передачі судових справ, нерозглянутих Окружним адміністративним судом міста Києва, затвердженим наказом Державної судової адміністрації України від 16 вересня 2024 року № 399.
За результатами автоматизованого розподілу адміністративних справ, які не розглянуті Окружним адміністративним судом міста Києва, між окружними адміністративними судами України, справа №640/965/19 передана на розгляд Дніпропетровському окружному адміністративному суду.
19 лютого 2025 року на підставі протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями справа №640/965/19 розподілена судді І.В. Тулянцевій.
Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 28 лютого 2025 року прийнято до провадження адміністративну справу №640/965/19, визначено розглядати справу за правилами загального позовного провадження та призначено справу до розгляду в підготовчому судовому засіданні на 24.03.2025 року об 11:00 год.
Також, 14 березня 2025 року до суду через підсистему «Електронний суд» від представника ПРАТ "ТОДАК" адвоката Дроботько Ольги Василівни надійшла заява про участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції в адміністративній справі №640/965/19.
Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 21 березня 2025 року було задоволено заяву представника відповідача адвоката Дроботько Ольги Василівни про участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції в адміністративній справі №640/965/19. Постановлено забезпечити участь представника відповідача адвоката Дроботько Ольги Василівни у судовому засіданні 24.03.2025 року об 11:00 год та наступних судових засіданнях, в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду з використанням власних технічних засобів у справі №640/965/19, відповідно до вимог розділу ІII «Порядок функціонування окремих підсистем (модулів) ЄСІТС» Положення про порядок функціонування окремих підсистем (модулів) Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи.
Відповідно до довідки секретаря судового засідання Лемзікової В.С. №377 від 24 березня 2025 року, у зв`язку з оголошенням повітряної тривоги у м. Дніпрі об 09:32 год. справа № 640/965/19, призначена на 24.03.2025 року на 11:00 год, знята з розгляду.
Наступне підготовче судове засідання призначено на 14.04.2025 року о 12:00 год.
10 квітня 2025 року до суду через підсистему «Електронний суд» від представника Головного управління ДПС у м. Києві Володимирського Ярослава Вікторовича надійшла заява про участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції в адміністративній справі №640/965/19.
Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 10 квітня 2025 року було задоволено заяву представника позивача Володимирського Ярослава Вікторовича про участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції в адміністративній справі №640/965/19. Постановлено забезпечити участь представника позивача Володимирського Ярослава Вікторовича у судовому засіданні 24.03.2025 року об 11:00 год та наступних судових засіданнях, в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду з використанням власних технічних засобів у справі №640/965/19, відповідно до вимог розділу ІII «Порядок функціонування окремих підсистем (модулів) ЄСІТС» Положення про порядок функціонування окремих підсистем (модулів) Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи.
У підготовчому судовому засіданні 14.04.2025 року було оголошено перерву до 28.04.2025 року о 14:00 год.
15 квітня 2025 року до суду через підсистему «Електронний суд» від представника Головного управління ДПС у м. Києві надійшло клопотання про відкладення (перенесення) розгляду справи та заява про дистанційне ознайомлення з матеріалами справи та надання електронної копії матеріалів на електронну адресу.
28 квітня 2025 року до суду через підсистему «Електронний суд» від Головного управління ДПС у м. Києві надійшло клопотання про заміну позивача в порядку процесуального правонаступництва у справі №640/965/19.
У підготовчому судовому засіданні 28.04.2025 року усною ухвалою суду, постановленою без виходу до нарадчої кімнати, із занесенням до протоколу судового засідання було вирішено продовжити строк підготовчого провадження у справі №640/965/19 та оголошено перерву до 19.05.2025 року о 13:00 год.
19 травня 2025 року до суду через підсистему «Електронний суд» від представника ПРАТ "ТОДАК" надійшло клопотання, в якому було, зокрема, зауважено, що по земельному податку заборгованість становить 1093865,44 грн.
Крім того, 19 травня 2025 року до суду через підсистему «Електронний суд» від представника ПРАТ "ТОДАК" надійшло клопотання про призначення судово-економічної експертизи у справі №640/965/19.
У підготовчому судовому засіданні 19.05.2025 року було оголошено перерву до 26.05.2025 року о 16:00 год.
23 травня 2025 року до суду через підсистему «Електронний суд» від Головного управління ДПС у м. Києві надійшла заява про уточнення позовних вимог.
26 травня 2025 року до суду через підсистему «Електронний суд» від Головного управління ДПС у м. Києві надійшли додаткові пояснення у справі.
У підготовчому судовому засіданні 26.05.2025 року було оголошено перерву до 02.06.2025 року о 16:00 год.
Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 26 травня 2025 року було витребувано у Головного управління ДПС у м. Києві детальний розрахунок податкового боргу, який обліковується за Приватним акціонерним товариством «Київський завод по виготовленню технологічного обладнання для агропромислового комплексу» із обов`язковим зазначенням відомостей про суму податкового боргу по кожному з податків, в т.ч. за основним платежем, пені та штрафних санкцій, станом на 23 травня 2025 року.
30 травня 2025 року до суду через підсистему «Електронний суд» від представника позивача надійшла заява про виконання ухвали суду.
30 травня 2025 року до суду через підсистему «Електронний суд» від Головного управління ДПС у м. Києві надійшла заява про уточнення позовних вимог.
Відповідно до довідки секретаря судового засідання Лемзікової В.С. №807 від 02 червня 2025 року, у зв`язку з перебуванням головуючого судді Тулянцевої І.В. у відпусці, справа № 640/965/19, призначена на 02.06.2025 року на 16:00 год, знята з розгляду.
Наступне підготовче судове засідання призначено на 16.06.2025 року о 14:00 год.
У підготовчому судовому засіданні 16.06.2025 року було оголошено перерву до 30.06.2025 року о 14:00 год.
24 червня 2025 року до суду через підсистему «Електронний суд» від Головного управління ДПС у м. Києві надійшли додаткові пояснення у справі.
27 червня 2025 року до суду через підсистему «Електронний суд» від ПРАТ "ТОДАК" надійшли додаткові пояснення у справі.
У підготовчому судовому засіданні 30.06.2025 року усною ухвалою суду, постановленою без виходу до нарадчої кімнати, із занесенням до протоколу судового засідання було вирішено закрити підготовче провадження по справі №640/965/19 та перейти до розгляду справи по суті, а також оголошено перерву до 21.07.2025 року о 15:00 год.
18 липня 2025 року до суду через підсистему «Електронний суд» від Головного управління ДПС у м. Києві надійшли додаткові пояснення у справі.
Відповідно до довідки секретаря судового засідання Лемзікової В.С. №1037 від 21 липня 2025 року, у зв`язку з перебуванням головуючого судді Тулянцевої І.В. у відпусці, справа № 640/965/19, призначена на 21.07.2025 року на 15:00 год, знята з розгляду.
Наступне підготовче судове засідання призначено на 31.07.2025 року о 15:00 год.
29 червня 2025 року до суду через підсистему «Електронний суд» від ПРАТ "ТОДАК" надійшли заперечення на додаткові пояснення позивача у справі.
У судовому засіданні 31.07.2025 року було оголошено перерву до 08.09.2025 року о 15:00 год.
У судовому засіданні 08.09.2025 року було оголошено перерву до 22.09.2025 року о 15:00 год.
19 вересня 2025 року до суду через підсистему «Електронний суд» від представника позивача Гончаренка Богдана Олександровича про участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції в адміністративній справі №640/965/19.
Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 19 вересня 2025 року було задоволено заяву представника позивача Гончаренка Богдана Олександровича про участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції в адміністративній справі №640/965/19. Постановлено забезпечити участь представника позивача Гончаренка Богдана Олександровича у судовому засіданні 22.09.2025 року о 15:00 год та наступних судових засіданнях, в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду з використанням власних технічних засобів у справі №640/965/19, відповідно до вимог розділу ІII «Порядок функціонування окремих підсистем (модулів) ЄСІТС» Положення про порядок функціонування окремих підсистем (модулів) Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи.
У судовому засіданні 22.09.2025 року було оголошено перерву до 29.09.2025 року о 14:00 год.
26 вересня 2025 року до суду через підсистему «Електронний суд» від представника позивача Крук Єлизавети Григорівни про участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції в адміністративній справі №640/965/19.
Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 29 вересня 2025 року було задоволено заяву представника позивача Крук Єлизавети Григорівни про участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції в адміністративній справі №640/965/19. Постановлено забезпечити участь представника позивача Крук Єлизавети Григорівни у судовому засіданні 22.09.2025 року о 15:00 год та наступних судових засіданнях, в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду з використанням власних технічних засобів у справі №640/965/19, відповідно до вимог розділу ІII «Порядок функціонування окремих підсистем (модулів) ЄСІТС» Положення про порядок функціонування окремих підсистем (модулів) Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи.
У судовому засіданні 29.09.2025 року було оголошено перерву до 06.10.2025 року о 15:30 год.
У судовому засіданні 06 жовтня 2025 року було оголошено про перехід до стадії оголошення судового рішення на 20.10.2025 року о 15:00 год.
07 жовтня 2025 року до суду через підсистему «Електронний суд» від представника відповідача надійшла промова в дебатах в судовому засіданні від 06.10.2025р.
14 жовтня 2025 року до суду через підсистему «Електронний суд» від представника відповідача адвоката Бузань Юлії Іванівни надійшла заява про участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції.
Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 16 жовтня 2025 року було задоволено заяву представника відповідача адвоката Бузань Юлії Іванівни про участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції в адміністративній справі №640/965/19 та забезпечено участь представника відповідача адвоката Бузань Юлії Іванівни у судовому засіданні 20.10.2025 року о 15:00 год та наступних судових засіданнях, в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду з використанням власних технічних засобів у справі №640/965/19, відповідно до вимог розділу ІII «Порядок функціонування окремих підсистем (модулів) ЄСІТС» Положення про порядок функціонування окремих підсистем (модулів) Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи.
В судових засіданнях представник позивача підтримав пред`явлений позов у повному обсязі та, посилаючись на викладені у ньому та у додаткових поясненнях доводи, просив повністю задовольнити позовні вимоги.
Представник відповідача у судових засіданнях пред`явлений позов визнав частково та, посилаючись на викладені у відзиві на позовну заяву та у додаткових поясненнях доводи, просив задовольнити частково позовні вимоги.
Заслухавши пояснення представників сторін, дослідивши матеріали справи та надані сторонами докази, а також проаналізувавши зміст норм матеріального та процесуального права, що регулюють спірні правовідносини, суд доходить висновку про часткове задоволення позовних вимог, з огляду на таке.
- екологічний податок (19010100) у загальному розмірі 2177,07 грн.;
- надходження від розміщення відходів (19010300) у загальному розмірі 7259,46 грн.
Надаючи правову оцінку відносинам, що виникли між сторонами, суд виходить з такого.
Відповідно до ст. 67 Конституції України кожен зобов`язаний сплачувати податки і збори в порядку і розмірах, встановлених законом.
Відповідно до пп. 14.1.175 п. 14.1 ст. 14 ПК України, податковим боргом визнається сума грошового зобов`язання (з урахуванням штрафних санкцій за їх наявності), самостійно узгодженого платником податків або узгодженого в порядку оскарження, але не сплаченого у встановлений цим Кодексом строк, а також пеня, нарахована на суму такого грошового зобов`язання.
Відповідно до ст. 15 ПК України, платниками податків визнаються фізичні особи (резиденти і нерезиденти України), юридичні особи (резиденти і нерезиденти України) та їх відокремлені підрозділи, які мають, одержують (передають) об`єкти оподаткування або провадять діяльність (операції), що є об`єктом оподаткування згідно з цим Кодексом або податковими законами, і на яких покладено обов`язок із сплати податків та зборів згідно з цим Кодексом.
Згідно з п.п.16.1.3, п.п.16.1.4 п.16.1 ст.16 ПК України платник податків зобов`язаний подавати до контролюючих органів у порядку, встановленому податковим та митним законодавством, декларації, звітність та інші документи, пов`язані з обчисленням і сплатою податків та зборів; сплачувати податки та збори в строки та у розмірах, встановлених цим Кодексом та законами з питань митної справи.
У силу пп. 20.1.34 п. 20.1 ст. 20, ст. 41 Податкового кодексу України (далі - ПК України), контролюючі органи мають право звертатись до суду щодо стягнення коштів платника податків, якій має податковий борг, з рахунків у банках, обслуговуючих такого платника, на суму податкового боргу або його частини.
Згідно з пунктом 38.1 статті 38 ПК України, виконанням податкового обов`язку визнається сплата в повному обсязі платником відповідних сум податкових зобов`язань у встановлений податковим законодавством строк. Пунктом 38.2 статті 38 ПК України визначено, що сплата податку та збору здійснюється платником податку безпосередньо, а у випадках, передбачених податковим законодавством, - податковим агентом, або представником платника податку.
Відповідно до п. 31.1 ст. 31 ПК України строком сплати податку та збору визнається період, що розпочинається з моменту виникнення податкового обов`язку платника податку із сплати конкретного виду податку і завершується останнім днем строку, протягом якого такий податок чи збір повинен бути сплачений у порядку, визначеному податковим законодавством. Податок чи збір, що не був сплачений у визначений строк, вважається не сплаченим своєчасно.
Відповідно до п.п.36.1-36.3 ст.36 ПК України податковим обов`язком визнається обов`язок платника податку обчислити, задекларувати та/або сплатити суму податку та збору в порядку і строки, визначені цим Кодексом, законами з питань митної справи. Податковий обов`язок виникає у платника за кожним податком та збором. Податковий обов`язок є безумовним і першочерговим стосовно інших неподаткових обов`язків платника податків, крім випадків, передбачених законом.
Виконанням податкового обов`язку визнається сплата в повному обсязі платником відповідних сум податкових зобов`язань у встановлений податковим законодавством строк (п.38.1 ст. 38 Податкового кодексу України).
Так під час розгляду справи у судових засіданнях, представником ПРАТ «ТОДАК» були визнані вказані зобов`язання, які є узгодженими та не заперечувався їх розмір.
Також під час розгляду справи у судових засіданнях, представником ПРАТ «ТОДАК» були визнані зобов`язання зі сплати земельного податку з юридичних осіб у розмірі 1047119,22 грн., які є узгодженими.
Відповідно до пункту 50.1 статті 50 ПКУ, у разі якщо у майбутніх податкових періодах (з урахуванням строків давності, визначених статтею 102 ПКУ) платник податків самостійно (у тому числі за результатами електронної перевірки) виявляє помилки, що містяться у раніше поданій ним податковій декларації (крім обмежень, визначених статтею 50 ПКУ), він зобов`язаний надіслати уточнюючий розрахунок до такої податкової декларації за формою чинною на час подання уточнюючого розрахунку.
У разі подання платником податку уточнюючого розрахунку до податкової декларації або уточнюючої декларації контролюючий орган має право визначити суму податкових зобов`язань, в межах поданих уточнень, за такою податковою декларацією протягом 1095 днів (2555 днів у разі проведення перевірки відповідно до ст. ст. 39 і 39 прим. 2 ПКУ, застосування вимог п. 141.4 ст. 141 ПКУ) з дня подання уточнюючого розрахунку (декларації).
Слід зауважити, що п. 52 прим. 2 підрозд. 10 розд. XX «Перехідні положення» ПКУ було передбачено на період з 18 березня 2020 року по останній календарний день місяця (включно), в якому завершується дія карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України на всій території України з метою запобігання поширенню на території України коронавірусної хвороби (COVID-19), зупинення перебігу строків давності, передбачених ст. 102 ПКУ.
У результаті зазначених обставин, відповідно до інтегрованої картки платника податку у ПРАТ «ТОДАК» обліковується заборгованість до моменту коригування грошових зобов`язань, тобто до дати подачі уточнюючої податкової декларації, якою зменшено раніше задекларовані податкові зобов`язання.
Отже, у спірних правовідносинах відсутній об`єкт застосування штрафу, передбаченого п.126.1 ст.126 Податкового кодексу України.
На підставі вказаного, суд вважає, що позивачем - суб`єктом владних повноважень, не доведено правомірність своїх вимог щодо стягнення з відповідача наявної у нього заборгованості у розмірі 1041481,20 грн., нарахованої за платежем земельний податок з юридичних осіб.
З поданої позивачем інформації щодо нарахованої пені на суми погашеного податкового боргу в ІКП за період 01.01.2016 по 31.12.2016, за період з 01.01.2017 р. по 31.12.2017, за період 01.01.2018 р. по 20.11.2018 р, відповідач сплачував грошові зобов`язання з податку на додану вартість за відповідні податкові (звітні) періоди у 2016, 2017, 2018 роках:
Так, позивачем самостійно зазначається, що ним було змінено напрямок перерахування грошових коштів до бюджету та скеровано їх на погашення податкового боргу, що виник до 01.01.2015 р. (до дати запровадження системи електронного адміністрування податку на додану вартість).
Суд, не заперечуючи того, що контролюючі органи зобов`язані зарахувати кошти, що сплачує такий платник податків, в рахунок погашення податкового боргу згідно з черговістю його виникнення незалежно від напряму сплати, однак вважає за необхідне звернути увагу на наступне правове регулювання.
Згідно з пунктом 87.1 статті 87 ПК України джерелами самостійної сплати грошових зобов`язань або погашення податкового боргу платника податків є будь-які власні кошти, у тому числі ті, що отримані від продажу товарів (робіт, послуг), майна, випуску цінних паперів, зокрема корпоративних прав, отримані як позика (кредит), та з інших джерел, з урахуванням особливостей, визначених цією статтею, а також суми надміру сплачених платежів до відповідних бюджетів. Джерелом самостійної сплати грошових зобов`язань з податку на додану вартість є суми коштів, джерела яких зазначені в абзаці першому цього пункту та обліковуються в системі електронного адміністрування податку на додану вартість. У разі сплати податкових зобов`язань, що виникли до 1 липня 2015 року, та/або погашення податкового боргу за податковими зобов`язаннями, що виникли до 1 липня 2015 року, перерахування коштів до бюджету здійснюється безпосередньо з поточних рахунків платника податків, відкритих у банках.
Джерелом самостійної сплати грошових зобов`язань з податку на додану вартість є суми коштів, джерела яких зазначені в абзаці першому цього пункту та обліковуються в системі електронного адміністрування податку на додану вартість. У разі сплати податкових зобов`язань, що виникли до 1 липня 2015 року, та/або погашення податкового боргу за податковими зобов`язаннями, що виникли до 1 липня 2015 року, перерахування коштів до бюджету здійснюється безпосередньо з рахунків платника податків, відкритих у банках, небанківських надавачах платіжних послуг.
Сплату грошових зобов`язань або погашення податкового боргу платника податків з відповідного платежу може бути здійснено також:
а) за рахунок надміру сплачених сум такого платежу (без заяви платника);
б) за рахунок помилково та/або надміру сплачених сум з інших платежів (на підставі відповідної заяви платника) до відповідних бюджетів з урахуванням особливостей, визначених у пункті 43.4-1 статті 43 цього Кодексу;
в) за рахунок суми бюджетного відшкодування з податку на додану вартість (на підставі відповідної заяви платника) до Державного бюджету України".
Не можуть бути джерелом погашення податкового боргу, крім погашення податкового боргу з податку на додану вартість (крім податкового боргу, що виник до 1 липня 2015 року), кошти на рахунку платника в системі електронного адміністрування податку на додану вартість. Для погашення такого податкового боргу за рахунок коштів на рахунку платника податків у системі електронного адміністрування податку на додану вартість центральний орган виконавчої влади, що реалізує податкову політику, за умови наявності підстав, передбачених статтею 95 цього Кодексу, надсилає центральному органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері казначейського обслуговування бюджетних коштів, у якому відкриті рахунки платників у системі електронного адміністрування податку на додану вартість, реєстр, у якому зазначаються найменування платника податків, податковий та індивідуальний податковий номер платника податків та сума податкового боргу, що підлягає перерахуванню до бюджету (крім сум податкового боргу за податковими зобов`язаннями з податку на додану вартість, що підлягали сплаті до державного бюджету та за якими сформовано реєстр для перерахування коштів до державного бюджету з рахунка у системі електронного адміністрування відповідно до пункту 200.2 статті 200 цього Кодексу). Порядок формування та надсилання центральному органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері казначейського обслуговування бюджетних коштів, такого реєстру визначається центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну фінансову політику.
Згідно з пунктом 87.9 статті 87 ПК України встановлено, що у разі наявності у платника податків податкового боргу контролюючі органи зобов`язані зарахувати кошти, що сплачує такий платник податків, в рахунок погашення податкового боргу згідно з черговістю його виникнення незалежно від напряму сплати, визначеного платником податків. У такому ж порядку відбувається зарахування коштів, що надійдуть у рахунок погашення податкового боргу платника податків відповідно до статті 95 цього Кодексу або за рішенням суду у випадках, передбачених законом.
Спрямування коштів платником податків на погашення грошового зобов`язання перед погашенням податкового боргу забороняється, крім випадків спрямування цих коштів на виплату заробітної плати та єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування.
Відповідно пункту 95.1 статті 95 ПК України, контролюючий орган здійснює за платника податків і на користь держави заходи щодо погашення податкового боргу такого платника податків шляхом стягнення коштів, які перебувають у його власності, а в разі їх недостатності - шляхом продажу майна такого платника податків, яке перебуває у податковій заставі.
Стягнення коштів з рахунків/електронних гаманців платника податків у банках, небанківських надавачах платіжних послуг/емітентах електронних грошей, обслуговуючих такого платника податків, та з рахунків платників податків у системі електронного адміністрування податку на додану вартість, відкритих у центральному органі виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері казначейського обслуговування бюджетних коштів, здійснюється за рішенням суду, яке направляється до виконання контролюючим органам, у розмірі суми податкового боргу або його частини.( абзац 1 пункту 95.1 статті 95 ПК України).
Пунктом 95.3 статті 95 ПК України встановлено, що стягнення коштів з рахунків платника податків у банках, обслуговуючих такого платника податків, та з рахунків платників податків у системі електронного адміністрування податку на додану вартість, відкритих в центральному органі виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері казначейського обслуговування бюджетних коштів, здійснюється за рішенням суду, яке направляється до виконання контролюючим органам, у розмірі суми податкового боргу або його частини.
Пунктами 200-1.5, 200-1.7 статті 200-1 ПК України передбачено, що з рахунку у системі електронного адміністрування податку на додану вартість платника перераховуються кошти до державного бюджету в сумі податкових зобов`язань з податку на додану вартість, що підлягає сплаті за наслідками звітного податкового періоду, та на поточний рахунок платника податку за його заявою, яка подається до контролюючого органу у складі податкової звітності з податку на додану вартість, у розмірі суми коштів, що перевищує суму задекларованих до сплати до бюджету податкових зобов`язань та суми податкового боргу з податку. При цьому перерахування коштів на поточний рахунок платника може здійснюватися у разі відсутності перевищення суми податку, зазначеної у складених податкових накладних, складених у звітному періоді та зареєстрованих у Єдиному реєстрі податкових накладних, над сумою податкових зобов`язань з податку за операціями з постачання товарів/послуг, задекларованих у податковій звітності з податку на додану вартість у цьому звітному періоді.
Кошти, що надійшли на рахунки, визначені у підпунктах "а" - "в" пункту 200-1.2 цієї статті, автоматично перераховуються органом, що здійснює казначейське обслуговування бюджетних коштів, на рахунок такого платника в системі електронного адміністрування податку на додану вартість та на спеціальний рахунок такого платника протягом наступного операційного дня. Реквізити такого спеціального рахунка платник - сільськогосподарське підприємство, що обрав спеціальний режим оподаткування відповідно до статті 209 цього Кодексу, зобов`язаний зазначати у податковій звітності з податку на додану вартість.
На запит платника податку йому шляхом надсилання електронного повідомлення надається інформація про рух коштів на його рахунках у системі електронного адміністрування податку.
Кошти, зараховані на рахунок платника в системі електронного адміністрування податку на додану вартість, є коштами, які використовуються виключно у цілях, визначених пунктом 200-1.5 статті 200-1 цього Кодексу, та погашення податкового боргу з податку на додану вартість.
Відповідно до пункту 25 Порядку електронного адміністрування податку на додану вартість, затвердженого Постановою Кабінету Міністрів України від 16 жовтня 2014 року № 569, передбачено, що сплата податкових зобов`язань, визначених контролюючим органом відповідно до підпунктів 54.3.1, 54.3.2, 54.3.5, 54.3.6 пункту 54.3 статті 54 Кодексу, та сплата передбачених Кодексом штрафних санкцій і пені здійснюються платником податку з поточного рахунка до відповідного бюджету.
При цьому, пунктом 21 указаного Порядку встановлено, що якщо на дату подання податкової декларації з податку сума коштів на електронному рахунку платника податку перевищує суму, що підлягає перерахуванню до бюджету відповідно до поданої звітності, платник податку має право подати контролюючому органу у складі податкової декларації заяву, відповідно до якої такі кошти підлягають перерахуванню на поточний рахунок платника податку, реквізити якого зазначаються в заяві, у сумі залишку коштів, що перевищує суму податкового боргу з податку та суму узгоджених податкових зобов`язань з податку, або до бюджету в рахунок сплати податкового боргу з податку, що виник починаючи з 1 липня 2015 року.
Аналіз наведених законодавчих норм дає підстави для висновку про те, що в разі коли платник податку на додану вартість не сплатив самостійно узгоджену суму податкового зобов`язання в установлений пунктом 57.1 статті 57 ПК України строк і не сплачує податковий борг, який внаслідок цього виник, контролюючий орган вправі здійснити за платника податку заходи щодо погашення податкового боргу за рахунок коштів на рахунку цього платника податку в системі електронного адміністрування податку на додану вартість за рішенням суду.
При цьому, норми пункту 87.9 ПК України встановлюють черговість погашення податкового боргу незалежно від способу (добровільного чи примусового) та джерела погашення податкового боргу, тоді як норма пункту 95.3 ПК України регулює відносини щодо стягнення (примусового погашення) податкового боргу за рахунок коштів на банківських рахунках та на рахунку у системі електронного адміністрування податку на додану вартість.
Враховуючи те, що податковий борг виник до 01 липня 2015 року, з огляду на приписи пункту 87.1 статті 87 ПК України, погоджується з доводами відповідача, що такий податковий борг не може погашатися за рахунок коштів на рахунку платника в системі електронного адміністрування податку на додану вартість.
Аналогічна правова позиція викладена у постанові Верховного Суду від 21.01.2025 року у справі №805/1280/18.
Таким чином, суд вважає, що позивач зарахував кошти, що надходили від відповідача в оплату поточних податкових зобов`язань, на погашення податкового боргу минулих податкових періодів (в тому числі штрафні санкції), а саме боргу, який виник до 01.01.2015 безпідставно.
Приписами п.п.129.1.2 п.129.1 ст.129 ПК України встановлено, що нарахування пені розпочинається при нарахуванні контролюючим органом за результатами перевірки податкового зобов`язання та/або іншого зобов`язання, контроль за сплатою якого покладено на контролюючі органи, у разі виявлення його заниження - на суму такого заниження, починаючи з першого робочого дня, наступного за останнім днем граничного строку сплати платником податків цього зобов`язання за відповідний податковий (звітний) період, щодо якого виявлено заниження, та за весь період заниження (у тому числі за період адміністративного та/або судового оскарження).
Оскільки, предметом у справі є стягнення пені нарахованої по ПДВ, тому саме під розгляду справи про стягнення податкового боргу, суд має встановити всі обставини у справі в тому числі, підстави для нарахування пені.
Згідно до наданої позивачем інформації щодо нарахованої пені на суми погашеного податкового боргу в ІКП за період 01.01.2016 по 31.12.2016, за період з 01.01.2017 р. по 31.12.2017, за період 01.01.2018 р. по 20.11.2018 р., в яких містяться наступні графи із зазначеним розрахунків, а саме суми погашеного податкового боргу, сплачено до бюджету, недоїмка, сума пені за період, залишок несплаченоє пені.
Однак в даному розрахунку щодо нарахованої пені, не містить інформації щодо кількості днів прострочення та яку позивачем було застосовану облікову ставку НБУ.
Подання податкових декларацій з ПДВ з від`ємним значенням не є джерелом сплати податкового боргу в розумінні статті 87 ПК України, тому відсутні підставі для розрахунку пені, оскільки відсутній об`єкт нарахування пені.
Пеня нарахована виходячи з факту здійснення контролюючим органом заходів погашення податкового боргу не у спосіб, встановлений законом (заборонене джерело), тобто об`єкт для нарахування пені відсутній.
Одже нарахування відповідачеві пені за період з 25.02.2016 по 20.11.2018 в загальній сумі 1 250 734,52 грн. за рахунок подання ПрАТ «ТОДАК» податкових декларацій з податку на додану вартість з від`ємного значення є необґрунтованим.
Таким чином, суд доходить висновку, що позивачем доведено та підтверджено відповідними доказами наявність у відповідача станом на час звернення до суду та розгляду справи судом податкового боргу, що підлягає стягненню, у сумі 1056555,75 грн.
При цьому відповідно до п.59.1 ст.59 Податкового кодексу України, у разі коли у платника податків виник податковий борг, контролюючий орган надсилає (вручає) йому податкову вимогу в порядку, визначеному для надсилання (вручення) податкового повідомлення-рішення.
Як свідчать матеріали справи, з урахуванням приписів вказаної статті Податкового кодексу України, контролюючим органом була виставлена податкова вимога форми «Ю» 04.05.2012р. №1259 про сплату відповідачем наявного у нього станом на 04.05.2012р. податкового боргу у сумі 7308550,84 грн., у тому числі основний платіж 730850,84 грн, штрафні (фінансові) санкції 0,00 грн., пеня 0,00 грн.
Згідно з п.59.5 ст.59 Податкового кодексу України у разі якщо у платника податків, якому надіслано (вручено) податкову вимогу, сума податкового боргу збільшується (зменшується), погашенню підлягає вся сума податкового боргу такого платника податку, що існує на день погашення. У разі якщо після направлення (вручення) податкової вимоги сума податкового боргу змінилася, але податковий борг не був погашений в повному обсязі, податкова вимога додатково не надсилається (не вручається).
Оскільки після надіслання відповідачу податкової вимоги форми «Ю» від 04.05.2012р. №1259 податковий борг останнього погашено не було, нова податкова вимога позивачем не виставлялася.
На момент звернення позивача до суду податковий борг непогашений і не списаний.
Відповідно до п. 95.1 ст. 95 ПК України контролюючий орган здійснює за платника податків і на користь держави заходи щодо погашення податкового боргу такого платника податків шляхом стягнення коштів, які перебувають у його власності, а в разі їх недостатності - шляхом продажу майна такого платника податків, яке перебуває у податковій заставі.
Пунктом 95.2 статті 95 ПК України передбачено, що стягнення коштів та продаж майна платника податків провадяться не раніше ніж через 60 календарних днів з дня надіслання (вручення) такому платнику податкової вимоги.
Згідно з п.95.3 цієї статті стягнення коштів з рахунків платника податків у банках, обслуговуючих такого платника податків, та з рахунків платників податків у системі електронного адміністрування податку на додану вартість, відкритих в центральному органі виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері казначейського обслуговування бюджетних коштів, здійснюється за рішенням суду, яке направляється до виконання контролюючим органам, у розмірі суми податкового боргу або його частини.
З огляду на наведене, суд дійшов висновку, що позивачем - суб`єктом владних повноважень, доведено правомірність своїх вимог щодо стягнення з відповідача наявної у нього заборгованості у сумі 1056555, 75 грн., за рахунок коштів з рахунків платника податків у банках, обслуговуючих Приватне акціонерне товариство «Київський завод по виготовленню технологічного обладнання для агропромислового комплексу», натомість відповідачем не було надано суду доказів сплати цього податкового боргу у встановлені законодавством строки.
Враховуючи викладені обставини, суд дійшов висновку про наявність підстав для часткового задоволення позову.
Оскільки витрати суб`єкта владних повноважень, пов`язані із залученням свідків та проведенням експертиз, не здійснювались, тому підстави для розподілу таких витрат відсутні, а судові витрати на сплату судового збору позивачу - суб`єкту владних повноважень відповідно до приписів ст.139 КАС України не відшкодовуються.
Керуючись ст. ст. 9, 73-78, 90, 139, 243, 246 , Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -
У задоволенні решти позовних вимог відмовити.
Рішення суду набирає законної сили відповідно до вимог статті 255 Кодексу адміністративного судочинства України та може бути оскаржене в строки, передбачені статтею 295 Кодексу адміністративного судочинства України.

Повний текст рішення суду складений 20 жовтня 2025 року.

Суддя І.В. Тулянцева