Справа № 400/11118/25
Суддя: Біоносенко В. В.
Дата ухвалення: 2025-10-20 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

МИКОЛАЇВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

20 жовтня 2025 р. № 400/11118/25

м. Миколаїв

Суддя Миколаївського окружного адміністративного суду Біоносенко В. В., ознайомившись з позовною заявою

за позовомОСОБА_1 , АДРЕСА_1 ,
доГоловного управління ДПС у Миколаївській області, вул. Героїв Рятувальників, 6,м. Миколаїв,54005,
проскасування податкових повідомлень-рішень,

В С Т А Н О В И В:

ОСОБА_1 звернувся до адміністративного суду з позовом про визнання протиправними та скасування податкових повідомлень-рішень Головного управління ДПС у Миколаївській області №0-1409-UA0044166 від 08.01.2024 про визначення податку на нерухоме майно в сумі 3772,80 гривень; №0-1409-UA0044166 від 08.01.2024 про визначення податку на нерухоме майно в сумі 16348,80 гривень; №0-1409-UA0044166 від 21.10.2024 про визначення податку на нерухоме майно в сумі 16851,84 гривень; №0-1406-UA0044166 від 08.01.2024 про визначення податку на нерухоме майно в сумі 17857,92 гривень.

Зазначений адміністративний позов поданий з порушенням вимог, передбачених ст. 161 Кодексу адміністративного судочинства України, оскільки позивачем не додано належного документа про сплату судового збору.

Суд роз`яснює позивачу, що надана до позовної заяви квитанція про сплату судового збору в сумі 1211,20 грн. №9508-4373-9330-7749 від 13.10.2025 не є належним документом про сплату судового збору, зважаючи на наступне.

Відповідно до статті 4 Закону України "Про судовий збір", за подання фізичною особою до адміністративного суду позовної заяви майнового характеру справляється судовий збір - 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Відповідно до абзацу першого частини третьої статті 6 Закону України «Про судовий збір» за подання позовної заяви, що має одночасно майновий і немайновий характер, судовий збір сплачується за ставками, встановленими для позовних заяв майнового та немайнового характеру.

З урахуванням наведених норм, оскільки кожне податкове повідомлення-рішення є окремим предметом спору, то судовий збір, то судовий збір у такому випадку не може бути меншим ніж його мінімальний розмір, передбачений Законом України «Про судовий збір» за подання позову майнового характеру, у зв`язку з чим позивач фактично повинен сплатити судовий збір не від загальної суми усіх рішень, обрахованої шляхом простого складання сум, а за кожне рішення окремо.

Таким чином, оскільки розмір судового збору, обчислений як 1 відсоток від визначеного кожним податковим повідомлення-рішенням податкового зобов`язання, становить менше мінімального розміру, передбаченого ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір», позивач повинен сплатити судовий збір за кожну вимогу в мінімальному розмірі, тобто 4844,80 гривень, виходячи з кількості оскаржуваних податкових повідомлень-рішень.

Аналогічна правова позиція викладена в постанові Верховного Суду від 13.04.2022 у справі №280/2266/21.

Відповідно до ч. 5 ст. 242 КАС України, при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

Враховуючи викладене, належною сумою судового збору за подання цього позову є 4844,80 гривень.

При цьому, за ч. 3 ст. 4 Закону України "Про судовий збір" при поданні до суду процесуальних документів, передбачених частиною другою цієї статті, в електронній формі - застосовується коефіцієнт 0,8 для пониження відповідного розміру ставки судового збору.

Окрім цього, судом встановлено, що звернувшись з цим позовом 13.10.2025 року позивач просить суд визнати протиправними та скасувати податкові повідомлення-рішення від 08.01.2024 та від 21.10.2024.

Відповідно до частини першої статті 122 позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів (абзац перший частини другої статті 122 Кодексу адміністративного судочинства України).

Частина перша статті 121 КАС України передбачає, що суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення.

При цьому, норми Кодексу адміністративного судочинства України не містять вичерпного переліку підстав, які вважаються поважними для вирішення питання про поновлення пропущеного процесуального строку. Такі причини визначаються в кожному конкретному випадку з врахуванням обставин у справі.

Оцінюючи поважність підстав несвоєчасного звернення до суду, слід виходити з того, що причина пропуску строку є поважною, якщо вона відповідає одночасно усім таким умовам: 1) це обставина (або кілька обставин), яка безпосередньо унеможливлює або ускладнює можливість вчинення процесуальних дій у визначений законом або судом строк; 2) це обставина, яка виникла незалежно від волі особи, яка пропустила строк; 3) ця причина виникла протягом строку, який пропущено; 4) ця обставина підтверджується належними і допустимими засобами доказування.

Для ухвалення судом рішення про поновлення строку звернення до суду, необхідно навести реальні фактичні обставини, які перешкоджали позивачу своєчасно звернутися до суду.

Відповідно до частин першої та другої статті 123 Кодексу адміністративного судочинства України, у разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху.

Отже, для усунення вказаних недоліків позивачу необхідно надати до суду заяву про поновлення строку звернення до адміністративного суду, в якій зазначити поважні причини його пропуску, з наданням доказів на підтвердження поважності цих причин, а також документ про сплату судового збору в розмірі 3633,60 гривень, з урахуванням сплачених 1211,20 гривень відповідно до квитанції №9508-4373-9330-7749 від 13.10.2025.

Позовна заява, подана без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 Кодексу, у відповідності з ч.1 ст. 169 КАС України підлягає залишенню без руху з наданням позивачу строку для усунення вказаного недоліку.

У разі, якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви, яку залишено без руху, згідно п.1 ч.4 ст. 169 КАС України така позовна заява повертається позивачеві.

На підставі викладеного, керуючись ст. 121, 122, 123, 160, 161, ч.1, 2 ст. 169 КАС України, суд,

У Х В А Л И В:

1.Пзовну заяву ОСОБА_1 залишити без руху.

2. Встановити позивачу строк для усунення недоліків позовної заяви у десятиденний строк з дня вручення цієї ухвали.

3. Ухвала набирає законної сили з моменту її проголошення (підписання) суддею в порядку ст. 256 КАС України. Оскарження ухвали окремо від рішення суду не допускається.

Суддя В. В. Біоносенко