Справа № 320/10888/20
Суддя: Парінов Андрій Борисович
Дата ухвалення: 2025-10-20 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ШОСТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
УХВАЛА

20 жовтня 2025 року м. Київ

Колегія суддів Шостого апеляційного адміністративного суду у складі судді-доповідача Парінова А.Б., суддів - Беспалова О.О., Грибан І.О., перевіривши матеріали апеляційної скарги та клопотання Військової частини НОМЕР_1 на рішення Київського окружного адміністративного суду від 07 травня 2025 року у справі за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Військової частини НОМЕР_1 про визнання протиправною бездіяльності, зобов`язання вчинити дії, -

В С Т А Н О В И Л А:

Рішенням Київського окружного адміністративного суду від 07 травня 2025 року позов задоволено.

Не погоджуючись з прийнятим судовим рішенням, відповідач звернувся до суду з апеляційною скаргою, в якій просить скасувати оскаржуване судове рішення та прийняти нове, яким у задоволенні позовних вимог відмовити.

Апелянтом подано клопотання про поновлення строку на апеляційне оскарження рішення суду першої інстанції, в обґрунтування якого зазначає, Військова частина не здійснює прибуткової господарської діяльності, відтак не має джерел фінансування, відтак з огляду на те, що Ухвалою Шостого апеляційного адміністративного суду від 26.03.2025 про залишення апеляційної скарги без руху встановлено суму судового збору в розмірі 1088,96 грн. а оплата судового збору відбулась 04.09.2025 згідно платіжної інструкції №1840, на підставі викладеного відповідач повторео подав апеляційну скаргу. Наведені обставини, на думку апелянта, є поважними причинами, що зумовили пропуск строку на апеляційне оскарження рішення суду першої інстанції.

З матеріалів справи вбачається, що копія оскаржуваного рішення була направлена та доставлена в електронний кабінет апелянта 08.05.2025 о 02:05 та вважається врученою 08.05.2025.

Первинну апеляційну скаргу було подано 28.05.2025, тобто в в межах строку на апеляційне оскарження (21 день).

Ухвалою Шостого апеляційного адміністративного суду 09.07.2025 (отримана 11.07.2025 о 07:42) апеляційну скаргу було повернуто апелянту у зв`язку з несплатою судового збору.

З повторною апеляційною скаргою апелянт звернувся до суду 17.09.2025 з пропуском строку на апеляційне оскарження.

При цьому, суд враховує, що повторна подача апеляційної скаги відбулась на 69 день з моменту отримання ухвали про повернення первинної апеляційної скарги та 13 день з момеету здійснення сплати судового збору.

з пропуском строку на апеляційне оскарження.

Згідно зі статтею 295 КАС України апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів, а на ухвалу суду - протягом п`ятнадцяти днів з дня його (її) проголошення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення (ухвали) суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не були вручені у день його (її) проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження: на рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду; на ухвалу суду - якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Строк на апеляційне оскарження також може бути поновлений в разі його пропуску з інших поважних причин, крім випадків, визначених частиною другою статті 299 цього Кодексу.

Відповідно до пункту шостого частини п`ятої статті 44 КАС України учасники справи зобов`язані виконувати процесуальні дії у встановлені законом або судом строки.

Згідно з частиною першою статті 45 КАС України учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами. Зловживання процесуальними правами не допускається.

Законодавче обмеження строку оскарження судового рішення, насамперед, обумовлено специфікою спорів, які розглядаються в порядку адміністративного судочинства, а запровадження таких строків обумовлене досягненням юридичної визначеності у публічно-правових відносинах.

Отже, встановлення процесуальних строків законом передбачено з метою дисциплінування учасників адміністративного судочинства та своєчасного виконання ними передбачених КАС України певних процесуальних дій.

При вирішенні питання про поновлення строку суд надає оцінку обставинам, які слугували перешкодою для своєчасного звернення до суду.

Підстави пропуску строку апеляційного оскарження можуть бути визнані поважними, а строк поновлено, - лише у разі, якщо вони пов`язані з непереборними та об`єктивними перешкодами, труднощами, які не залежать від волі особи та унеможливили своєчасне, тобто у встановлений законом процесуальний строк, подання апеляційної скарги.

Колегія суддів вважає, що недоліки попередньої апеляційної скарги не можуть бути розцінені при новому вирішенні питання про відкриття провадження як поважна причина пропуску строку на апеляційне оскарження.

Строк було пропущено не з поважних причин, що не залежали від волі апелянта, а через невиконання приписів процесуального закону.

Жодних перешкод для своєчасного подання апеляційної скарги за таких умов колегією суддів не вбачається.

Колегія суддів зазначає, що неналежне фінансування суб`єктів владних повноважень з Державного бюджету України не може впливати на дотримання строку апеляційного оскарження судових рішень і, як наслідок, не є поважною підставою пропуску цього строку.

Таким чином, наведені апелянтом підстави для поновлення строку на апеляційне оскарження рішення суду першої інстанції є неповажними, оскільки відсутність належного фінансування видатків, передбаченого для сплати судового збору не може свідчити про наявність поважних підстав, які б перешкоджали апелянту своєчасно звернутися до суду апеляційної інстанції з апеляційною скаргою.

Аналогічна правова позиція висловлена у постанові Верховного Суду від 07 лютого 2018 року К/9901/2670/17 у справі № 804/3801/16.

У справі "Рисовський проти України" Європейський Суд з прав людини підкреслює особливу важливість принципу "належного урядування". Він передбачає, що "…у разі, коли йдеться про питання загального інтересу, зокрема, якщо справа впливає на такі основоположні права людини, як майнові права, державні органи повинні діяти вчасно та в належний і якомога послідовніший спосіб…".

Тобто, виходячи з принципу "належного урядування", державні органи зобов`язані діяти в належний спосіб, а держава не повинна отримувати вигоду у вигляді поновлення судами строку на оскарження судових рішень та виправляти допущені органами державної влади помилки за рахунок приватної особи, яка діяла добросовісно.

Виходячи з цього, колегія суддів доходить висновку про відмову у задоволенні клопотання про поновлення строку на апеляційне оскарження вказаного рішення, з огляду на неповажність зазначених підстав.

Враховуючи викладене, керуючись ст. 295 КАС України, колегія суду,

У Х В А Л И Л А :

Клопотання Військової частини НОМЕР_1 на рішення Київського окружного адміністративного суду від 07 травня 2025 року - залишити без задоволення.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та окремо від рішення суду оскарженню не підлягає.

Головуючий суддя А.Б. Парінов

Судді: О.О. Беспалов

І.О. Грибан