Справа № 520/35319/23
Суддя: Русанова В.Б.
Дата ухвалення: 2025-10-21 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

21 жовтня 2025 р. Справа № 520/35319/23
Другий апеляційний адміністративний суд у складі колегії:

Головуючого судді: Русанової В.Б.,

Суддів: Бегунца А.О. , Калиновського В.А. ,

розглянувши в порядку письмового провадження у приміщенні Другого апеляційного адміністративного суду адміністративну справу за апеляційною скаргою Головного управління ДПС у Харківській області на рішення Харківського окружного адміністративного суду від 12.03.2025 (головуючий суддя І інстанції: Тітов О.М.) по справі № 520/35319/23

за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "Ексім-Брок"

до Головного управління ДПС у Харківській області , Державної податкової служби України

про скасування рішень та зобов`язання вчинити певні дії,

ВСТАНОВИВ:

Товариство з обмеженою відповідальністю "Ексім-Брок" (далі - позивач) звернулось до суду з позовом, в якому просило:

- визнати протиправними та скасувати рішення комісії Головного управління ДПС у Харківській області з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних від 12.06.2023:

№ 8977467/32742924, яким ТОВ "Ексім-Брок" відмовлено в реєстрації податкової накладної від 14.02.2022 №4 в Єдиному реєстрі податкових накладних на загальну суму 98 039,76 грн., в тому числі ПДВ 16 339,96 грн;

№ 8977468/32742924, яким ТОВ "Ексім-Брок" відмовлено в реєстрації податкової накладної від 14.02.2022 №6 в Єдиному реєстрі податкових накладних на загальну суму 98 039,76 грн., в тому числі ПДВ 16 339,96 грн;

№ 8977469/32742924, яким ТОВ "Ексім-Брок" відмовлено в реєстрації податкової накладної від 28.01.2022 №6 в Єдиному реєстрі податкових накладних на загальну суму 35 388,00 грн., в тому числі ПДВ 5 898,00 грн;

№ 8977470/32742924, яким ТОВ "Ексім-Брок" відмовлено в реєстрації податкової накладної від 14.02.2022 № 9 в Єдиному реєстрі податкових накладних на загальну суму 18 696,00 грн., в тому числі ІІДВ 3 116,00 грн;

№ 8977471/32742924, яким ТОВ "Ексім-Брок" відмовлено в реєстрації податкової накладної від 14.02.2022 № 3 в Єдиному реєстрі податкових накладних на загальну суму 98 039,76 грн., в тому числі ПДВ 16 339,96 грн;

№ 8977472/32742924, яким ТОВ "Ексім-Брок" відмовлено в реєстрації податкової накладної від 14.02.2022 № 5 в Єдиному реєстрі податкових накладних на загальну суму 98 039,76 грн., в тому числі ПДВ 16 339,96 грн;

№ 8977473/32742924, яким ТОВ "Ексім-Брок" відмовлено в реєстрації податкової накладної від 14.02.2022 № 8 в Єдиному реєстрі податкових накладних на загальну суму 11 388,00 грн., в тому числі ПДВ 1 898,00 грн;

№ 8977475/32742924, яким ТОВ "Ексім-Брок" відмовлено в реєстрації податкової накладної від 14.02.2022 № 10 в Єдиному реєстрі податкових накладних на загальну суму 18 696,00 грн., в числі ПДВ 3 116,00 грн;

№ 8977476/32742924, яким ТОВ "Ексім-Брок" відмовлено в реєстрації податкової накладної від 14.02.2022 № 11 в Єдиному реєстрі податкових накладних на загальну суму 18 696,00 грн,, в тому числі ПДВ 3 116.00 грн;

№ 8977477/32742924, яким ТОВ "Ексім-Брок" відмовлено в реєстрації податкової накладної від 14.02.2022 № 13 в Єдиному реєстрі податкових накладних на загальну суму 18 696,00 грн., в тому числі ПДВ 3 116,00 грн;

№ 8977478/32742924, яким ТОВ "Ексім-Брок" відмовлено в реєстрації податкової накладної від 28.01.2022 № 7 в Єдиному реєстрі податкових накладних на загальну суму 105 570,00 грн., в тому числі ПДВ 17 595,00 грн;

№ 8977479/32742924, яким ТОВ "Ексім-Брок" відмовлено в реєстрації податкової накладної від 28.01.2022 № 5 в Єдиному реєстрі податкових накладних на загальну суму 187 068,00 грн., в тому числі ПДВ 31 178,00 грн;

№ 8977480/32742924, яким ТОВ "Ексім-Брок" відмовлено в реєстрації податкової накладної від 27.01.2022 № 4 в Єдиному реєстрі податкових накладних на загальну суму 83 880,00 грн., в тому числі ПДВ 13 980,00 грн;

№ 8977481/32742924, яким ТОВ "Ексім-Брок" відмовлено в реєстрації податкової накладної від 27.01.2022 № 1 в Єдиному реєстрі податкових накладних на загальну суму 83 880,00 грн., в тому числі ПДВ 13 980,00 грн;

№ 8977482/32742924, яким ТОВ "Ексім-Брок" відмовлено в реєстрації розрахунку коригування у від 28.01.2022 № 8 в Єдиному реєстрі податкових накладних на загальну суму 62 388,00 грн., в тому числі ПДВ 10 398,00 грн;

- зобов`язати Державну податкову службу України зареєструвати в Єдиному реєстрі податкових накладних:

податкові накладні від 14.02.2022 № 3, № 4; № 5, №6, №8, №9,№ 10,№ 11,№ 13

податкові накладні від 28.01.2022 № 5, №6; №7;

податкову накладну від 27.01.2022 № 1, № 4;

розрахунок коригування від 28.01.2022 № 8.

В обґрунтування позову зазначило, що надало контролюючому органу відповідні пояснення і підтверджуючі документи, достатні для прийняття рішень про реєстрацію податкових накладних та розрахунку коригування, однак, оскаржуваними рішеннями позивачу безпідставно відмовлено в їх реєстрації.

Рішенням Харківського окружного адміністративного суду від 12.03.2025 позов задоволено частково.

Визнано протиправними та скасовані рішення Комісії з питань розгляду скарги ГУ ДПС у Харківській області, яка приймає рішення про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних або відмову в такій реєстрації від 12.06.2023:

№ 8977467/32742924, яким ТОВ "Ексім-Брок" відмовлено в реєстрації податкової накладної від 14.02.2022 №4 в Єдиному реєстрі податкових накладних на загальну суму 98 039,76 грн., в тому числі ПДВ 16 339,96 грн;

№ 8977468/32742924, яким ТОВ "Ексім-Брок" відмовлено в реєстрації податкової накладної від 14.02.2022 №6 в Єдиному реєстрі податкових накладних на загальну суму 98 039,76 грн., в тому числі ПДВ 16 339,96 грн;

№ 8977469/32742924, яким ТОВ "Ексім-Брок" відмовлено в реєстрації податкової накладної від 28.01.2022 №6 в Єдиному реєстрі податкових накладних на загальну суму 35 388,00 грн., в тому числі ПДВ 5 898,00 грн;

№ 8977470/32742924, яким ТОВ "Ексім-Брок" відмовлено в реєстрації податкової накладної від 14.02.2022 № 9 в Єдиному реєстрі податкових накладних на загальну суму 18 696,00 грн., в тому числі ІІДВ 3 116,00 грн;

№ 8977471/32742924, яким ТОВ "Ексім-Брок" відмовлено в реєстрації податкової накладної від 14.02.2022 № 3 в Єдиному реєстрі податкових накладних на загальну суму 98 039,76 грн., в тому числі ПДВ 16 339,96 грн;

№ 8977472/32742924, яким ТОВ "Ексім-Брок" відмовлено в реєстрації податкової накладної від 14.02.2022 № 5 в Єдиному реєстрі податкових накладних на загальну суму 98 039,76 грн., в тому числі ПДВ 16 339,96 грн;

№ 8977473/32742924, яким ТОВ "Ексім-Брок" відмовлено в реєстрації податкової накладної від 14.02.2022 № 8 в Єдиному реєстрі податкових накладних на загальну суму 11 388,00 грн., в тому числі ПДВ 1 898,00 грн;

№ 8977475/32742924, яким ТОВ "Ексім-Брок" відмовлено в реєстрації податкової накладної від 14.02.2022 № 10 в Єдиному реєстрі податкових накладних на загальну суму 18 696,00 грн., в числі ПДВ 3 116,00 грн;

№ 8977476/32742924, яким ТОВ "Ексім-Брок" відмовлено в реєстрації податкової накладної від 14.02.2022 № 11 в Єдиному реєстрі податкових накладних на загальну суму 18 696,00 грн, в тому числі ПДВ 3 116.00 грн;

№ 8977477/32742924, яким ТОВ "Ексім-Брок" відмовлено в реєстрації податкової накладної від 14.02.2022 № 13 в Єдиному реєстрі податкових накладних на загальну суму 18 696,00 грн., в тому числі ПДВ 3 116,00 грн;

№ 8977478/32742924, яким ТОВ "Ексім-Брок" відмовлено в реєстрації податкової накладної від 28.01.2022 № 7 в Єдиному реєстрі податкових накладних на загальну суму 105 570,00 грн., в тому числі ПДВ 17 595,00 грн;

№ 8977479/32742924, яким ТОВ "Ексім-Брок" відмовлено в реєстрації податкової накладної від 28.01.2022 № 5 в Єдиному реєстрі податкових накладних на загальну суму 187 068,00 грн., в тому числі ПДВ 31 178,00 грн;

№ 8977480/32742924, яким ТОВ "Ексім-Брок" відмовлено в реєстрації податкової накладної від 27.01.2022 № 4 в Єдиному реєстрі податкових накладних на загальну суму 83 880,00 грн., в тому числі ПДВ 13 980,00 грн;

№ 8977482/32742924, яким ТОВ "Ексім-Брок" відмовлено в реєстрації розрахунку коригування у від 28.01.2022 № 8 в Єдиному реєстрі податкових накладних на загальну суму 62 388,00 грн., в тому числі ПДВ 10 398,00 грн.

Зобов`язано ДПС України зареєструвати:

податкову накладну від 14.02.2022 № 4;

податкову накладну від 14.02.2022 № 6;

податкову накладну від 28.01.2022 № 6;

податкову накладну від 14.02.2022 № 9;

податкову накладну від 14.02.2022 № 3;

податкову накладну від 14.02.2022 № 5;

податкову накладну від 14.02.2022 № 8;

податкову накладну від 14.02.2022 № 10;

податкову накладну від 14.02.2022 № 11;

податкову накладну від 14.02.2022 № 13;

податкову накладну від 28.01.2022 № 7;

податкову накладну від 28.01.2022 № 5;

податкову накладну від 27.01.2022 № 4;

розрахунок коригування від 28.01.2022 № 8.

В іншій частині позовних вимог - відмовлено.

Головне управління ДПС у Харківській області (далі відповідач 1), не погоджуючись з рішенням суду першої інстанції в частині задоволення позову, подало апеляційну скаргу, в якій, посилаючись на порушення судом норм матеріального та процесуального права, неповне з`ясування обставин справи, просило скасувати рішення суду першої інстанції в цій частині та прийняти нове, яким відмовити у задоволенні позовних вимог.

В обґрунтування апеляційної скарги зазначає, що судом першої інстанції не взято до уваги не надання позивачем первинних документів в повному обсязі, які підтверджують реальність здійснення господарських операцій, зокрема, документів щодо постачання/придбання товарів, зберігання, транспортування, навантаження, розвантаження продукції, складських документів, актів приймання-передачі товарів, паспортів якості.

Зокрема, за твердженням апелянта, підприємством не надано товаросупроводжувальну документацію, первинні документи на підтвердження якості товару та придбання запасних частин.

Вказує, що суд першої інстанції не врахував розбіжності у подіях, які слугували підставою для складання податкових накладних, а саме: за твердженням позивача отримання передоплати, а за первинними документами поставка товару.

Крім того, зауважує, що зі змісту позовної заяви неможливо встановити зміст господарської операції, оскільки позивачем не наведено відповідного опису.

Посилається на правову позицію Верховного Суду, викладену в постанові від 24.03.2025 у справі № 140/32696/23.

Також, вважає безпідставним покладення судом обов`язку на податковий орган зареєструвати ПН/РК в ЄРПН, оскільки такі дії є дискреційними повноваженнями відповідача.

Позивач, ДПС України (далі відповідач 2) правом на подання відзиву на апеляційну скаргу не скористались.

Відповідно до ч. 1 ст. 308, п.3 ч.1 ст.311 КАС України справа розглянута в межах доводів апеляційної скарги, в порядку письмового провадження.

Колегія суддів, заслухавши суддю-доповідача, перевіривши рішення суду першої інстанції, доводи апеляційної скарги, дослідивши докази по справі, вважає, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню з наступних підстав.

Судом першої інстанції встановлено та апеляційним судом підтверджено, що у грудні 2021 р. ТОВ "Ексім-Брок" (постачальник) уклало з ДП "Харківський бронетанковий завод" (покупець) ряд договорів поставки: від 22.12.2021 №15193089; від 23.12.2021 №15193089/2; від 23.12.2021 №15193089/3; від 30.12.2021 №15213157/1; від 28.12.2021 №15263873/1; від 14.01.2022 №15264162/2; від 29.12.2021 №15301695/1; від 28.12.2021 №15309017; від 22.01.2022 №15826057.

За умовами договорів, постачальник зобов`язався поставити покупцю скло обігріваєме, нагнітач, помпу з електродвигуном, прилад ПЗУ-5, блок гіротахометра, коробку К-1, балістичний обчислювач, піропатрон.

На виконання умов Договору, ТОВ "Ексім-Брок" поставило ДП "Харківський бронетанковий завод" зазначений вище товар, що підтверджується видатковими накладними від 27.01.2022, від 28.01.2022, від 14.02.2022.

Так, на підставі першої події, поставки товару, ТОВ "Ексім-Брок" складено наступні податкові накладні:

від 27.01.2022:

№ 4 на загальну суму 83 880,00 грн, в тому числі сума ПДВ 13 980,00 грн;

- від 28.01.2022:

№ 6 на загальну суму 35 388,00 грн, в тому числі сума ПДВ 5 898,00 грн;

№ 7 на загальну суму 105 570,00 грн, в тому числі сума ПДВ 17 595,00 грн;

№ 5 на загальну суму 187 068,00 грн, в тому числі сума ПДВ 31 178,00 грн;

- від 14.02.2022:

№ 4 на загальну суму 98 039,76 грн, в тому числі сума ПДВ 16 339,96 грн;

№ 6 на загальну суму 98 039,76 грн, в тому числі сума ПДВ 16 339,96 грн;

№ 9 на загальну суму 18 696,00 грн, в тому числі сума ПДВ 3 116,00 грн;

№ 3 на загальну суму 98 039,76 грн, в тому числі сума ПДВ 16 339,96 грн;

№ 5 на загальну суму 98 039,76 грн, в тому числі сума ПДВ 16 339,96 грн;

№ 8 на загальну суму 11 388,00 грн, в тому числі сума ПДВ 1 898,00 грн;

№ 10 на загальну суму 18 696,00 грн, в числі сума ПДВ 3 116,00 грн;

№ 11 на загальну суму 18 696,00 грн, в тому числі сума ПДВ 3 116,00 грн;

№ 13 на загальну суму 18 696,00 грн, в тому числі сума ПДВ 3 116,00 грн.

Також, через повернення ДП «Харківський бронетанковий завод» товару постачальнику, про що свідчить накладна від 28.01.2022 № 51/17, позивачем складено розрахунок коригування № 8 від 28.01.2022 до податкової накладної № 12 від 29.12.2021, яким зменшено обсяги постачання на суму 51 990,00 грн та відкориговано податкове зобов`язання та податковий кредит за основною ставкою на 10 398,00 грн.

За наслідками подання позивачем на реєстрацію вищенаведених податкових накладних та розрахунку коригування, ГУ ДПС у Харківській області складено квитанції про зупинення їх реєстрації та запропоновано надати пояснення та копії документів щодо підтвердження інформації, зазначеної в ПН/РК для розгляду питання прийняття рішення про реєстрацію / відмову в реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в ЄРПН.

В подальшому, ТОВ "Ексім-Брок" на підтвердження інформації, зазначеної у податкових накладних та розрахунку коригування направило контролюючому органу пояснення та документи в підтвердження вчинення господарських операцій, зокрема: договори поставки, видаткові накладні, товарно-транспортні накладні, рахунки-фактури, платіжні доручення.

30.05.2023 відповідач, за наслідками розгляду поданих позивачем документів, направив йому повідомлення про необхідність надання додаткових пояснень та/або документів, необхідних для розгляду питання прийняття комісією з питань зупинення реєстрації податкових накладних в ЄРПН, в якому запропонував надати копії первинних документів щодо постачання/придбання товарів/послуг, зберігання і транспортування, навантаження, розвантаження продукції, складських документів, інвентаризаційних описів, у тому числі рахунки-фактури/інвойси, актів приймання-передачі товарів (робіт, послуг) з урахуванням наявності певних типових форм та галузевої специфіки, накладних.

Сторонами не заперечується, що на вимогу податкового органу, позивачем додатково надано рахунки-фактури, сертифікати якості ТМЦ та інвентаризаційний опис.

За наслідками розгляду документів, Комісія ГУ ДПС у Харківській області з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних прийняла рішення від 12.06.2023:

№ 8977467/32742924 про відмову в реєстрації податкової накладної від 14.02.2022 №4;

№ 8977468/32742924 про відмову в реєстрації податкової накладної від 14.02.2022 №6;

№ 8977469/32742924 про відмову в реєстрації податкової накладної від 28.01.2022 №6;

№ 8977470/32742924 про відмову в реєстрації податкової накладної від 14.02.2022 № 9;

№ 8977471/32742924 про відмову в реєстрації податкової накладної від 14.02.2022 № 3;

№ 8977472/32742924 про відмову в реєстрації податкової накладної від 14.02.2022 № 5;

№ 8977473/32742924 про відмову в реєстрації податкової накладної від 14.02.2022 № 8;

№ 8977475/32742924 про відмову в реєстрації податкової накладної від 14.02.2022 № 10;

№ 8977476/32742924 про відмову в реєстрації податкової накладної від 14.02.2022 № 11;

№ 8977477/32742924 про відмову в реєстрації податкової накладної від 14.02.2022 № 13;

№ 8977478/32742924 про відмову в реєстрації податкової накладної від 28.01.2022 № 7;

№ 8977479/32742924 про відмову в реєстрації податкової накладної від 28.01.2022 № 5;

№ 8977480/32742924 про відмову в реєстрації податкової накладної від 27.01.2022 № 4;

№ 8977482/32742924, про відмову в реєстрації розрахунку коригування від 28.01.2022 № 8.

Підставою для відмови в реєстрації податкових накладних та розрахунку коригування слугувало ненадання/часткове надання додаткових письмових пояснень та копій документів стосовно підтвердження інформації, зазначеної у ПН, реєстрацію якої зупинено в ЄРПН, при отриманні повідомлення про необхідність надання додаткових пояснень та/або документів.

Не погодившись з рішеннями про відмову в реєстрації податкових накладних, позивач звернувся до суду з даним позовом.

Задовольняючи частково позов, суд першої інстанції виходив з того, що позивачем під час реєстрації ПН/РК подані необхідні документи в підтвердження здійснення господарської операції, по якій вони складені, тоді як спірні рішення прийняті відповідачем без урахування всіх обставин, що мають значення для їх прийняття, тобто необґрунтовано, а отже є протиправними та підлягають скасуванню.

Відмовляючи у задоволенні позову в частині скасування рішення від 12.06.2023 № 8977480/32742924 про відмову у реєстрації податкової накладної від 27.01.2022 № 1, суд першої інстанції виходив з відсутності доказів прийняття такого рішення.

Враховуючи оскарження відповідачем судового рішення першої інстанції фактично лише в частині задоволення позовних вимог та межі перегляду, передбачені ст. 308 КАС України, слід зазначити наступне.

Відповідно до п.п. "б" п. 185.1 ст. 185 Податкового кодексу України (далі - ПК України) об`єктом оподаткування є операції платників податку з постачання послуг, місце постачання яких розташоване на митній території України, відповідно до статті 186 цього Кодексу.

Пунктом 187.1 ст. 187 ПК України визначено, що датою виникнення податкових зобов`язань з постачання товарів/послуг вважається дата, яка припадає на податковий період, протягом якого відбувається будь-яка з подій, що сталася раніше: а) дата зарахування коштів від покупця/замовника на банківський рахунок платника податку як оплата товарів/послуг, що підлягають постачанню, а в разі постачання товарів/послуг за готівку - дата оприбуткування коштів у касі платника податку, а в разі відсутності такої - дата інкасації готівки у банківській установі, що обслуговує платника податку; б) дата відвантаження товарів, а в разі експорту товарів - дата оформлення митної декларації, що засвідчує факт перетинання митного кордону України, оформлена відповідно до вимог митного законодавства, а для послуг - дата оформлення документа, що засвідчує факт постачання послуг платником податку.

Відповідно до абзацу першого п. 201.1 ст. 201 ПК України, на дату виникнення податкових зобов`язань платник податку зобов`язаний скласти податкову накладну в електронній формі з дотриманням умови щодо реєстрації у порядку, визначеному законодавством, електронного підпису уповноваженої платником особи та зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних у встановлений цим Кодексом термін.

Абзацами першим, другим п. 201.10 ст. 201 ПК України встановлено, що при здійсненні операцій з постачання товарів/послуг платник податку - продавець товарів/послуг зобов`язаний в установлені терміни скласти податкову накладну, зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних та надати покупцю за його вимогою. Податкова накладна, складена та зареєстрована в Єдиному реєстрі податкових накладних платником податку, який здійснює операції з постачання товарів/послуг, є для покупця таких товарів/послуг підставою для нарахування сум податку, що відносяться до податкового кредиту.

Функціонування Єдиного реєстру податкових накладних (далі за текстом - ЄРПН) відбувається в автоматизованому режимі за правилами, визначеними Порядком ведення єдиного реєстру податкових накладних, затвердженим постановою Кабінету Міністрів України від 29.12.2010 № 1246 (далі - Порядок № 1246).

Зокрема, п. 12 Порядку № 1246 передбачено, що саме в автоматизованому режимі здійснюється перевірка одержаної від платника податків податкової накладної на предмет наявності підстав для зупинення реєстрації.

Згідно з п. 201.16 ст. 201 ПК України реєстрація податкової накладної / розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних може бути зупинена в порядку та на підставах, визначених Кабінетом Міністрів України.

Колегія суддів зазначає, що обставини зупинення реєстрації податкових накладних обов`язково підлягають дослідженню, оскільки є юридично значимими та такими, що тягнуть за собою прийняття в подальшому рішення про реєстрацію податкових накладних або відмову у реєстрації на підставі витребуваних документів у платника податку за результатами зупинення реєстрації.

Механізм зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних (далі - Реєстр), організаційні та процедурні засади діяльності комісій з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі (далі - комісії контролюючих органів), права та обов`язки їх членів визначено Порядком зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, який затверджено постановою Кабінету Міністрів України від 11.12.2019 № 1165 (далі - Порядок № 1165).

За визначенням п. 2 Порядку № 1165 автоматизований моніторинг відповідності податкової накладної/розрахунку коригування критеріям оцінки ступеня ризиків - сукупність заходів та методів, що застосовуються контролюючим органом для виявлення ознак наявності ризиків порушення норм податкового законодавства за результатами проведення автоматизованого аналізу наявної в інформаційних системах контролюючих органів податкової інформації.

Відповідно до п. 5 Порядку № 1165 платник податку, яким складено та/або подано для реєстрації в Реєстрі податкову накладну/розрахунок коригування, що не відповідають жодній з ознак безумовної реєстрації, перевіряється щодо відповідності критеріям ризиковості платника податку (додаток 1), показникам, за якими визначається позитивна податкова історія платника податку (додаток 2).

Податкова накладна/розрахунок коригування, що не відповідають жодній з ознак безумовної реєстрації, перевіряються щодо відповідності відображених у них операцій критеріям ризиковості здійснення операцій (додаток 3).

В силу приписів пункту 7 Порядку № 1165 у разі коли за результатами автоматизованого моніторингу податкової накладної/розрахунку коригування встановлено, що відображена в них операція відповідає хоча б одному критерію ризиковості здійснення операції, крім податкової накладної/розрахунку коригування, складених платником податку, який відповідає хоча б одному показнику, за яким визначається позитивна податкова історія, реєстрація таких податкової накладної/розрахунку коригування зупиняється.

Платник податку отримує інформацію щодо податкових накладних/розрахунків коригування, реєстрація яких зупинена, через електронний кабінет (п. 8 Порядку № 1165).

Відповідно до п. 10 Порядку № 1165 у разі зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі контролюючий орган протягом операційного дня надсилає (в електронній формі у текстовому форматі) в автоматичному режимі платнику податку квитанцію про зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування, яка є підтвердженням зупинення такої реєстрації.

Згідно з п. 11 Порядку № 1165 у квитанції про зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування зазначаються:

1) номер та дата складення податкової накладної/розрахунку коригування;

2) критерій (критерії) ризиковості платника податку та/або ризиковості здійснення операцій, на підставі якого (яких) зупинено реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі, з розрахованим показником за кожним критерієм, якому відповідає платник податку;

3) пропозиція щодо надання платником податку пояснень та копій документів, необхідних для розгляду питання прийняття контролюючим органом рішення про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі або відмову в такій реєстрації.

Судом встановлено, що реєстрація спірних податкових накладних та розрахунку коригування зупинена на підставі підпункту 201.16 статті 201 ПК України з підстав того, що податкові накладні/розрахунок коригування складені та подані платником податку, який відповідає п. 8 Критеріїв ризиковості платника податку.

Запропоновано позивачу надати пояснення та копії документів щодо підтвердження інформації, зазначеної в ПН/РК, для розгляду питання прийняття рішення про реєстрацію/відмову в реєстрації ПН/РК в ЄРПН.

Так, п. 8 Критеріїв ризиковості платника податку на додану вартість (додаток № 1 до згаданого Порядку) визначено, що платник податку відноситься до ризикових, якщо у контролюючих органах наявна податкова інформація, яка стала відома у процесі провадження поточної діяльності під час виконання покладених на контролюючі органи завдань і функцій, що визначає ризиковість здійснення господарської операції, зазначеної в поданих для реєстрації податковій накладній/розрахунку коригування.

Разом з тим, спірні квитанції не містять посилань як на конкретний критерій чи перелік критеріїв, що у розумінні п.8 Критеріїв свідчили б про наявність достатніх підстав для зупинення її реєстрації, так і на рішення, яким позивача визнано таким, що відповідає критеріям ризиковості платника податку. Відповідачем не надано достатніх, достовірних та допустимих доказів на підтвердження того, що господарські операції, за результатами яких позивачем складено податкові накладні/розрахунок коригування носять характер ризикових.

Крім того, колегія суддів зазначає що прийняття контролюючим органом рішення про відповідність/невідповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податку змінює правовий режим моніторингу реєстрації податкових накладних в ЄРПН, призводить до зупинення реєстрації будь-якої складеної цією особою податкової накладної в ЄРПН.

Водночас, факт можливого віднесення платника податків згідно рішення контролюючого органу до переліку ризикових платників податків автоматично не є підставою для відмови в реєстрації податкових накладних, якщо в кожному конкретному випадку на вимогу контролюючого органу такий платник надасть первинні документи, які підтверджують операції, за наслідками якої складено податкові накладні по факту першої події, що мали місце, для їх реєстрації в ЄРПН.

Таким чином, у разі зупинення реєстрації податкової накладної, контролюючий орган має витребувати від платника документи на спростування наявних у органу ДПС сумнівів, пов`язаних з легальністю діяльності юридичної особи, вказавши які саме аспекти належить висвітити платнику податків у своїх поясненнях.

Натомість, як встановлено судом, надіслані позивачу квитанції містять вимогу щодо надання пояснень та копій документів щодо підтвердження інформації, зазначеної в ПН/РК для розгляду питання прийняття рішення про реєстрацію/відмову в реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, без зазначення конкретної пропозиції щодо переліку документів, необхідних та достатніх для прийняття рішення про реєстрацію ПН/РК в ЄРПН.

Колегія суддів зазначає, що в даному випадку недотримання принципу правової визначеності під час зупинення реєстрації податкової накладної призводить до необізнаності платника податків щодо вичерпного переліку необхідних документів, які він повинен надати контролюючому органу, внаслідок чого у відповідача виникає можливість прояву нічим необмеженої дискреції.

Таким чином, вказані обставини, призводять до прояву суб`єктом владних повноважень негативного розсуду, внаслідок чого платник податків не має змоги належним чином виконати свої обов`язки, мета яких - реєстрація податкової накладної.

При цьому, можливість надання платником податків вичерпного переліку документів на підтвердження правомірності формування та подання податкової накладної прямо залежить від чіткого визначення податковим органом конкретного виду критерію оцінки ступеня ризиків з зазначенням необхідності надання документів за вичерпним переліком, відповідно до критерію зупинення реєстрації податкової накладної, а не довільно, на власний розсуд.

Невиконання податковим органом законодавчо встановлених вимог щодо змісту, форми, обґрунтованості та вмотивованості акта індивідуальної дії має наслідком визнання його протиправним.

Вказані висновки узгоджуються з правовою позицією Верховного Суду, викладеною в постановах від 10.04.2020 у справі № 819/330/18, від 18.06.2020 у справі № 824/245/19-а, від 27.01.2022 у справі № 380/2365/21, від 18.05.2022 у справі № 500/3703/20.

Здійснення моніторингу відповідності податкових накладних/розрахунків коригування критеріям оцінки ступеня ризиків є превентивним заходом, спрямованим на убезпечення від безпідставного формування податкового кредиту за операціями, що не підтверджені первинними документами або підтверджені платником податку копіями документів, які складені з порушенням законодавства. Здійснення моніторингу не повинне підміняти за своїм змістом проведення податкових перевірок як способу реалізації владних управлінських функцій податкового органу.

Суб`єкти владних повноважень, ухвалюючи рішення, якими, зокрема, обмежуються права платника податків, повинні уникати надмірного формалізму. Обсяг документів, які надаються платниками податку на додану вартість з метою усунення сумнівів у контролюючих органів щодо легальності відповідної операції за наслідками якої складено податкову накладну, яку подано для реєстрації якої в ЄРПН і, хоч і є визначеним у Порядку №520, проте завжди є унікальним та залежить від організації господарських взаємовідносин між суб`єктами господарювання, змісту договірних відносин між такими, а також особливостями законодавчого врегулювання діяльності тієї чи іншої сфери бізнесу.

Вказані висновки узгоджуються з правовою позицією Верховного Суду, викладеною в постанові від 29.06.2023 по справі № 500/2655/22.

Відповідно до п. 5 Порядку прийняття рішень про реєстрацію/ відмову в реєстрації податкових накладних/ розрахунків коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, затвердженого наказом Міністерства фінансів України від 12 грудня 2019 року № 520 (далі - Порядок № 520), перелік документів, необхідних для розгляду питання прийняття комісією регіонального рівня рішення про реєстрацію / відмову в реєстрації податкової накладної / розрахунку коригування в Реєстрі, реєстрацію яких зупинено в Реєстрі, може включати:

договори, зокрема зовнішньоекономічні контракти, з додатками до них;

договори, довіреності, акти керівного органу платника податку, якими оформлено повноваження осіб, які одержують продукцію в інтересах платника податку для здійснення операції;

первинні документи щодо постачання/придбання товарів/послуг, зберігання і транспортування, навантаження, розвантаження продукції, складські документи, інвентаризаційні описи, у тому числі рахунки-фактури/інвойси, акти приймання-передачі товарів (робіт, послуг) з урахуванням наявності певних типових форм і галузевої специфіки, накладні;

розрахункові документи та/або банківські виписки з особових рахунків;

документи щодо підтвердження відповідності продукції (декларації про відповідність, паспорти якості, сертифікати відповідності), наявність яких передбачено договором та/або законодавством.

Відповідно до п. 9 Порядку № 520 письмові пояснення та копії документів, подані платником податку до контролюючого органу відповідно до пункту 4 цього Порядку, розглядає комісія регіонального рівня.

За результатами розгляду поданих письмових пояснень та копій документів комісія регіонального рівня протягом 5 робочих днів, що настають за днем отримання пояснень та копій документів, поданих відповідно до пункту 4 цього Порядку:

або приймає рішення про реєстрацію податкової накладної / розрахунку коригування в Реєстрі та надсилає його платнику податку в порядку, встановленому статтею 42 глави 1 розділу II Кодексу, за формою згідно з додатком 1 до цього Порядку;

або направляє повідомлення про необхідність надання додаткових пояснень та / або документів, необхідних для розгляду питання прийняття комісією регіонального рівня рішення про реєстрацію податкової накладної / розрахунку коригування в Реєстрі (далі - Повідомлення), за формою згідно з додатком 2 до цього Порядку з пропозицією щодо надання платником податку додаткових пояснень та копій документів на підтвердження інформації, зазначеної у податковій накладній/ розрахунку коригування;

або приймає рішення про відмову в реєстрації податкової накладної / розрахунку коригування в Реєстрі у разі надання платником податку копій документів, складених/оформлених із порушенням законодавства, та надсилає його платнику податку в порядку, встановленому статтею 42 глави 1 розділу II Кодексу, за формою згідно з додатком 1 до цього Порядку.

Платник податку має право подати до контролюючого органу додаткові пояснення та копії документів на підтвердження інформації, зазначеної у податковій накладній / розрахунку коригування, протягом 5 робочих днів з дня, наступного за днем отримання Повідомлення.

За результатами розгляду поданих додаткових пояснень та копій документів комісія регіонального рівня протягом 5 робочих днів, що настають за днем їх отримання, приймає рішення про реєстрацію / відмову в реєстрації податкових накладних / розрахунків коригування в Реєстрі за формою згідно з додатком 1 до цього Порядку.

Якщо платник податку не надав додаткових пояснень та копій документів на підтвердження інформації, зазначеної у податковій накладній / розрахунку коригування, комісія регіонального рівня приймає рішення про відмову в реєстрації податкової накладної / розрахунку коригування в Реєстрі протягом 5 робочих днів, що настають за днем граничного строку їх подання, визначеного абзацом шостим цього пункту.

Згідно з п. 10 Порядку № 520 Комісія регіонального рівня приймає рішення про відмову в реєстрації податкової накладної/ розрахунку коригування в Реєстрі в разі:

ненадання / часткового надання додаткових письмових пояснень та копій документів стосовно підтвердження інформації, зазначеної у податковій накладній / розрахунку коригування, реєстрацію яких зупинено в Реєстрі, при отриманні Повідомлення;

та/або надання платником податку копій документів, складених/оформлених із порушенням законодавства.

У постанові від 03 листопада 2021 року у справі № 360/2460/20 Верховний Суд за наслідками аналізу положень Порядку № 520 зазначив, що можливість надання платником податків вичерпного переліку документів на підтвердження правомірності формування та подання податкової накладної до реєстрації в ЄРПН прямо залежить від чіткого визначення податковим органом конкретного виду критерію оцінки ступеня ризиків з зазначенням необхідності надання документів за вичерпним переліком, відповідно до критерію зупинення реєстрації податкової накладної, а не довільно, на власний розсуд.

Судом встановлено, що позивач подав для реєстрації в Єдиному реєстрі податкових накладних 13 податкових накладних та розрахунок коригування.

Головне управління ДПС за наслідками проведеного моніторингу зупинило реєстрацію ПН та РК, запропонувало позивачу надати пояснення та/або копії документів, достатні для прийняття рішення про їх реєстрацію.

З наявних в матеріалах справи квитанцій про зупинення реєстрації ПН та РК убачається, що такі містять вимоги про надання пояснень та копій документів, необхідних для розгляду питання прийняття рішення про реєстрацію/відмову в реєстрації податкових накладних/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, без зазначення конкретної пропозиції щодо переліку документів, необхідних та достатніх для прийняття відповідного рішення .

Колегія суддів повторно зауважує, що можливість надання платником податків вичерпного переліку документів на підтвердження правомірності формування та подання податкової накладної прямо залежить від зазначення у квитанції про зупинення реєстрації податкової накладної чіткого переліку документів.

При цьому, у разі зупинення реєстрації податкової накладної на підставі пункту 8 Критеріїв ризиковості платника податку, контролюючий орган повинен вимагати від платника документи на спростування наявних у органу ДПС сумнівів, пов`язаних з легальністю діяльності юридичної особи, вказавши які саме аспекти належить висвітлити платнику податків у своїх поясненнях, чого зроблено не було.

Загальними вимогами до акта індивідуальної дії як акта правозастосування є його обґрунтованість та вмотивованість, що означає надання податковим органом конкретних підстав для його оформлення (як фактичних, так і юридичних), а також переконливих і зрозумілих мотивів прийняття. Можливість надання платником податків вичерпного переліку документів, що підтверджують правомірність формування та подання податкової накладної, безпосередньо залежить від чіткого визначення податковим органом конкретного виду критерію оцінки ступеня ризиків. Використання податковим органом загального посилання на пункт Критеріїв, без зазначення відповідної підстави та розрахованих показників за критерієм, який відповідає платнику податку, є неконкретизованим і призводить до необґрунтованого обмеження права платника податків бути повідомленим про необхідність надання документів за вичерпним переліком, відповідно до критерію зупинення реєстрації податкової накладної, а не будь-яких на власний розсуд. Тому невиконання податковим органом законодавчо встановлених вимог щодо змісту, форми, обґрунтованості та вмотивованості акта індивідуальної дії призводить до його протиправності.

Наведене узгоджується із правовою позицією, що викладена Верховним Судом у постановах від 23 лютого 2023 року (справа № 420/9924/20), від 27 січня 2022 року (справа № 380/2365/21).

В подальшому, позивач надав контролюючому органу копії документів на власний розсуд, оскільки відповідачем 1 в квитанціях про зупинення реєстрації податкових накладних/розрахунку коригування не зазначено які саме конкретно документи та в підтвердження яких обставин необхідно подати.

Позивачем надані пояснення та копії первинних документів, складених під час здійснення відповідної господарської операції, зокрема, видаткові накладні, рахунки на оплату, платіжні інструкції, що підтверджено матеріалами справи та не заперечується відповідачами.

У повідомленнях Комісії ГУ ДПС від 30.05.2023 указано про необхідність подання додаткових пояснень та/або документів для розгляду питання прийняття комісією регіонального рівня рішення про реєстрацію податкової накладної в ЄРПН, запропоновано надати копії документів на підтвердження інформації, зазначеної у податковій накладній / розрахунку коригування: первинних документів щодо постачання/придбання товарів/послуг, зберігання і транспортування, навантаження, розвантаження продукції, складських документів, інвентаризаційних описів, у тому числі рахунки-фактури/інвойси, актів приймання-передачі товарів (робіт, послуг) з урахуванням наявності певних типових форм та галузевої специфіки, накладних.

На виконання законодавчо визначеного обов`язку у Повідомленні податковий орган фактично обмежився проставлянням позначки «Х» у графі «копії документів на підтвердження інформації, зазначеної у податковій накладній / розрахунку коригування: первинних документів щодо постачання/придбання товарів/послуг, зберігання і транспортування, навантаження, розвантаження продукції, складських документів, інвентаризаційних описів, у тому числі рахунки-фактури/інвойси, актів приймання-передачі товарів (робіт, послуг) з урахуванням наявності певних типових форм та галузевої специфіки, накладних» без підкреслення які саме документи не надано платником податків.

Водночас, в графі «додаткова інформація» відсутнє посилання на конкретний перелік документів, необхідних для реєстрації податкових накладних/розрахунку коригування.

Колегія суддів зазначає, що предметом доказування у цій справі є наявність підстав, підтверджених належними та достатніми документами, для реєстрації спірних податкових накладних/розрахунку коригування.

Сторонами не заперечується, що на вимогу податкового органу, позивачем додатково надано рахунки-фактури, сертифікати якості ТМЦ та інвентаризаційний опис.

В свою чергу, як убачається з оскаржуваних рішень, підставою для відмови у реєстрації спірних податкових накладних/розрахунку коригування слугувало ненадання/часткове надання додаткових письмових пояснень та копій документів стосовно підтвердження інформації, зазначеної у податковій накладній/розрахунку коригування, реєстрацію яких зупинено в Єдиному реєстрі податкових накладних, при отриманні повідомлення про необхідність надання додаткових пояснень та/або документів, необхідних для розгляду питання прийняття комісією регіонального рівня рішення про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних.

При цьому, в обґрунтування оскаржуваних рішень Комісії ГУ ДПС у Харківській області, яка приймає рішення про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних або відмову у такій реєстрації, відповідач 1 обмежився лише проставлянням відмітки «Х» у графі «надання платником податку копій документів, складених із порушенням законодавства» без зазначення в графі «Додаткова інформація» яких саме документів позивач на запит податкового органу не надав.

Відтак, такі рішення не відповідають критеріям чіткості та зрозумілості акта індивідуальної дії, породжують їх неоднозначне трактування, що в свою чергу впливає на можливість реалізації права або виконання обов`язку позивача.

Подібна правова позиція висловлена Верховним Судом у постанові від 12.02.2025 у справі № 160/34198/23.

Відповідачами не обґрунтовано причин недостатності наданих позивачем копій документів, не зазначено про недоліки у поданих документах та не конкретизовано які саме документи, окрім тих, що надавались підприємством були необхідні для реєстрації спірних податкових накладних.

Колегія суддів зазначає, що суб`єкти владних повноважень, ухвалюючи рішення, якими, зокрема, обмежується права платника податків, повинні уникати надмірного формалізму.

Обсяг документів, які надаються платниками податку на додану вартість з метою усунення сумнівів у контролюючих органів щодо легальності відповідної операції за наслідками якої складено податкову накладну, яку подано для реєстрації якої в ЄРПН і, хоч і є визначеним у Порядку № 520, проте завжди є унікальним та залежить від організації господарських взаємовідносин між суб`єктами господарювання, змісту договірних відносин між такими, а також особливостями законодавчого врегулювання діяльності тієї чи іншої сфери бізнесу.

Саме за результатами детального дослідження змісту документів (в тому числі договору), наданих на підтвердження інформації, зазначеної в податковій накладній, можливим є формування висновків щодо наявності підстав для реєстрації в ЄРПН податкової накладної, реєстрація якої була зупинена згідно із відповідною квитанцією.

Вказані висновки викладені у постанові Верховного Суду від 19 липня 2023 року у справі № 420/7850/22.

Відповідно до сталої практики Верховного Суду, при розгляді таких спорів судами, крім іншого, має бути встановлено настання обставин, якими обумовлено обов`язок платника податків скласти податкову накладну та зареєструвати її в ЄРПН.

У постанові від 21 лютого 2023 року по справі № 2240/3271/18 Верховний Суд зауважив на тому, що предметом доказування при вирішенні вимог про зобов`язання податкового органу зареєструвати податкову накладну (у разі скасування рішення Комісії про відмову в реєстрації податкової накладної) мають бути встановленими обставини достатності документів для її реєстрації.

Такий же підхід продемонстровано Верховним Судом і у постанові від 27 квітня 2023 року по справі № 460/8040/20, у якій Суд висловився про те, що саме лише зазначення про відсутність документів не є достатньою підставою для відмови в реєстрації податкової накладної, оскільки контролюючим органом повинні бути вказані об`єктивні обставини, які перешкоджають реєстрації податкової накладної з урахуванням відсутності таких документів, при цьому, обов`язково повинна бути надана оцінка тим документам, що фактично подано платником податку.

У справі, що розглядається, з настанням першої події, із визначених пунктом 187.1 статті 187 ПК України (відвантаження товару, про що свідчать видаткові накладні та повернення товару контрагентом позивача, що підтверджується накладною) і було пов`язано складання спірних податкових накладних та розрахунку коригування подача їх на реєстрацію.

Таким чином, враховуючи встановлені обставини цієї справи колегія суддів погоджується з висновками суду першої інстанції, що подані позивачем документи для реєстрації податкових накладних/розрахунку коригування підтверджують зазначені у них дані та є достатніми для прийняття рішень про їх реєстрацію в ЄРПН.

Доводи апелянта про ненадання позивачем товаросупроводжувальної документації, первинних документів на підтвердження якості товару та придбання запасних частин колегія суддів оцінює критично, оскільки підприємством подавались в тому числі товарно-транспортні накладні, рахунки на оплату, які є товаросупроводжувальними документами.

Натомість, податковим органом не конкретизовано які саме товаросупроводжувальні документи не надав позивач.

Щодо первинних документів на підтвердження якості товару та придбання запасних частин колегія суддів зазначає, що відповідачами не зазначено, яким чином наявність або відсутність вказаних документів впливає на неможливість реєстрації спірних податкових накладних/розрахунку коригування.

Щодо доводів скаржника про розбіжності у подіях, які слугували підставою для складання податкових накладних, а саме: за твердженням позивача отримання передоплати, а за первинними документами поставка товару колегія суддів зазначає, що підставою для складання податкових накладних/розрахунку коригування є первинні документи, з якими пов`язана одна з подій, визначених ст. 187 ПК України, тобто в даному випадку такими документами є видаткові накладні.

В свою чергу, лише зазначення позивачем підстави для складання податкових накладних/розрахунку коригування отримання передоплати може свідчити про помилку та беззаперечно не свідчить про правомірність відмови у їх реєстрації з огляду на підтвердження підстав для складання таких накладних та розрахунку коригування первинними документами.

Доводи апеляційної скарги, що зі змісту позовної заяви неможливо встановити зміст господарської операції, оскільки позивачем не наведено відповідного опису колегія суддів вважає такими, що не є підставами для відмови у реєстрації податкових накладних/розрахунку коригування.

Посилання апелянта на постанову Верховного Суду від 24.03.2025 у справі № 140/32696/23 колегія суддів відхиляє з огляду на відмінність фактичних обставин у справах.

Так, у справі № 140/32696/23 податковий орган у повідомленнях конкретизував які саме документи слід надати для реєстрації податкових накладних, шляхом їх переліку у графі «додаткова інформація». У зв`язку із ненаданням відповідних документів Комісія ГУ ДПС прийняла рішення, оцінку яким надавав Верховний Суд.

Натомість, у справі, що розглядається відповідач 1 не визначив конкретного переліку документів, необхідних для реєстрації спірних ПН, а зазначив їх узагальнено «первинні документи щодо постачання/придбання товарів/послуг, зберігання і транспортування, навантаження, розвантаження продукції, складських документів, інвентаризаційних описів, у тому числі рахунки-фактури/інвойси, актів приймання-передачі товарів (робіт, послуг) з урахуванням наявності певних типових форм та галузевої специфіки, накладних». Водночас, як вже зазначалось, запитувані документи надавались підприємством як на етапі отримання квитанції про зупинення реєстрації податкових накладних так і після отримання повідомлення.

Колегія суддів зауважує, що при вирішенні питання про реєстрацію податкових накладних адміністративний суд не досліджує зміст господарських правовідносин. Завдання суду полягає у дослідженні документів первинного бухгалтерського обліку в аспекті їх належності для цілей підтвердження реальності господарських операцій. Необхідність підтвердження реальності господарських операцій переслідує публічно-правові цілі - встановлення належності виконання платниками податків визначених законодавством податкових обов`язків.

Саме такий правовий висновок викладений Верховним Судом у постанові від 01.02.2023 у справі № 2240/2900/18.

Таким чином, колегія суддів погоджується з висновками суду першої інстанції, що податковий орган не мав правових підстав для відмови позивачу у реєстрації податкових накладних, зважаючи на наявність достатніх документів для спростування сумнівів про ризиковість платника податку та на те, що такі документи були надані контролюючому органу, а тому оскаржувані рішення відповідача підлягають скасуванню, а позовні вимоги - задоволенню.

Щодо доводів апелянта про наявність дискреційних повноважень ДПС України в частині вирішення питання щодо реєстрації податкових накладних/розрахунку коригування.

Дискреційні повноваження - це комплекс прав і зобов`язань представників влади як на державному, так і на регіональному рівнях, у тому числі представників суспільства, яких уповноважили діяти від імені держави чи будь-якого органу місцевого самоврядування, що мають можливість надати повного або часткового визначення і змісту, і виду прийнятого управлінського рішення.

Тобто дискреційні повноваження - це законодавчо встановлена компетенція владних суб`єктів, яка визначає ступінь самостійності її реалізації з урахуванням принципу верховенства права; ці повноваження полягають в застосуванні суб`єктами адміністративного розсуду при здійсненні дій і прийнятті рішень.

Отже, у разі відсутності у суб`єкта владних повноважень законодавчо закріпленого права адміністративного розсуду при вчиненні дій/прийнятті рішення, та встановлення у судовому порядку факту протиправної поведінки відповідача, зобов`язання судом суб`єкта прийняти рішення конкретного змісту не можна вважати втручанням у дискреційні повноваження, адже саме такий спосіб захисту порушеного права є найбільш ефективним та направлений на недопущення свавілля в органах влади.

Відповідно до Рекомендацій Ради Європи № R(80)2 щодо здійснення адміністративними органами влади дискреційних повноважень, прийнятих Кабінетом Міністрів 11.03.1980 на 316-й нараді, під дискреційними повноваженнями слід розуміти повноваження, які адміністративний орган, приймаючи рішення, може здійснювати з певною свободою розсуду, тобто, коли такий орган може обирати з кількох юридично допустимих рішень те, яке він вважає найкращим за даних обставин.

Тобто, коли такий орган може обирати з кількох юридично допустимих рішень те, яке він уважає найкращим за конкретних обставин, та яке захистить або відновить порушене право.

Водночас, адміністративний суд під час розгляду та вирішення публічно-правових спорів перевіряє, чи рішення суб`єкта владних повноважень прийняте у межах законної дискреції.

Відповідно до правил правозастосування практики Європейського суду з прав людини, суд не може своїм рішенням підмінити рішення суб`єкта владних повноважень.

Крім того, колегія суддів вважає за необхідне зазначити, що спосіб відновлення порушеного права має бути ефективним та таким, який виключає подальші протиправні рішення, дії чи бездіяльність суб`єкта владних повноважень, а у випадку невиконання, або неналежного виконання рішення не виникала б необхідність повторного звернення до суду, а здійснювалося примусове виконання рішення.

Податковим кодексом України визначено правові наслідки відсутності факту реєстрації податкових накладних в Єдиному реєстрі податкових накладних. Така податкова накладна не дає права покупцю на включення сум податку на додану вартість до податкового кредиту та не звільняє продавця від обов`язку включення суми податку на додану вартість, вказаної в податковій накладній, до суми податкових зобов`язань за відповідний звітний період.

Виявлення розбіжностей даних податкової накладної та Єдиного реєстру податкових накладних, у свою чергу, є підставою для проведення контролюючими органами документальної позапланової виїзної перевірки продавця та у відповідних випадках покупця товарів/послуг.

Відтак, відсутність реєстрації податкових накладних в Єдиному реєстрі податкових накладних впливає на правовий стан платників податків. Покупець товарів позбавляється права на формування податкового кредиту за рахунок відповідних сум, а продавець може зазнати небажаних для нього наслідків у вигляді проведення його позапланової перевірки.

Законодавством не передбачений інший ефективний спосіб захисту порушеного права у спірних правовідносинах, відмінний від зобов`язання ДПС зареєструвати податкову накладну в ЄРПН, у зв`язку з чим, колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції про обґрунтованість заявленого позивачем способу захисту права, а саме: зобов`язання ДПС України зареєструвати в Єдиному реєстрі податкових накладних податкові накладні та розрахунок коригування.

Відповідно до ст. 242 КАС України рішення суду повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права при дотриманні норм процесуального права. Обґрунтованим є рішення, ухвалене судом на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин в адміністративній справі, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні, з наданням оцінки всім аргументам учасників справи.

Відповідно до ст. 316 КАС України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

На підставі викладеного, колегія суддів вважає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення в частині задоволення позову з додержанням норм матеріального і процесуального права, доводи апеляційної скарги спростовані наведеними вище обставинами та нормативно - правовим обґрунтуванням, у зв`язку з чим підстав для скасування рішення суду першої інстанції в цій частині не вбачається.

Керуючись ст.ст. 308, 311, 315, 316, 321, 325 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу Головного управління ДПС у Харківській області - залишити без задоволення.

Рішення Харківського окружного адміністративного суду від 12.03.2025 по справі № 520/35319/23 в частині задоволення позову - залишити без змін.

Постанова набирає законної сили з дати її ухвалення та не підлягає касаційному оскарженню, крім випадків, передбачених п. 2 ч. 5 ст. 328 КАС України.

Головуючий суддя В.Б. Русанова
Судді А.О. Бегунц В.А. Калиновський