Справа № 380/20642/25
Суддя: Клименко Оксана Миколаївна
Дата ухвалення: 2025-10-20 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ЛЬВІВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
УХВАЛА

ПРО ЗАЛИШЕННЯ ПОЗОВНОЇ ЗАЯВИ БЕЗ РУХУ

20 жовтня 2025 року

Суддя Львівського окружного адміністративного суду Клименко О.М., перевіривши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до ІНФОРМАЦІЯ_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 про визнання протиправними дій, зобов`язання вчинити дії,-

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 звернувся до Львівського окружного адміністративного суду із вищевказаним адміністративним позовом ІНФОРМАЦІЯ_1 (відповідач-1), ІНФОРМАЦІЯ_2 (відповідач-2), в якому просить:

«звільнити заявника на підставі ЗУ «Про судовий збір» від обов`язку оплати судового збору або відстрочити чи розстрочити обов`язок оплати судового збору.

Задовольнити позовну заяву. Визнати незаконними дії та бездіяльність Відповідачів.

Визнати протиправними дії ІНФОРМАЦІЯ_1 код ЄДРПОУ НОМЕР_1 та ІНФОРМАЦІЯ_3 Код ЄДРПОУ НОМЕР_2 , які полягають У ВІДМОВІ В НАДАННІ ВІДСТРОЧКИ та у внесенні у 2025 до Єдиного державного реєстру призовників, військовозобов`язаних та резервістів «Оберіг» інформації про порушення правил військового обліку ОСОБА_1 ( ІНФОРМАЦІЯ_4 гром. України ІПН НОМЕР_3 Адреса реєстрації та проживання: АДРЕСА_1 ).

Зобов`язати ІНФОРМАЦІЯ_1 код ЄДРПОУ НОМЕР_1 та ІНФОРМАЦІЯ_3 Код ЄДРПОУ НОМЕР_2 НАЛЕЖНО розглянути і прийняти рішення про надання відстрочки Позивачу, та виключити з Єдиного державного реєстру призовників, військовозобов`язаних та резервістів «Оберіг», внесену у 2025 інформацію про порушення ОСОБА_1 ( ІНФОРМАЦІЯ_4 гром. України ІПН НОМЕР_3 Адреса реєстрації та проживання: АДРЕСА_1 ) правил військового обліку.

Стягнути з відповідачів на користь позивача судові витрати, зокрема витрати на правову допомогу в попередній сумі 17000 грн».

Відповідно до п. 3 ч. 1 ст. 171 Кодексу адміністративного судочинства України (далі КАС України) суддя після одержання позовної заяви з`ясовує, чи відповідає позовна заява вимогам, встановленим ст.ст. 160, 161, 172 цього Кодексу.

Перевіривши позовну заяву та додані до неї матеріали, суддя встановив, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених ст.ст.160, 161 КАС України, з огляду на таке.

Відповідно до п. 4 ч. 5 ст. 160 КАС України позовна заява повинна містити зміст заявлених позовних вимог, який, своєю чергою, становлять вимоги позивача до відповідача (відповідачів).

Змістом заявлених позивачем позовних вимог є, зокрема відмова відповідачів у наданні позивачу відстрочки, проте як слідує з доданих позивачем до позовної заяви відомостей з військово-облікового документа «РЕЗЕРВ+» ОСОБА_1 позивачу надано відстрочку до 04 листопада 2025 року, тип відстрочки «Відстрочка від мобілізації до (04.11.2025), Батьки дитини з інвалідністю до 18 років».

Тобто станом на дату звернення з цим позовом до суду позивач користується чинною відстрочкою від призову на військову службу під час мобілізації.

З урахуванням цього позивачу у позовній заяві належить уточнити зміст заявлених позовних вимог у частині, що стосується відмови відповідачів у наданні позивачу відстрочки та розгляду і прийняття відповідачами рішення про надання відстрочки позивачу.

За змістом п. 5 ч. 5 ст. 160 КАС України в позовній заяві зазначаються: виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини.

Відповідно до п. 9 ч. 5 ст. 160 КАС України в позовній заяві зазначаються: у справах щодо оскарження рішень, дій та бездіяльності суб`єкта владних повноважень - обґрунтування порушення оскаржуваними рішеннями, діями чи бездіяльністю прав, свобод, інтересів позивача.

Велика Палата Верховного Суду у постанові від 12 лютого 2020 року у справі № 640/7310/19 зазначила, що особа, яка вважає, що порушені її права, свободи чи інтереси, і яка у зв`язку із цим звертається за їх захистом до адміністративного суду, має зазначити в позовній заяві: хто, який саме суб`єкт владних повноважень (а якщо відповідачем може бути суб`єкт господарювання, то який саме) порушив її права чи інтереси, яким чином, якими діями (рішенням, бездіяльністю) відбулося втручання в її права, які саме права були порушені, чи належать вони позивачу, які обставини про це свідчать. Закон не передбачає вимог щодо обсягу, повноти чи слушності доводів позовної заяви, але приписує щонайменше сформулювати суть (зміст) порушення, як воно негативно позначилось на правах особи, яка звертається з позовом, як може бути відновлено порушене право. Зміст та обсяг порушеного права та викладення обставин, якими воно підтверджується, в кожному конкретному випадку можуть різнитися, але принаймні на рівні формулювання викладу їх змісту мають бути достатніми, щоб визначити предмет спору, його юрисдикційну належність, характер вимог, часові межі події порушення, нормативне регулювання спірних відносин, а також обставини, за яких можна ухвалити одне з обов`язкових процесуальних рішень, пов`язаних із визнанням позовної заяви прийнятною/неприйнятною.

Зважаючи на те, що рішення суду завжди спрямоване на захист конкретного суб`єктивного права, зміст позовних вимог не може бути абстрактним чи містити певні умовні категорії і повинен формулюватись максимально чітко і зрозуміло, оскільки від якості позовної заяви, юридично правильного змісту позовних вимог, зазначення способу судового захисту залежить швидкий і ефективний розгляд справи.

Зміст позовних вимог і виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, на рівні формулювання викладу їх змісту мають бути достатніми, щоб визначити предмет спору, його юрисдикційну належність, характер вимог, часові рамки події порушення, нормативне регулювання спірних відносин, а також обставини, за яких можна ухвалити одне із обов`язкових процесуальних рішень, пов`язаних із визнанням позовної заяви прийнятною/неприйнятною.

У позовній заяві позивач просить суд, зокрема визнати протиправними дії ІНФОРМАЦІЯ_2 , які полягають у відмові в наданні відстрочки та у внесенні у 2025 році до Єдиного державного реєстру призовників, військовозобов`язаних та резервістів «Оберіг» інформації про порушення правил військового обліку ОСОБА_1 .

Однак позивач у своїй позовній заяві, виклавши лише зміст дій відповідача-2, які він оскаржує, не обґрунтував, у чому саме полягає протиправність таких дій, адже до позовної заяви на надано жодного доказу, який би вказував на те, що відповідач-2 у якийсь спосіб порушив права, свободи чи інтереси позивача.

Зокрема позивач не надав жодних доказів на підтвердження того, що ІНФОРМАЦІЯ_3 відмовляв позивачу у наданні відстрочки чи вносив у 2025 році до Єдиного державного реєстру призовників, військовозобов`язаних та резервістів «Оберіг» інформації про порушення правил військового обліку позивачем.

На надано позивачем й доказів звернення до ІНФОРМАЦІЯ_2 стосовно вказаних вище питань та відмови відповідача-2 у їх реалізації на користь позивача.

Отже, на виконання вимог пункту 9 ч. 5 ст. 160 КАС України позивач у позовній заяві не обґрунтував порушення оскаржуваними діями відповідача-2 його прав, свобод та інтересів.

Згідно з ч. 3 ст. 161 КАС України до позовної заяви додається документ про сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Правові засади справляння судового збору, платників, об`єкти та розміри ставок судового збору, порядок сплати, звільнення від сплати та повернення судового збору на сьогодні визначено Законом України «Про судовий збір» від 08 липня 2011 року № 3674-VI (із наступними змінами і доповненнями).

Відповідно до ч. 1 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Згідно із ст. 7 Закону України «Про Державний бюджет України на 2025 рік» з 01 січня 2025 року установлено прожитковий мінімум для працездатних осіб 3028 гривень.

Відповідно до ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» за подання до адміністративного суду адміністративного позову фізичною особою ставка судового збору позовних вимог немайнового характеру становить 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Згідно з абз. 2 ч. 3 ст. 6 Закону України «Про судовий збір» у разі коли в позовній заяві об`єднано дві і більше вимог немайнового характеру, судовий збір сплачується за кожну вимогу немайнового характеру.

Водночас ч. 3 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» передбачено, що при поданні до суду процесуальних документів, передбачених частиною другою цієї статті, в електронній формі - застосовується коефіцієнт 0,8 для пониження відповідного розміру ставки судового збору.

Суддя також ураховує, що Верховний Суд у постанові від 12 листопада 2019 року у справі № 640/21330/18 дійшов правового висновку про те, що «системний аналіз частини першої статті 6 Закону України «Про судовий збір», частини другої статті 245 Кодексу адміністративного судочинства України дає підстави для висновку, що вимога про визнання протиправними акта, дії чи бездіяльності як передумова для застосування інших способів захисту порушеного права (скасувати або визнати нечинним рішення чи окремі його положення, зобов`язати прийняти рішення, вчинити дії або утриматися від їх вчинення тощо) як наслідків протиправності акта, дії чи бездіяльності є однією вимогою».

У цій справі позивач оскаржує дії, бездіяльність двох відповідачів, а також просить суд зобов`язати вчинити певні дії двох відповідачів.

Отож, з урахуванням вищенаведеного правового висновку Верховного Суду у цій позовній заяві позивач заявив дві позовні вимоги немайнового характеру (визнати протиправними дії та бездіяльність двох відповідачів і, як наслідок, зобов`язати двох відповідачів вчинити певні дії), за які він з урахуванням коефіцієнта 0,8 для пониження відповідного розміру ставки судового збору має сплатити судовий збір у розмірі 1937,92 грн (3028,00 грн х 0,4 х 2 х 0,8).

Ухвалою суду від 20 жовтня 2025 року у задоволенні клопотання представника позивача про звільнення, відстрочення або розстрочення сплати судового збору відмовлено.

Тому позивачу належить сплатити судовий збір за дві заявлені позовні вимоги немайнового характеру у розмірі 1937,92 грн.

Відповідно до абз. 1 ч. 1 ст. 169 КАС України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху, у якій зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення.

Отож, позовну заяву належить залишити без руху, а позивачу надати строк для усунення її недоліків відповідно до абз. 1 ч. 1 ст. 169 КАС України.

Керуючись ст.ст. 160, 161, 169, 248, 256, 294 КАС України, суддя,-

ПОСТАНОВИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ІНФОРМАЦІЯ_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 про визнання протиправними дій, зобов`язання вчинити дії залишити без руху.

Особі, що звернулася із позовною заявою, встановити в десятиденний строк з дня вручення цієї ухвали усунути недоліки у спосіб подання до суду:

- позовної заяви разом з доказами її надіслання відповідачам:

1) із уточненням змісту заявлених позовних вимог у частині, що стосується відмови відповідачів у наданні позивачу відстрочки та розгляду і прийняття відповідачами рішення про надання відстрочки позивачу;

2) із обґрунтуванням порушення оскаржуваними діями відповідача-2 ( ІНФОРМАЦІЯ_2 ) прав, свобод та інтересів позивача та наданням доказів на їх підтвердження;

- документа про сплату судового збору в розмірі, який становить 1937,92 грн.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання.

Ухвала в апеляційному порядку окремо не оскаржується.

Заперечення на ухвалу можуть бути включені до апеляційної скарги на рішення суду.

Суддя Клименко О.М.