Справа № 953/10829/25
Суддя: Вітюк Р. В.
Дата ухвалення: 2025-10-20 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"20" жовтня 2025 р.

Київський районний суд м. Харкова у складі судді Вітюка Р.В. перевірив

позовну заяву ОСОБА_1

до Головного управління Національної поліції в Харківській області

про скасування постанови про накладення адміністративного стягнення у справі про адміністративне правопорушення

ВСТАНОВИВ:

Позивач звернувся до суду з вказаним адміністративним позовом до Головного управління Національної поліції в Харківській області, в якому просить:

- скасувати постанову про накладання адміністративного стягнення у справі про адміністративне правопорушення у сфері забезпечення безпеки дорожнього руху, якою позивача було притягнуто до адміністративної відповідальності ч. 1 ст. 126 КУпАП;

- поновити строк оскарження.

Позов обґрунтовано тим, що позивач не керував і не міг керувати транспортним засобом 28.06.2025, а тому підстави для притягнення його до відповідальності за ст. 126 КУпАП відсутні.

Клопотання про поновлення строку для звернення з позовом мотивовано тим, що надана стрічка (постанова), яку інспектор надав позивачу на місці була нечитабельною, у зв`язку з чим він відразу заявив (надав) інспектору клопотання переписати або сфотографувати належну копію постанови, але інспектор рекомендував звернутись до Головного управління Національної поліції в Харківській області. 05.07.2025 позивач звернувся до Головного управління Національної поліції в Харківській області з вимогою про надання копії оскаржуваної постанови, однак така залишена без належного реагування. Потім звертався до Відділу поліції № 1 Ізюмського районного управління поліції, де йому повідомили, що необхідно звернутися поштою. 25.08.2025 позивач звернувся з відповідною вимогою засобами поштового зв`язку і отримав копію 10.10.2025.

Згідно з протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 13.10.2025 справу передано для розгляду судді Вітюку Р.В.

Дослідивши позовну заяву та додані до неї документи, суд дійшов висновку, що позовна заява подана з порушенням вимог ст. 160, 161 КАС України, виходячи з таких підстав.

Згідно з ч.1 ст. 161 КАС України до позовної заяви додаються її копії, а також копії доданих до позовної заяви документів відповідно до кількості учасників справи.

Однак, позивачем до примірника для відповідача надано не повний переліків додатків до позовної заяви.

Крім того, відповідно до ч. 1 ст. 122 КАС України позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Згідно з ч. 2 ст. 122 КАС України для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Відповідно до ч. 2 ст.286 КАС України позовну заяву щодо оскарження рішень суб`єктів владних повноважень у справах про притягнення до адміністративної відповідальності може бути подано протягом десяти днів з дня ухвалення відповідного рішення (постанови), а щодо рішень (постанов) по справі про адміністративні правопорушення у сфері забезпечення безпеки дорожнього руху, у тому числі зафіксовані в автоматичному режимі, - протягом десяти днів з дня вручення такого рішення (постанови).

Згідно з ч. 7 ст. 161 КАС України до заяви про визнання індивідуального акта протиправним чи адміністративного договору недійсним додається також оригінал або копія оспорюваного акта чи договору або засвідчений витяг з нього, а у разі відсутності акта чи договору у позивача - клопотання про його витребування.

За приписами ч. 1 ст. 171 КАС України суддя після одержання позовної заяви з`ясовує, зокрема, чи позов подано у строк, установлений законом (якщо позов подано з пропущенням встановленого законом строку звернення до суду, то чи достатньо підстав для визнання причин пропуску строку звернення до суду поважними).

Відповідно до ч. 6 ст. 161 КАС України у разі пропуску строку звернення до адміністративного суду позивач зобов`язаний додати до позову заяву про поновлення цього строку та докази поважності причин його пропуску.

Суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення (ч. 1 ст. 121 КАС України).

Тобто, для ухвалення судом рішення про поновлення строку звернення до суду, необхідно навести реальні фактичні обставини, які перешкоджали позивачу своєчасно звернутися до суду.

Варто зауважити, що поважними причинами визнаються лише такі обставини, які є об`єктивно непереборними, не залежать від волевиявлення особи та пов`язані з дійсними істотними перешкодами чи труднощами для своєчасного вчинення процесуальних дій, що підтверджені належними доказами.

Позивач оскаржує у справі постанову про адміністративне стягнення серії ЕНА №5093441 від 28.06.2025 року, при цьому позов подано до суду 13.10.2025 року, тобто із пропуском встановленого десятиденного строку на оскарження постанови.

До позовної заяви додано клопотання про поновлення строку на оскарження, яке мотивовано тим, що працівник поліції надав нечитабельну постанову, в день її складання. Позивач звертався до інспектора та в подальшому до ГУНП в Харківській області для отримання постанови належної якості. 10.10.2025 позивач отримав завірену копію постанови ЕНА №5093441 від 28.06.2025 року. Також ОСОБА_1 в своєму клопотанні зазначив, що пропуск ним строку оскарження також пов`язаний з активною фазою авіаційних бомбових та ракетних ударів агресора по м. Харкову та критичній інфраструктурі, що не дозволило з боку посадових осіб виконати своєчасно свої обов`язки, що на думку позивача, є об`єктивними підставами для поновлення терміну на оскарження постанови.

З поданого позову вбачається, що оскаржувана постанова складена 28.06.2025 та в цей же день отримана позивачем, що підтверджується його підписом.

Суд вважає за необхідне зазначити, що встановлення процесуальних строків законом передбачено з метою дисциплінування учасників адміністративного судочинства та своєчасного виконання ними передбачених КАС України певних процесуальних дій.

Інститут строків в адміністративному процесі сприяє досягненню юридичної визначеності у публічно-правових відносинах, а також стимулює учасників адміністративного процесу добросовісно ставитися до виконання своїх обов`язків.

Підстави пропуску особою строку на оскарження можуть бути визнані поважними, а строк поновлено лише у разі, якщо вони пов`язані з дійсно непереборними та об`єктивними перешкодами, які не залежали від волі особи, такими як: стихійне лихо, катастрофа, хвороба, відрядження, трагічні та інші непередбачувані події вжитті людини, а також будь-які інші обставини, що не дозволили учасникові процесу завчасно подати відповідний документ.

Водночас надане позивачем клопотання про надання йому читабельної копії оскаржуваної постанови 28.06.2025 адресоване інспектору не містить жодної відмітки інспектора про відмову надати таку, ознайомлення з відповідним клопотанням особи, яка притягається до адміністративної відповідальності тощо. Надане клопотання складено у письмовій формі і не містить жодних відміток. При цьому позивач не вказує, що інспектор відмовився від отримання відповідного клопотання та проставлення відповідної відмітки на ньому про обізнаність з таким. До того ж, як вбачається з копії долученої оскаржуваної постанови у розділі 9, в якому фіксується факт отримання копії, міститься підпис особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, однак жодних заперечень, клопотань чи пояснень особа не вчинила у такій постанові. Також позивач не наводить обставин, які перешкоджали йому відразу звернутись з позовом і заявити клопотання про витребування оскаржуваної постанови в порядку, передбаченому ч. 7 ст. 161 КАС України (не обізнаність зі змістом постанови, відсутність під час її складання тощо), так само, як звернутись з позовом протягом усього строку з 28.06.2025 до 10.10.2025 (тобто більш ніж три місяці з моменту складання постанови) за наявності обставин ігнорування його звернень до управління поліції. А тому наведені позивачем причини пропуску строку не можуть бути визнані поважними (без детального наведення відповідних причин).

Відповідно до ч. 1 ст. 123 КАС України у разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду з заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду або вказати інші підстави для поновлення строку.

За таких обставин, суд зазначає, що заявнику необхідно вказати інші підстави для поновлення строку або доповнити (більш повно відобразити обставини) причини пропуску строку.

Крім того, відповідно до ч. 3 ст. 161 КАС України до позовної заяви додається документ про сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Позивач зазначає, що він звільнений від сплати судового збору відповідно до п. 13 ч. 1 ст. 5 Закону України "Про судовий збір", оскільки є учасником бойових дій, на підтвердження чого надає копію відповідного посвідчення.

За приписами п. 13 ч. 1 ст. 5 Закону України "Про судовий збір" від сплати судового збору під час розгляду справи в усіх судових інстанціях звільняються учасники бойових дій, постраждалі учасники Революції Гідності, Герої України у справах, пов`язаних з порушенням їхніх прав.

Вирішуючи питання про стягнення судового збору з особи, яка має статус учасника бойових дій (прирівняної до нього особи), для правильного застосування норм п. 13 ч. 1 ст. 5 Закону України "Про судовий збір" суд має враховувати предмет та підстави позову; перевіряти чи стосується така справа захисту прав цих осіб з урахуванням положень статей 12, 22 Закону України " Про статус ветеранів війни, гарантії їх соціального захисту".

Подібну правову позицію щодо застосування та тлумачення п. 13 ч. 1 ст. 5 Закону України "Про судовий збір" викладено у постанові Великої Палати Верховного Суду від 09.10.2019 у справі № 9901/311/19.

Верховний Суд у постанові від 05.05.2025 у справі № 643/20167/21 сформував висновок, що п. 13 ч. 1 ст. 5 Закону України "Про судовий збір" звільнення від сплати судового збору осіб, які мають, зокрема статус ветеранів війни учасників бойових дій, обмежено справами, пов`язаними з порушенням їхніх прав. Тобто встановлені цим Законом положення стосуються випадків звернення до суду за захистом прав, пов`язаних винятково зі статусом учасника бойових дій, і не поширюються на подання позовних заяв до суду із вимогами, що виходять за межі таких спірних правовідносин.

Правовий статус ветеранів війни, забезпечення створення належних умов для їх життєзабезпечення та членів їх сімей встановлені Законом України "Про статус ветеранів війни, гарантії їх соціального захисту". Відповідно до статті 22 цього Закону ветерани війни та особи, на яких поширюється дія цього Закону, отримують безоплатну правову допомогу щодо питань, пов`язаних з їх соціальним захистом, а також звільняються від судових витрат, пов`язаних з розглядом цих питань. Перелік пільг учасникам бойових дій та особам, прирівняним до них, визначені у статті 12 цього Закону. Серед них немає права на звернення до суду зі звільненням від сплати судового збору з вимогами, подібними до тих, з якими ОСОБА_1 , звернувся у цій справі, зокрема оскарження постанови про порушення Правил дорожнього руху. А тому положення п. 13 ч. 1 ст. 5 Закону України "Про судовий збір" не поширюються на спірні правовідносини.

Велика Палата Верховного Суду у постанові від 18.03.2020 у справі № 543/775/17, вирішуючи питання справляння судового збору за подання позову на постанову про притягнення до адміністративної відповідальності виснувала, що за системного, цільового та граматичного тлумачення до наведеного законодавчого регулювання відносин, пов`язаних зі сплатою судового збору, що у справах щодо оскарження постанов про адміністративне правопорушення у розумінні положень статей 287, 288 КУпАП, як і в інших справах, які розглядаються судом у порядку позовного провадження, слід застосовувати статті 2 5 Закону України "Про судовий збір", які пільг за подання позовної заяви, відповідних скарг у цих правовідносинах не передбачають. Разом з тим, з огляду на необхідність однакового підходу у визначенні розміру судового збору, який підлягає застосуванню у справах щодо накладення адміністративного стягнення та справляння судового збору, він складає за подання позовної заяви 0,2 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

За таких обставин, суд зазначає, що за звернення з позовом про оскарження постанови про адміністративне правопорушення, ухваленої інспектором патрульної поліції підлягає справляння судового збору, передбачене Законом України "Про судовий збір", який діє на момент звернення з позовом, розмір якого визначено ч. 5 ст. 4 Закону України "Про судовий збір". А тому посилання заявника щодо його звільнення від сплати судового збору відповідно до п. 13 ч. 1 ст. 5 Закону України "Про судовий збір" визнаються необґрунтованими.

Враховуючи наведене, позивачу необхідно сплатити судовий збір у розмірі 0,2 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, тобто 605,60 грн.

Згідно з положеннями ч. 1 ст. 169 КАС України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Враховуючи викладене, позовна заява ОСОБА_1 , відповідно до ч. 1 ст. 169 КАС України, підлягає залишенню без руху із встановленням позивачу строку для усунення недоліків, а саме: долучити до позовної заяви належним чином засвідчені копії всіх додатків відповідно до кількості учасників справи (для відповідача); навести обставин, які унеможливили подання позову у встановлений законом строк у період з 28.06.2025 до 10.10.2025, надати докази того, що він не мав можливості звернутися до суду у межах строку визначеного Законом; сплатити судовий збір у розмірі 605,60 грн, про що надати відповідні докази.

Згідно з ч. 3 ст. 169 КАС України якщо позивач усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, вона вважається поданою у день первинного її подання до адміністративного суду.

Якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви, яку залишено без руху, у встановлений судом строк позовна заява повертається позивачеві, що встановлено положеннями частини 4 ст. 185 КАС України.

Отже, встановлюючи конкретні вимоги до змісту та форми позовної заяви, а також до документів, які мають бути до неї додані, КАС України при цьому покладає обов`язок на суд перевірити виконання позивачем цих вимог та прийнятності позовної заяви на стадії вирішення питання про відкриття провадження по справі.

На підставі наведеного, керуючись ст. 2, 160, 169, 171, 248, 256, 294 КАС України, суд

ПОСТАНОВИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 до Головного управління Національної поліції в Харківській області про скасування постанови про накладення адміністративного стягнення у справі про адміністративне правопорушення залишити без руху.

Встановити строк 10 (десять) днів з дня вручення копії ухвали про залишення позовної заяви без руху для усунення зазначених в ухвалі недоліків.

Роз`яснити ОСОБА_1 , що позовна заява повертається позивачеві, якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви, яку залишено без руху, у встановлений судом строк.

Після усунення недоліків позовної заяви, документи до суду необхідно направляти із зазначенням номеру судової справи № 953/10829/25 та прізвища судді, який постановив ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Копію ухвали направити позивачу.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та оскарженню не підлягає.

Суддя Роман ВІТЮК