Справа № 420/29904/25
Суддя: Завальнюк І.В.
Дата ухвалення: 2025-10-17 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

17 жовтня 2025 року м. Одеса

Одеський окружний адміністративний суд у складі: головуючого судді - Завальнюка І.В., розглянувши в порядку спрощеного позовного провадження без виклику сторін справу за адміністративним позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «МАСКІНІ ПРОДАКТ» до Одеської митниці про визнання протиправними та скасування рішень про коригування митної вартості, карток відмови,

ВСТАНОВИВ:

Позивач звернувся до суду із вказаним позовом, в якому просить суд :

- визнати протиправними та скасувати рішення Одеської митниці про коригування вартості товарів № UA500020/2025/000185/2 від 19.06.2025, № UA500020/2025/000184/2 від 19.06.2025, № UA500020/2025/000193/2 від 26.06.2025, № UA500020/2025/000194/2 від 26.06.2025, № UA500020/2025/000199/2 від 02.07.2025;

- визнати протиправними та скасувати картки відмови Одеської митниці в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення № UA500020/2025/000301 від 19.06.2025, № UA500020/2025/000300 від 19.06.2025, № UA500020/2025/000313 від 26.06.2025, № UA500020/2025/000314 від 26.06.2025, № UA500020/2025/000321 від 02.07.2025.

В обґрунтування позовних вимог позивач зазначив, що під час переміщення товару через митний кордон України декларантом до Одеської митниці подані митні декларації з визначеною декларантом вартістю товару. Однак за результатами митного оформлення митним органом прийнято картки відмови у прийнятті митних декларацій, митному оформлені випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення № UA500020/2025/000301 від 19.06.2025, № UA500020/2025/000300 від 19.06.2025, № UA500020/2025/000313 від 26.06.2025, № UA500020/2025/000314 від 26.06.2025, № UA500020/2025/000321 від 02.07.2025; рішення про коригування вартості товарів № UA500020/2025/000185/2 від 19.06.2025, № UA500020/2025/000184/2 від 19.06.2025, № UA500020/2025/000193/2 від 26.06.2025, № UA500020/2025/000194/2 від 26.06.2025, № UA500020/2025/000199/2 від 02.07.2025. Позивач з даними рішеннями та картками відмови не погоджується та вважає їх протиправним та такими, що порушують його права та інтереси. Документи, подані декларантом для митного оформлення товару за ціною контракту, відповідають вимогам ст. 53 Митного Кодексу України, є належними та допустимими та підтверджують числове значення митної вартості товару, не мають розбіжностей та їх данні піддаються обчисленню, що свідчить про неправомірність висновків митного органу про наявність будь-яких розбіжностей, а визначення митним органом митної вартості товару та коригування її в сторону збільшення за другорядним методом здійснено з порушенням вимог митного законодавства. Підстави для витребування додаткових документів для підтвердження митної вартості товару були відсутні. Подані позивачем (декларантом) документи містять всі необхідні відомості, що підтверджують числові значення складових митної вартості імпортованих товарів, відомості щодо ціни та не містять розбіжностей. Відповідачем неправомірно застосовано другорядний (резервний) метод визначення митної вартості товарів. У зв`язку із прийняттям оскаржуваних рішень про коригування та карток відмови на позивача було покладено додаткові фінансові зобов`язання у вигляді митних і інших пов`язаних платежів, що призвело до порушення майнових прав позивача.

Ухвалою судді від 15.09.2025 прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито провадження у справі; постановлено справу розглядати за правилами спрощеного позовного провадження без виклику сторін.

26.09.2025 до суду від Одеської митниці надійшов відзив на позовну заяву, відповідно до якого відповідач позовні вимоги не визнав у повному обсязі, в задоволенні позову просив відмовити, зазначивши, що на виконання вимог статті 54 Митного кодексу України від 13.03.2012 № 4495-VI під час здійснення Одеською митницею митного контролю правильності визначення митної вартості товарів, які надійшли на адресу позивача та перевірки документів, поданих до митниці для підтвердження митної вартості товарів декларантом разом з митними деклараціями (МД) № 25UA24U4 від 19.06.2025, № 25UA23U5 від 19.06.2025, № 25UA18U0 від 26.06.2025, № 25UA19U0 від 26.06.2025, № 25UA07U2 від 02.07.2025; було встановлено, що в поданих документах містяться розбіжності, також надані позивачем документи не містять всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів та всіх відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари, про що повідомлено декларанту та обґрунтовано у графі 33 Рішень про коригування митної вартості товарів № UA500020/2025/000184/2 від 19.06.2025, № UA500020/2025/000185/2 від 19.06.2025, № UA500020/2025/000193/2 від 26.06.2025, № UA500020/2025/000194/2 від 26.06.2025, № UA500020/2025/000199/2 від 02.07.2025. Оскільки надані позивачем документи містили розбіжності та не містили всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари, які підтверджують митну вартість товарів, зазначені обставини виключали можливість перевірки митним органом числового значення заявленої митної вартості у відповідності до умов частини 1 статі 54 МКУ, та обумовлювали необхідність запитувати від декларанта або уповноваженої ним особи встановлені статтею 53 цього Кодексу додаткові документи та відомості. На підставі ч.3 статті 53 МКУ, п. 2.3 Правил заповнення декларації митної вартості, які затверджені наказом Міністерства фінансів України від 24.05.2012 № 599, Одеською митницею за митними деклараціями повідомлено декларанта про необхідність подання протягом 10 календарних днів додаткових документів для підтвердження заявленої митної вартості, а саме: 1) рахунки про здійснення платежів третім особам на користь продавця, якщо такі платежі здійснюються за умовами, визначеними договором (угодою, контрактом); 2) рахунки про сплату комісійних, посередницьких послуг, пов`язаних із виконанням умов договору (угоди, контракту); 3) виписку з бухгалтерської документації; 4) каталоги, специфікації, прейскуранти (прайс-листи) виробника товару; 5) висновки про якісні та вартісні характеристики товарів, підготовлені спеціалізованими експертними організаціями, та/або інформація біржових організацій про вартість товару або сировини; 6) копію митної декларації країни відправлення з перекладом на українську мову згідно до ст. 254 Митного кодексу України. Оскільки в документах, які надані позивачем до Одеської митниці разом з митними деклараціями (МД) № 25UA24U4 від 19.06.2025, № 25UA23U5 від 19.06.2025, № 25UA18U0 від 26.06.2025, № 25UA19U0 від 26.06.2025, № 25UA07U2 від 02.07.2025 містились розбіжності та не містилися всі відомості, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари, які підтверджують митну вартість товарів, а також декларантом не подані витребувані митницею додаткові документи, які підтверджують митну вартість товарів, то зазначені обставини, у відповідності до п.2 ч.6 ст. 54 МКУ, були підставою для прийняття митницею рішення про коригування митної вартості товарів та відмови митним органом у митному оформленні товарів за заявленою декларантом або уповноваженою ним особою митною вартістю.

Розгляд справи здійснюється без проведення судового засідання та по суті розпочатий через тридцять днів з дня відкриття провадження у справі відповідно до ч. 2 ст. 262 КАС України.

Дослідивши матеріали справи, суд дійшов висновку про обґрунтованість адміністративного позову та наявність підстав для його задоволення, з огляду на наступне.

Судом встановлено, що 17.02.2025 між ТОВ "КЬЮ.ЕФ.ЕМ. СЕРВІС" (Комітент) та ТОВ "МАСКІНІ ПРОДАКТ" (Комісіонер) укладений договір комісії № 170225-1, пунктом 1.1 якого передбачено, що Комісіонер бере на себе зобов`язання від свого імені і за рахунок Комітента знаходити за межами митного кордону України, здійснювати придбання і доставку на митну територію України Товар, необхідний Комітенту у відповідності з технічними і якісними характеристиками за найменуваннями і у кількості, вказаними в заявках, а також здійснювати всі необхідні платежі для митного оформлення товару.

Відповідно до підпункту 2.1.1 пункту 2.1 договору комісії № 170225-1 від 17.02.2025 Комісіонер зобов`язаний самостійно провести всю необхідну комерційно-маркетингову роботу, знайти товар, необхідний Комітенту на умовах, найбільш вигідних для Комітента за ціною не вище, призначеної йому останнім; за необхідності та за письмовою згодою Комітента, виконати всю переддоговірну роботу, укласти договір купівлі-продажу із Продавцем Товару від свого імені, але за рахунок Комітента. Виконати всі необхідні митні й інші формальності, пов`язані із ввозом Товару на митну територію України, для чого він має право укласти від свого імені договір з підприємством-декларантом (митним брокером), із власником митних (ліцензованих) складів і інші подібні договори. Комісіонер має право сплатити митні платежі, мито, податок на додану вартість при митному оформленні товару, що сплачуються за митною декларацією.

Підпунктом 2.1.4 пункту 2.1 договору комісії № 170225-1 від 17.02.2025 обумовлено, що Комісіонер зобов`язаний на основі контракту, складеного Продавцем Товару, за рахунок Комітента купити іноземну валюту на території України і провести розрахунки з Продавцем-нерезидентом у відповідності з умовами і в валюті, обумовленими в контракті купівлі-продажу між Комісіонером і Продавцем.

Також 17.02.2025 між ТОВ "ПРИВАТДОМ" (Комітент) та ТОВ "МАСКІНІ ПРОДАКТ" (Комісіонер) укладений договір комісії № 170225-4, пунктом 1.1 якого передбачено, що Комісіонер бере на себе зобов`язання від свого імені і за рахунок Комітента знаходити за межами митного кордону України, здійснювати придбання і доставку на митну територію України Товар, необхідний Комітенту у відповідності з технічними і якісними характеристиками за найменуваннями і у кількості, вказаними в заявках, а також здійснювати всі необхідні платежі для митного оформлення товару.

Відповідно до підпункту 2.1.1 пункту 2.1 договору комісії № 170225-4 від 17.02.2025 Комісіонер зобов`язаний самостійно провести всю необхідну комерційно-маркетингову роботу, знайти товар, необхідний Комітенту на умовах, найбільш вигідних для Комітента за ціною не вище, призначеної йому останнім; за необхідності та за письмовою згодою Комітента, виконати всю переддоговірну роботу, укласти договір купівлі-продажу із Продавцем Товару від свого імені, але за рахунок Комітента. Виконати всі необхідні митні й інші формальності, пов`язані із ввозом Товару на митну територію України, для чого він має право укласти від свого імені договір з підприємством-декларантом (митним брокером), із власником митних (ліцензованих) складів і інші подібні договори. Комісіонер має право сплатити митні платежі, мито, податок на додану вартість при митному оформленні товару, що сплачуються за митною декларацією.

Підпунктом 2.1.4 пункту 2.1 договору комісії № 170225-4 від 17.02.2025 обумовлено, що Комісіонер зобов`язаний на основі контракту, складеного Продавцем Товару, за рахунок Комітента купити іноземну валюту на території України і провести розрахунки з Продавцем-нерезидентом у відповідності з умовами і в валюті, обумовленими в контракті купівлі-продажу між Комісіонером і Продавцем.

17.02.2025 між компанією «WYSOKI LOT» sp. z o.o., Польща (Продавець) та ТОВ "МАСКІНІ ПРОДАКТ" (Покупець) укладений контракт № 170225, пунктом 1.1 якого передбачено, що в порядку та на умовах, визначених цим контрактом продавець зобов`язується передати у власність покупцеві, а покупець зобов`язується прийняти у власність від продавця на умовах, вказаних в інвойсі до даного контракту (згідно з Правилами ІНКОТЕРМС в редакції 2020 р.) товари. Рекламна продукція також може передаватися продавцем у власність покупцеві на безоплатній основі. Поставка товару по даному контракту буде виконуватись партіями згідно інвойса на кожну партію.

Відповідно до пункту 1.3 контракту № 170225 від 17.02.2025 страхування товару можливе за додатковою згодою сторін.

В пункті 1.4 контракту № 170225 від 17.02.2025 зазначено, що сторонами встановлено перелік необхідних товаросупровідних документів, а саме: СMR, інвойс, які є невід`ємною частиною контракту.

Згідно з пунктом 2.1 контракту № 170225 від 17.02.2025 номенклатура, кількість та ціна товару вказуються в інвойсі на кожну партію.

Пунктом 2.2 контракту № 170225 від 17.02.2025 обумовлено, що валюта контракту визначається у Доларах США.

Відповідно до пункту 3.1 контракту № 170225 від 17.02.2025 умови поставки, місце призначення та вид транспорту, що застосовується для перевезення товару від продавця покупцеві визначаються сторонами в інвойсі на кожну окрему партію товару згідно з Правилами ІНКОТЕРМС в редакції 2020 р.

Пунктом 4.2 контракту № 170225 від 17.02.2025 передбачено, що оплата товару покупцем проводиться шляхом безготівкового перерахування коштів на банківський рахунок продавця.

Згідно з пунктом 4.3 контракту № 170225 від 17.02.2025 покупець повинен здійснити оплату товару згідно даного контракту, інвойсів та митних декларацій до контракту протягом 365 (трьохста шістдесяти п`яти) банківських днів від дати, наступної за датою поставки товару. Датою поставки товару потрібно вважати дату, визначену в п. 5.1. даного контракту.

Пунктом 5.1 контракту № 170225 від 17.02.2025 визначено, що датою поставки товару вважати дату оформленої митної декларації.

В інвойсі (invoice) N WLMS20250206/28-UA від 02.06.2025 наведені: найменування, адреса Продавця - компанії «WYSOKI LOT» SP. Z O.O.; найменування, адреса Покупця - ТОВ "МАСКІНІ ПРОДАКТ", міститься посилання на контракт № 170225 від 17.02.2025, умови поставки СРТ - Дніпро; країна походження товарів - Китай; вказано, що страхування товарів не проводилось; та Продавець передає товар Покупцю з відстрочкою платежу на 365 днів з моменту отримання даної партії товарів; а також зазначений опис товарів: товар № 1 "Синтетична тканина", кількість - 1 883 рулони, ціна 41,83 доларів США за рулон, сума - 78 765,89 доларів США.

До Одеської митниці уповноваженою особою декларанта (ТОВ "СІАР-ГРУПП", , Україна, 67602, Одеська область, місто Біляївка, вулиця Головатого Отамана, будинок 244) подано митну декларацію (МД) № 25UA2305 від 19.06.2025, в графі 31 якої був наведений наступний опис товарів: товар № 1 "1. Трикотажне полотно, поперечнов`язане, із синтетичних волокон, пофарбоване - тканина синтетична (склад волокон 100% поліестер), просочення, дублювання та покриття пластмасами відсутнє, без вмісту еластомірних та гумових ниток, може використовуватись для оздоблення, пошиву та у клінінговому сервісі, у рулонах, в асортименті, всього 1883 рулони. Торговельна марка LMTextile. Виробник - SHAOXING ZEALAN TEXTILE CO., LTD. Країна виробництва CN".

В митній декларації (МД) № 25UA2305 від 19.06.2025 декларантом та його уповноваженою особою визначено та заявлено митну вартість товарів: товару № 1 за основним (першим) методом - за ціною договору (контракту) щодо товарів, які імпортуються (вартість операції), яка складається з вартості товару № 1, зазначеної в інвойсі (invoice) № WLMS20250206/28-UA від 02.06.2025 - 78 765,89 доларів США (сума в валюті України на день подання митної декларації № 25UA23U5 від 19.06.2025 за курсом НБУ на 19.06.2025 - 41,6293 грн. за 1 долар США 3 278 968,86 грн.).

Разом з митною декларацією (МД) № 25UA2305 від 19.06.2025 декларантом та його уповноваженою особою до митниці подані наступні документи (копії документів) (графа 44 МД): пакувальний лист б/н від 02.06.2025, інвойс (invoice) № WLMS20250206/28-UA від 02.06.2025, міжнародна товарно-транспортна накладна (CMR) № 4074 від 16.06.2025, декларація про походження товару № WLMS20250206/28-UA від 02.06.2025, контракт № 170225 від 17.02.2025, договір комісії № 170225-1 від 17.02.2025, договір № 1 від 07.03.2025 про надання послуг по декларуванню та митному оформленні товарів, додаткова угода №1 від 01.05.2025 до договору № 1 від 07.03.2025 про надання послуг по декларуванню та митному оформленні товарів, акт про зважування від 19.06.2025, заява на проведення фізичного огляду від 19.06.2025, лист № 1706/2 від 17.06.2025.

Факт подання вищезазначений документів та їх копій разом з митною декларацією (МД) № 25UA24U4 від 19.06.2025 підтверджується переліком документів, наведених у картці відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення № UA500020/2025/000300 від 19.06.2025.

19.06.2025 Одеська митниця надіслала електронне повідомлення декларанту, в якому повідомила про те, що у зв`язку зі спрацюванням профілів ризику системи управління ризиками 105-2 та 106-2 щодо можливого заниження митної вартості товарів, а також з тим, що подані документи містять розбіжності та не містять всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари, які підтверджують митну вартість товарів, зобов`язала надати такі додаткові документи: 1) договір (угоду, контракт) із третіми особами, пов`язаний з договором (угодою, контрактом) про поставку товарів, митна вартість яких визначається; 1) рахунки про здійснення платежів третім особам на користь продавця, якщо такі платежі здійснюються за умовами, визначеними договором (угодою, контрактом); 2) рахунки про сплату комісійних, посередницьких послуг, пов`язаних із виконанням умов договору (угоди, контракту); 3) виписку з бухгалтерської документації; 4) каталоги, специфікації, прейскуранти (прайс-листи) виробника товару; 5) висновки про якісні та вартісні характеристики товарів, підготовлені спеціалізованими експертними організаціями, та/або інформація біржових організацій про вартість товару або сировини; 6) копію митної декларації країни відправлення з перекладом на українську мову згідно до ст. 254 Митного кодексу України. Також митниця повідомила, що декларант за власним бажанням може подати додаткові наявні документи для підтвердження заявленої митної вартості товару.

Листом б/н від 19.06.2025 уповноважена особа декларанта (ТОВ "CIАР-ГРУПП") повідомила митницю про те, що згідно статті 53 Митного кодексу України від 13.03.2012 № 4495-VI декларантом було надано всі необхідні документи для підтвердження заявленої митної вартості та обраного методу визначення митної вартості; зокрема, відповідно до частини 2 статті 53 Митного кодексу України від 13.03.2012 № 4495-VI декларантом було надано: 1) декларацію митної вартості; 2) зовнішньоекономічний контракт № 170225 від 17.02.2025; 3) рахунок-фактуру (invoice) № WLMS20250602/29-UA від 02.06.2025; 4) банківських платіжних документів немає, у зв`язку з тим, що оплата за дану партію товару не проводилась; умовами пункту 4.3 контракту № 170225 від 17.02.2025 обумовлена можливість відстрочки платежу, чим скористався отримувач, згідно рахунку-фактури відстрочка 365 днів; переказ коштів буде проведено після випуску товарів у вільний обіг; 5) страхування вантажу не здійснювалось, про що наявна відповідна інформація в рахунку-фактурі (invoice) N WLMS20250602/29-UA від 02.06.2025; 6) згідно законодавства України, митна вартість обчислюється на момент перетину митного кордону; умови поставки СРТ означають, що фрахт сплачено до вказаного місця призначення; в інвойсі (invoice) № WLMS20250602/29-UA від 02.06.2025 місцем призначення визначено Дніпро (умови поставки СРТ - Дніпро). Також уповноважена особа декларанта (ТОВ "СІАР-ГРУПП") додатково надала до митниці прайс-лист від 02.06.2025. Відтак, декларантом та його уповноваженою особою було надано всі необхідні документи, що були в наявності, які підтверджують числові значення митної вартості товару, підлягають обрахунку, що відповідає вимогам чинного законодавства України, в тому числі Митного кодексу України від 13.03.2012 № 4495-VI. В зв`язку з тим, що надання інших документів для підтвердження митної вартості потребувало значного часу уповноважена особа декларанта просила здійснити митне оформлення товарів за митною декларацією (МД) № 25UA2404 від 19.06.2025.

Одеська митниця прийняла рішення про коригування митної вартості товарів № UA500020/2025/000184/2 від 19.06.2025, в якому застосувала другорядний метод визначення митної вартості - резервний (шостий метод) та визначила митну вартість товарів: товару № 1 у митній декларації (МД) № 25UA2404 від 19.06.2025 - 91 086,93 доларів США (3,96 доларів США за кг ваги нетто).

Внаслідок ухвалення вищезазначеного рішення про коригування митної вартості товарів Одеська митниця прийняла картку відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення № UA500020/2025/000300 від 19.06.2025.

У зв`язку з незгодою декларанта з рішенням про коригування митної вартості № UA500020/2025/000184/2 від 19.06.2025 товар випущений у вільний обіг за митною декларацією № 25UA2602 від 19.06.2025 за умови сплати митних платежів згідно з митною вартістю цих товарів, визначеною декларантом, та забезпечення сплати різниці між сумою митних платежів, обчисленою згідно з митною вартістю товарів, визначеною декларантом, та сумою митних платежів, обчисленою згідно з митною вартістю товарів, визначеною митним органом, шляхом надання забезпечення сплати митних платежів відповідно до розділу Х цього Кодексу на строк 90 днів з дня випуску товарів.

В інвойсі (invoice) № WLMS20250602/30-UA від 02.06.2025 наведені: найменування, адреса Продавця - компанії «WYSOKI LOT» SP. Z О.О.; найменування, адреса Покупця - ТОВ "МАСКІНІ ПРОДАКТ", міститься посилання на контракт № 170225 від 17.02.2025, умови поставки СРТ - Дніпро; країна походження товарів - Китай; вказано, що страхування товарів не проводилось; та Продавець поставляє товари Покупцю з відстроченням платежу на 365 днів з моменту прийняття партії товарів; а також зазначений опис товарів: товару № 1 "Синтетична тканина", кількість - 2 843 рулонів, ціна 26,74 доларів США за рулон, сума - 76 021,82 доларів США.

До Одеської митниці уповноваженою особою декларанта (ТОВ "СІАР-ГРУПП", , Україна, 67602, Одеська область, місто Біляївка, вулиця Головатого Отамана, будинок 244) подано митну декларацію (МД) № 25UA1800 від 26.06.2025, в графі 31 якої був наведений наступний опис товарів: товар № 1 "1. Тканина трикотажна машинного в`язання, із синтетичних волокон, пофарбована, може використовуватись для пошиву, оздоблення, для будівельних робіт, для пакування, в асортименті, у рулонах, всього 2843 рулони. Торговельна марка - Atextile, New Sample. Виробник - PRESTIGE TEXTILES LIMITED. Країна виробництва CN".

В митній декларації (МД) № 25UA1800 від 26.06.2025 декларантом та його уповноваженою особою визначено та заявлено митну вартість товарів: товару № 1 за основним (першим) методом - за ціною договору (контракту) щодо товарів, які імпортуються (вартість операції), яка складається з вартості товару, зазначеної в інвойсі (invoice) № WLMS20250602/30-UA від 02.06.2025 - 76 021,82 доларів США (сума в валюті України на день подання митної декларації № 25UA1800 від 26.06.2025 за курсом НБУ на 26.06.2025 - 41,6620 грн. за 1 долар США 3 167 221,06 грн.).

Разом з митною декларацією (МД) № 25UA1800 від 26.06.2025 декларантом та його уповноваженою особою до митниці подані наступні документи (копії документів) (графа 44 МД): пакувальний лист б/н від 02.06.2025, інвойс (invoice) N WLMS20250602/30-UA від 02.06.2025, міжнародна товарно-транспортна накладна (CMR) № 107303 від 23.06.2025, декларація про походження товару № WLMS20250602/30-UA від 02.06.2025, контракт № 170225 від 17.02.2025, договір комісії № 170225-4 від 17.02.2025, договір № 1 від 07.03.2025 про надання послуг по декларуванню та митному оформленні товарів, додаткова угода №1 від 01.05.2025 до договору № 1 від 07.03.2025 про надання послуг по декларуванню та митному оформленні товарів, акт про зважування від 26.06.2025, заява на проведення фізичного огляду від 26.06.2025, лист № 2506/1 від 25.06.2025.

Факт подання вищезазначений документів та їх копій разом з митною декларацією (МД) № 25UA1800 від 26.06.2025 підтверджується переліком документів, наведених у картці відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення № UA500020/2025/000313 від 26.06.2025.

26.06.2025 Одеська митниця надіслала електронне повідомлення декларанту, в якому повідомила про те, що у зв`язку зі спрацюванням профілів ризику системи управління ризиками 105-2 та 106-2 щодо можливого заниження митної вартості товарів а також з тим, що начебто подані документи містять розбіжності та не містять всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари, які підтверджують митну вартість товарів, зобов`язала надати такі додаткові документи: 1) виписку з бухгалтерської документації; 2) каталоги, специфікації, прейскуранти (прайс-листи) виробника товару; 3) копію митної декларації країни відправлення; 4) висновки про якісні та вартісні характеристики товарів, підготовлені спеціалізованими експертними організаціями, та/або інформація біржових організацій про вартість товару або сировини. Зазначені документи необхідно надати з перекладом на українську мову відповідно до статті 254 МКУ. Також митниця повідомила, що декларант за власним бажанням може подати додаткові наявні документи для підтвердження заявленої митної вартості товару, а також, що зазначені документи необхідно надати з перекладом на українську мову відповідно до статті 254 Митного кодексу України від 13.03.2012 № 4495-VI.

Листом б/н від 26.06.2025 уповноважена особа декларанта (ТОВ "CIАР-ГРУПП") повідомила митницю про те, що згідно статті 53 Митного кодексу України від 13.03.2012 № 4495-VI декларантом було надано всі необхідні документи для підтвердження заявленої митної вартості та обраного методу визначення митної вартості; зокрема, відповідно до частини 2 статті 53 Митного кодексу України від 13.03.2012 № 4495-VI декларантом було надано: 1) декларацію митної вартості; 2) зовнішньоекономічний контракт № 170225 від 17.02.2025; 3) рахунок-фактуру (invoice) № WLMS20250602/30-UA від 02.06.2025; 4) банківських платіжних документів немає, у зв`язку з тим, що оплата за дану партію товару не проводилась; умовами пункту 4.3 контракту № 170225 від 17.02.2025 обумовлена можливість відстрочки платежу, чим скористався отримувач, згідно рахунку-фактури відстрочка 365 днів; переказ коштів буде проведено після випуску товарів у вільний обіг; 5) страхування вантажу не здійснювалось, про що наявна відповідна інформація в рахунку-фактурі (invoice) № WLMS20250602/30-UA від 02.06.2025; 6) згідно законодавства України, митна вартість обчислюється на момент перетину митного кордону; умови поставки СРТ означають, що фрахт сплачено до вказаного місця призначення; в інвойсі (invoice) № WLMS20250602/30-UA від 02.06.2025 місцем призначення визначено Дніпро (умови поставки СРТ - Дніпро). Також уповноважена особа декларанта (ТОВ "СІАР-ГРУПП") додатково надала до митниці прайс-лист від 02.06.2025. Відтак, декларантом та його уповноваженою особою було надано всі необхідні документи, що були в наявності, які підтверджують числові значення митної вартості товару, підлягають обрахунку, що відповідає вимогам чинного законодавства України, в тому числі Митного кодексу України від 13.03.2012 № 4495-VI. В зв`язку з тим, що надання інших документів для підтвердження митної вартості потребувало значного часу уповноважена особа декларанта просила здійснити митне оформлення товарів за митною декларацією (МД) № 25UA1800 від 26.06.2025.

Одеська митниця прийняла рішення про коригування митної вартості товарів № UA500020/2025/000193/2 від 26.06.2025, в якому застосувала другорядний метод визначення митної вартості - резервний (шостий метод) та визначила митну вартість товарів: товару № 1 у митній декларації (МД) № 25UA1800 від 26.06.2025 - 98 703,71 доларів США (3,96 доларів США за кг ваги нетто).

Внаслідок ухвалення вищезазначеного рішення про коригування митної вартості товарів Одеська митниця прийняла картку відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення № UA500020/2025/000313 від 26.06.2025.

У зв`язку з митної вартості незгодою декларанта з рішенням про коригування N UA500020/2025/000193/2 від 26.06.2025 товар випущений у вільний обіг за митною декларацією № 25UA4200 від 26.06.2025 за умови сплати митних платежів згідно з митною вартістю цих товарів, визначеною декларантом, та забезпечення сплати різниці між сумою митних платежів, обчисленою згідно з митною вартістю товарів, визначеною декларантом, та сумою митних платежів, обчисленою згідно з митною вартістю товарів, визначеною митним органом, шляхом надання забезпечення сплати митних платежів відповідно до розділу X цього Кодексу на строк 90 днів з дня випуску товарів.

В інвойсі (invoice) N WLMS20250506/31-UA від 05.06.2025 наведені: найменування, адреса Продавця - компанії «WYSOKI LOT» SP. Z О.О.; найменування, адреса Покупця - ТОВ "МАСКІНІ ПРОДАКТ", міститься посилання на контракт № 170225 від 17.02.2025, умови поставки СРТ - Дніпро; країна походження товарів - Китай; вказано, що страхування товарів не проводилось; та Продавець поставляє товари Покупцю з відстроченням платежу на 365 днів з моменту прийняття партії товарів; а також зазначений опис товарів: товар № 1 "Синтетична тканина", кількість - 3 455 рулонів, ціна 22,29 доларів США за рулон, сума - 77 011,95 доларів США.

До Одеської митниці уповноваженою особою декларанта (ТОВ "СІАР-ГРУПП", , Україна, 67602, Одеська область, місто Біляївка, вулиця Головатого Отамана, будинок 244) подано митну декларацію (МД) № 25UA1900 від 26.06.2025, в графі 31 якої був наведений наступний опис товарів: товар № 1 "1. Тканина трикотажна машинного в`язання, із синтетичних волокон, пофарбована, може використовуватись для пошиву, оздоблення, для будівельних робіт, для пакування, в асортименті, у рулонах, всього 3455 рулонів. Торговельна марка - LMTextile. Виробник SHAOXING SKYRISE TEXTILE CO., LTD. Країна виробництва CN".

В митній декларації (МД) № 25UA1900 від 26.06.2025 декларантом та його уповноваженою особою визначено та заявлено митну вартість товарів: товару № 1 за основним (першим) методом - за ціною договору (контракту) щодо товарів, які імпортуються (вартість операції), яка складається з вартості товару № 1, зазначеної в інвойсі (invoice) № WLMS20250506/31-UA від 05.06.2025 - 77 011,95 доларів США (сума в валюті України на день подання митної декларації № 25UA1900 від 26.06.2025 за курсом НБУ на 26.06.2025 - 41,6620 грн. за 1 долар США 3 208 471,86 грн.).

Разом з митною декларацією (МД) № 25UA1900 від 26.06.2025 декларантом та його уповноваженою особою до митниці подані наступні документи (копії документів) (графа 44 МД): пакувальний лист б/н від 05.06.2025, інвойс (invoice) № WLMS20250506/31-UA від 05.06.2025, міжнародна товарно-транспортна накладна (CMR) № 5099 від 23.06.2025, декларація про походження товару № WLMS20250506/31-UA від 05.06.2025, контракт № 170225 від 17.02.2025, договір комісії № 170225-4 від 17.02.2025, договір №1 від 07.03.2025 про надання послуг по декларуванню та митному оформленні товарів, додаткова угода №1 від 01.05.2025 до договору № 1 від 07.03.2025 про надання послуг по декларуванню та митному оформленні товарів, акт про зважування від 26.06.2025, заява на проведення фізичного огляду від 26.06.2025, лист № 2406/1 від 24.06.2025.

Факт подання вищезазначений документів та їх копій разом з митною декларацією (МД) № 25UA1900 від 26.06.2025 підтверджується переліком документів, наведених у картці відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення № UA500020/2025/000314 від 26.06.2025.

26.06.2025 Одеська митниця надіслала електронне повідомлення декларанту, в якому повідомила про те, що у зв`язку зі спрацюванням профілів ризику системи управління ризиками 105-2 та 106-2 щодо можливого заниження митної вартості товарів, а також з тим, що подані документи містять розбіжності та не містять всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари, які підтверджують митну вартість товарів, зобов`язала надати додаткові документи: 1) договір (угоду, контракт) із третіми особами, пов`язаний з договором (угодою, контрактом) про поставку товарів, митна вартість яких визначається; 1) рахунки про здійснення платежів третім особам на користь продавця, якщо такі платежі здійснюються за умовами, визначеними договором (угодою, контрактом); 2) рахунки про сплату комісійних, посередницьких послуг, пов`язаних із виконанням умов договору (угоди, контракту); 3) виписку з бухгалтерської документації; 4) каталоги, специфікації, прейскуранти (прайс-листи) виробника товару; 5) висновки про якісні та вартісні характеристики товарів, підготовлені спеціалізованими експертними організаціями, та/або інформація біржових організацій про вартість товару або сировини; 6) копію митної декларації країни відправлення з перекладом на українську мову згідно до ст. 254 Митного кодексу України. Також митниця повідомила, що декларант за власним бажанням може подати додаткові наявні документи для підтвердження заявленої митної вартості товару, а також, що зазначені документи необхідно надати з перекладом на українську мову відповідно до статті 254 Митного кодексу України від 13.03.2012 № 4495-VI.

Листом б/н від 26.06.2025 уповноважена особа Декларанта (ТОВ "СІАР-ГРУПП") повідомила митницю про те, що згідно статті 53 Митного кодексу України від 13.03.2012 № 4495-VI декларантом було надано всі необхідні документи для підтвердження заявленої митної вартості та обраного методу визначення митної вартості; зокрема, відповідно до частини 2 статті 53 Митного кодексу України від 13.03.2012 № 4495-VI декларантом було надано: 1) декларацію митної вартості; 2) зовнішньоекономічний контракт № 170225 від 17.02.2025; 3) рахунок-фактуру (invoice) № WLMS20250506/31-UA від 05.06.2025; 4) банківських платіжних документів немає, у зв`язку з тим, що оплата за дану партію товару не проводилась; умовами пункту 4.3 контракту № 170225 від 17.02.2025 обумовлена можливість відстрочки платежу, чим скористався отримувач, згідно рахунку-фактури відстрочка 365 днів; переказ коштів буде проведено після випуску товарів у вільний обіг; 5) страхування вантажу не здійснювалось, про що наявна відповідна інформація в рахунку-фактурі (invoice) N WLMS20250506/31-UA від 05.06.2025; 6) згідно законодавства України, митна вартість обчислюється на момент перетину митного кордону; умови поставки СРТ означають, що фрахт сплачено до вказаного місця призначення; в інвойсі (invoice) № WLMS20250506/31-UA від 05.06.2025 місцем призначення визначено Дніпро (умови поставки СРТ - Дніпро). Також уповноважена особа декларанта (ТОВ "СІАР-ГРУПП") додатково надала до митниці прайс-лист б/н від 05.06.2025. Відтак, декларантом та його уповноваженою особою було надано всі необхідні документи, що були в наявності, які підтверджують числові значення митної вартості товару, підлягають обрахунку, що відповідає вимогам чинного законодавства України, в тому числі Митного кодексу України від 13.03.2012 № 4495-VI. В зв`язку з тим, що надання інших документів для підтвердження митної вартості потребувало значного часу уповноважена особа декларанта просила здійснити митне оформлення товарів за митною декларацією (МД) №25UA1900 від 26.06.2025.

Одеська митниця прийняла рішення про коригування митної вартості товарів № UA500020/2025/000194/2 від 26.06.2025, в якому застосувала другорядний метод визначення митної вартості резервний (шостий метод) та визначила митну вартість товарів: товару № 1 у митній декларації (МД) № 25UA1900 від 26.06.2025 - 99 989,21 доларів США (1,3763 доларів США за одиницю).

Внаслідок ухвалення вищезазначеного рішення про коригування митної вартості товарів Одеська митниця прийняла картку відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення № UA500020/2025/000314 від 26.06.2025.

У зв`язку з незгодою декларанта з рішенням про коригування митної вартості № UA500020/2025/000194/2 від 26.06.2025 товар випущений у вільний обіг за митною декларацією № 25UA4100 від 26.06.2025 за умови сплати митних платежів згідно з митною вартістю цих товарів, визначеною декларантом, та забезпечення сплати різниці між сумою митних платежів, обчисленою згідно з митною вартістю товарів, визначеною декларантом, та сумою митних платежів, обчисленою згідно з митною вартістю товарів, визначеною митним органом, шляхом надання забезпечення сплати митних платежів відповідно до розділу X цього Кодексу на строк 90 днів з дня випуску товарів.

В інвойсі (invoice) № WLMS20250610/33-UA від 10.06.2025 наведені: найменування, адреса Продавця - компанії «WYSOKI LOT» SP. Z О.О.; найменування, адреса Покупця - ТОВ "МАСКІНІ ПРОДАКТ", міститься посилання на контракт № 170225 від 17.02.2025, умови поставки СРТ - Дніпро; країна походження товарів - Китай; вказано, що страхування товарів не проводилось; та Продавець поставляє товари Покупцю з відстроченням платежу на 365 днів з моменту прийняття партії товарів; а також зазначений опис товарів: товар № 1 "Синтетична тканина", кількість - 1923 рулонів, ціна 35,56 доларів США за рулон, сума 68 381,88 доларів США.

До Одеської митниці уповноваженою особою декларанта (ТОВ "СІАР-ГРУПП", , Україна, 67602, Одеська область, місто Біляївка, вулиця Головатого Отамана, будинок 244) подано митну декларацію (МД) № 25UA0702 від 02.07.2025, в графі 31 якої був наведений наступний опис товарів: товар № 1 "1. Тканина трикотажна машинного в`язання, із синтетичних волокон, пофарбована, може використовуватись для пошиву, оздоблення, для будівельних робіт, для пакування, асортименті, у рулонах, всього 1923 рулони. Торговельна марка - ATextile, New Sample. Виробник - PRESTIGE TEXTILES LIMIT. Країна виробництва CN".

В митній декларації (МД) № 25UA0702 від 02.07.2025 декларантом визначено та заявлено митну вартість товарів: товару № 1 за основним (першим) методом - за ціною договору (контракту) щодо товарів, які імпортуються (вартість операції), яка складається з вартості товару № 1, зазначеної в інвойсі (invoice) № WLMS20250610/33-UA від 10.06.2025-68 381,88 доларів США (сума в валюті України на день подання митної декларації № 25UA0702 від 02.07.2025 за курсом НБУ на 02.07.2025-41,8191 грн. за 1 долар США - 2 859 668,68 грн.).

Разом з митною декларацією (МД) № 25UA0702 від 02.07.2025 декларантом та його уповноваженою особою до митниці подані наступні документи (копії документів) (графа 44 МД): пакувальний лист б/н від 10.06.2025, інвойс (invoice) № WLMS20250610/33-UA від 10.06.2025, міжнародна товарно-транспортна накладна (CMR) № 2070 від 30.06.2025, декларація про походження товару № WLMS20250610/33-UA від 10.06.2025, контракт № 170225 від 17.02.2025, договір комісії № 170225-4 від 17.02.2025, договір № 1 від 07.03.2025 про надання послуг по декларуванню та митному оформленні товарів, додаткова угода №1 від 01.05.2025 до договору № 1 від 07.03.2025 про надання послуг по декларуванню та митному оформленні товарів, акт про зважування від 02.07.2025, заява на проведення фізичного огляду від 02.07.2025, лист № 0107/1 від 01.07.2025.

Факт подання вищезазначений документів та їх копій разом з митною декларацією (МД) № 25UA0702 від 02.07.2025 підтверджується переліком документів, наведених у картці відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення № UA500020/2025/000321 від 02.07.2025.

02.07.2025 Одеська митниця надіслала електронне повідомлення декларанту, в якому повідомила про те, що у зв`язку зі спрацюванням профілів ризику системи управління ризиками 105-2 та 106-2 щодо можливого заниження митної вартості товарів, а також з тим, що начебто подані документи містять розбіжності та не містять всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари, які підтверджують митну вартість товарів, зобов`язала надати такі додаткові документи: 1) рахунки про здійснення платежів третім особам на користь продавця, якщо такі платежі здійснюються за умовами, визначеними договором (угодою, контрактом); 2) рахунки про сплату комісійних, посередницьких послуг, пов`язаних із виконанням умов договору (угоди, контракту); 3) виписку з бухгалтерської документації; 4) каталоги, специфікації, прейскуранти (прайс-листи) виробника товару; 5) висновки про якісні та вартісні характеристики товарів, підготовлені спеціалізованими експертними організаціями, та/або інформація біржових організацій про вартість товару або сировини; 6) копію митної декларації країни відправлення з перекладом на українську мову згідно до ст. 254 Митного кодексу України. Також митниця повідомила, що декларант за власним бажанням може подати додаткові наявні документи для підтвердження заявленої митної вартості товару, а також, що зазначені документи необхідно надати з перекладом на українську мову відповідно до статті 254 Митного кодексу України від 13.03.2012 № 4495-VI.

Листом б/н від 02.07.2025 уповноважена особа декларанта (ТОВ "СІАР-ГРУПП") повідомила митницю про те, що згідно статті 53 Митного кодексу України від 13.03.2012 № 4495-VI декларантом було надано всі необхідні документи для підтвердження заявленої митної вартості та обраного методу визначення митної вартості; зокрема, відповідно до частини 2 статті 53 Митного кодексу України від 13.03.2012 № 4495-VI декларантом було надано: 1) декларацію митної вартості; 2) зовнішньоекономічний контракт № 170225 від 17.02.2025; 3) рахунок-фактуру (invoice) № WLMS20250610/33-UA від 10.06.2025; 4) банківських платіжних документів немає, у зв`язку з тим, що оплата за дану партію товару не проводилась; умовами пункту 4.3 контракту № 170225 від 17.02.2025 обумовлена можливість відстрочки платежу, чим скористався отримувач, згідно рахунку-фактури відстрочка 365 днів; переказ коштів буде проведено після випуску товарів у вільний обіг; 5) страхування вантажу не здійснювалось, про що наявна відповідна інформація в рахунку-фактурі (invoice) № WLMS20250610/33-UA від 10.06.2025; 6) згідно законодавства України, митна вартість обчислюється на момент перетину митного кордону; умови поставки СРТ означають, що фрахт сплачено до вказаного місця призначення; в інвойсі (invoice) № WLMS20250610/33-UA від 10.06.2025 місцем призначення визначено Дніпро (умови поставки СРТ - Дніпро). Також уповноважена особа декларанта (ТОВ "СІАР-ГРУПП") додатково надала до митниці прайс-лист від 10.06.2025. Відтак, декларантом та його уповноваженою особою було надано всі необхідні документи, що були в наявності, які підтверджують числові значення митної вартості товару, підлягають обрахунку, що відповідає вимогам чинного законодавства України, в тому числі Митного кодексу України від 13.03.2012 № 4495-VI. В зв`язку з тим, що надання інших документів для підтвердження митної вартості потребувало значного часу уповноважена особа декларанта просила здійснити митне оформлення товарів за митною декларацією (МД) № 25UA0702 від 02.07.2025.

Одеська митниця прийняла рішення про коригування митної вартості товарів N UA500020/2025/000199/2 від 02.07.2025, в якому застосувала другорядний метод визначення митної вартості резервний (шостий метод) та визначила митну вартість товарів: товару № 1 у митній декларації (МД) № 25UA07U2 від 02.07.2025 - 88 783,99 доларів США (3,96 доларів США за кг ваги нетто).

Внаслідок ухвалення вищезазначеного рішення про коригування митної вартості товарів Одеська митниця прийняла картку відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення №UA500020/2025/000321 від 02.07.2025.

У зв`язку з незгодою декларанта з рішенням про коригування митної вартості № UA500020/2025/000199/2 від 02.07.2025 товар випущений у вільний обіг за митною декларацією № 25UA2503 від 02.07.2025 за умови сплати митних платежів згідно з митною вартістю цих товарів, визначеною декларантом, та забезпечення сплати різниці між сумою митних платежів, обчисленою згідно з митною вартістю товарів, визначеною декларантом, та сумою митних платежів, обчисленою згідно з митною вартістю товарів, визначеною митним органом, шляхом надання забезпечення сплати митних платежів відповідно до розділу X цього Кодексу на строк 90 днів з дня випуску товарів.

Зважаючи на те, що рішення Одеської митниці про коригування митної вартості товарів № UA500020/2025/000185/2 від 19.06.2025, № UA500020/2025/000184/2 від 19.06.2025, № UA500020/2025/000193/2 від 26.06.2025, № UA500020/2025/000194/2 від 26.06.2025, № UA500020/2025/000199/2 від 02.07.2025; картки відмови Одеської митниці в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення № UA500020/2025/000301 від 19.06.2025, № UA500020/2025/000300 від 19.06.2025, № UA500020/2025/000313 від 26.06.2025, № UA500020/2025/000314 від 26.06.2025, № UA500020/2025/000321 від 02.07.2025 порушують інтереси позивача та є протиправними, оскільки суперечать положенням законодавства України, позивач звернувся до суду із даним позовом.

Оцінивши належність, допустимість, достовірність наданих сторонами доказів, а також достатність та взаємний зв`язок у їх сукупності, суд вважає позовні вимоги підлягаючими задоволенню у зв`язку з наступним.

Статтею 49 МК України визначено, що митна вартість товарів - це вартість товарів, що використовується для митних цілей, яка базується на ціні, що фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари.

Згідно з частинами 4 та 5 статті 58 МК України, митною вартістю товарів, які ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту, є ціна, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за товари, якщо вони продаються на експорт в Україну, скоригована в разі потреби з урахуванням положень частини десятої цієї статті. При цьому ціна, що була фактично сплачена або підлягає сплаті, - це загальна сума всіх платежів, які були здійснені або повинні бути здійснені покупцем оцінюваних товарів продавцю або на користь продавця через третіх осіб та/або на пов`язаних із продавцем осіб для виконання зобов`язань продавця.

Відповідно до ч. 3 ст. 318 МК України, митний контроль передбачає виконання митними органами мінімуму митних формальностей, необхідних для забезпечення додержання законодавства України з питань державної митної справи.

Статтею 50 МК України визначено, що відомості про митну вартість товарів використовуються для нарахування митних платежів; застосування інших заходів державного регулювання зовнішньоекономічної діяльності України; ведення митної статистики; розрахунку податкового зобов`язання, визначеного за результатами документальної перевірки.

Частиною 1 статті 51 МК України встановлено, що митна вартість товарів, що переміщуються через митний кордон України, визначається декларантом відповідно до норм цього Кодексу.

Відповідно до ч. 2 ст. 52 МК України декларант або уповноважена ним особа, які заявляють митну вартість товару зобов`язані, зокрема, подавати митному органу достовірні відомості про визначення митної вартості, які повинні базуватися на об`єктивних, документально підтверджених даних, що піддаються обчисленню.

Згідно з ч. 1 ст. 53 МК України у випадках, передбачених цим Кодексом, одночасно з митною декларацією декларант подає митному органу документи, що підтверджують заявлену митну вартість товарів і обраний метод її визначення.

Документами, які підтверджують митну вартість товарів, згідно з частиною 2 зазначеної статті є: 1) декларація митної вартості, що подається у випадках, визначених у частинах п`ятій і шостій статті 52 цього Кодексу, та документи, що підтверджують числові значення складових митної вартості, на підставі яких проводився розрахунок митної вартості; 2) зовнішньоекономічний договір (контракт) або документ, який його замінює, та додатки до нього у разі їх наявності; 3) рахунок-фактура (інвойс) або рахунок-проформа (якщо товар не є об`єктом купівлі-продажу); 4) якщо рахунок сплачено, - банківські платіжні документи, що стосуються оцінюваного товару; 5) за наявності - інші платіжні та/або бухгалтерські документи, що підтверджують вартість товару та містять реквізити, необхідні для ідентифікації ввезеного товару; 6) транспортні (перевізні) документи, якщо за умовами поставки витрати на транспортування не включені у вартість товару, а також документи, що містять відомості про вартість перевезення оцінюваних товарів; 7) ліцензія на імпорт товару, якщо імпорт товару підлягає ліцензуванню; 8) якщо здійснювалося страхування, - страхові документи, а також документи, що містять відомості про вартість страхування.

Відповідно до ч. 1 ст. 54 МК України контроль правильності визначення митної вартості товарів здійснюється митним органом під час проведення митного контролю і митного оформлення шляхом перевірки числового значення заявленої митної вартості.

Згідно ч. 3 ст. 53 МК України, у разі якщо документи, зазначені у частині другій цієї статті, містять розбіжності, які мають вплив на правильність визначення митної вартості, наявні ознаки підробки або не містять всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари, декларант або уповноважена ним особа на письмову вимогу митного органу зобов`язані протягом 10 календарних днів надати (за наявності) такі додаткові документи: 1) договір (угоду, контракт) із третіми особами, пов`язаний з договором (угодою, контрактом) про поставку товарів, митна вартість яких визначається; 2) рахунки про здійснення платежів третім особам на користь продавця, якщо такі платежі здійснюються за умовами, визначеними договором (угодою, контрактом); 3) рахунки про сплату комісійних, посередницьких послуг, пов`язаних із виконанням умов договору (угоди, контракту); 4) виписку з бухгалтерської документації; 5) ліцензійний чи авторський договір покупця, що стосується оцінюваних товарів та є умовою продажу оцінюваних товарів; 6) каталоги, специфікації, прейскуранти (прайс-листи) виробника товару; 7) копію митної декларації країни відправлення; 8) висновки про якісні та вартісні характеристики товарів, підготовлені спеціалізованими експертними організаціями, та/або інформація біржових організацій про вартість товару або сировини.

Частиною 5 ст. 54 МК України передбачено право митного органу з метою здійснення контролю правильності визначення митної вартості товарів упевнюватися в достовірності або точності будь-якої заяви, документа чи розрахунку, поданих для цілей визначення митної вартості, а у випадках, встановлених цим Кодексом, письмово запитувати від декларанта або уповноваженої ним особи додаткові документи та відомості, якщо це необхідно для прийняття рішення про визнання заявленої митної вартості.

Відповідачем згідно ч. 5 ст. 54 МК України витребувані митна декларація країни експорту, документи, що містять відомості про вартість страхування, документи, що містять відомості про вартість перевезення оцінюваних товарів. Також було повідомлено, що відповідно до п. 6 ст. 53 МКУ декларант за власним бажанням може подати додаткові документи для підтвердження заявленої митної вартості.

Аналіз наведених норм дає підстави вважати, що митні органи мають право здійснювати контроль правильності обчислення декларантом митної вартості, але ці повноваження здійснюються у спосіб, визначений законом, зокрема, витребовування додаткових документів на підтвердження задекларованої митної вартості може мати місце тільки у випадку наявності обґрунтованих сумнівів у достовірності поданих декларантом відомостей. Такі сумніви можуть бути зумовлені неповнотою поданих документів для підтвердження заявленої митної вартості товарів, невідповідністю характеристик товарів, зазначених у поданих документах, митному огляду цих товарів, порівнянням рівня заявленої митної вартості товарів з рівнем митної вартості ідентичних або подібних товарів, митне оформлення яких уже здійснено, і таке інше.

Наявність у митного органу обґрунтованого сумніву у правильності визначення митної вартості є обов`язковою, оскільки з цією обставиною закон пов`язує можливість витребовування додаткових документів у декларанта та надає митниці право вчиняти наступні дії, спрямовані на визначення дійсної митної вартості товарів.

Разом з тим витребувати необхідно ті документи, які дають можливість пересвідчитись у правильності чи помилковості задекларованої митної вартості, а не всі, які передбачені статтею 53 МК України. Ненадання повного переліку витребуваних документів може бути підставою для визначення митної вартості не за першим методом лише тоді, коли подані документи є недостатніми чи такими, що у своїй сукупності не спростовують сумнів у достовірності наданої інформації.

Аналогічна позиція неодноразово викладалась Верховним Судом у постановах, зокрема, від 13.09.2019 у справі №815/6780/15, від 06.09.2019 у справі №803/1212/14, від 20.10.2020 у справі №809/1056/16 та ін.

Розглядаючи даний спір, суд встановив, що позивачем як при декларуванні товарів, так і на вимогу митниці, надано всі наявні у нього документи за переліком, визначеним ч. 2 ст. 53 МК України.

З матеріалів справи судом встановлено, що позивачем при митному оформленні товару надано пакет документів, які містили числові показники ціни товару. Суд не погоджується з висновками митного органу про те, що надані позивачем документи мають розбіжності, зважаючи на наступне.

Одеська митниця в рішеннях про коригування митної вартості товарів № UA500020/2025/000185/2 від 19.06.2025, № UA500020/2025/000184/2 від 19.06.2025, № UA500020/2025/000193/2 від 26.06.2025, № UA500020/2025/000194/2 від 26.06.2025, № UA500020/2025/000199/2 від 02.07.2025 (та / або в електронних повідомленнях при митному оформленні перед прийняттям відповідних рішень) зазначає таку підставу для коригування митної вартості товару: "відповідно до умов викладених у рахунках-фактурах (інвойсах) та п.4.3 контракту від 17.02.2025 №170225, оплата за товар здійснюється шляхом банківського безготівкового переказу на протязі 365 днів з дати поставки товару. Вказана схема розрахунків за поставлений товар, з урахуванням наявності посередника у вказаній зовнішньоекономічній операції, суперечить світовій практиці та може свідчити про наявність додаткових умов та домовленостей, які унеможливлюють підтвердження заявленої ціни товарів як такої, що базується на дійсній вартості згідно статті VII ГАТТ. 4.21 ст. 58 МКУ передбачено, що використані декларантом або уповноваженою ним особою відомості повинні бути об`єктивними, піддаватися обчисленню та підтверджуватися документально. Відповідно до статті VII Генеральної угоди з тарифів і торгівлі (далі - ГАТТ) оцінка імпортованого товару для митних цілей повинна ґрунтуватися на дійсній вартості імпортованого товару. Під «дійсною вартістю» слід розуміти ціну, за яку, під час та в місці, визначеними законодавством імпортуючої країни, такий чи подібний товар продається або пропонується до продажу при звичайному ході торгівлі за умов повної конкуренції. Вказана схема розрахунків за поставлений товар, суперечить світовій практиці та може свідчити про наявність додаткових умов та домовленостей, які унеможливлюють підтвердження заявленої ціни товарів як такої, що базується на дійсній вартості згідно статті VII ГАТТ. Також поставка товару з таким відстроченням по оплаті також може розглядатись як прихований лізинг, яким передбачаються лізингові платежі, які не розглядаються як частина митної вартості лише за певних умов (п.5 ст. 51 МКУ). Відповідно до Податкового кодексу України сплачений при імпорті товару ПДВ за комерційною операцією (з оплатою за товар) включається до податкового кредиту (п.198.1 ПКУ). Декларування зі значним відстроченням оплати (декілька років) також призводить до формування податкового кредиту, який не підтверджено оплатою".

Пунктом 4.2 контракту передбачено, що покупцем проводиться шляхом безготівкового перерахування коштів на банківський рахунок продавця.

Згідно з пунктом 4.3 контракту № 170225 від 17.02.2025 покупець повинен здійснити оплату товару згідно даного контракту, інвойсів та митних декларацій до контракту протягом 365 (трьохста шістдесяти п`яти) банківських днів від дати, наступної за датою поставки товару. Датою поставки товару потрібно вважати дату, визначену в п. 5.1. даного контракту.

Пунктом 5.1 контракту № 170225 від 17.02.2025 визначено, що датою поставки ТОВАРУ вважати дату оформленої митної декларації.

В інвойсах (invoice) № WLMS20250206/28-UA від 02.06.2025, № WLMS20250602/29- UA від 02.06.2025, № WLMS20250602/30-UA від 02.06.2025, № WLMS20250506/31-UA від 05.06.2025, № WLMS20250610/33-UA від 10.06.2025 зазначено, що Продавець поставляє товари Покупцю з відстроченням платежу на 365 днів з моменту отримання партії товарів.

Також, в листах б/н від 19.06.2025, від 19.06.2025, від 26.06.2025, від 26.06.2025, від 02.07.2025 уповноважена особа декларанта (ТОВ "СІАР-ГРУПП") повідомила митницю про те, що банківських платіжних документів немає, у зв`язку з тим, що оплата за дану партію товару не проводилась; умовами пункту 4.3 контракту № 170225 від 17.02.2025 обумовлена можливість відстрочки платежу, чим скористався отримувач, згідно рахунку-фактури відстрочка 365 днів; переказ коштів буде проведено після випуску товарів у вільний обіг.

Щодо безпідставності висновків митного органу про неприйнятність відстрочки платежу на 365 банківських днів та її вплив на митну вартість імпортованого товару.

Відповідно до частини 1 статті 694 Цивільного кодексу України договором купівлі-продажу може бути передбачено розстрочення або відстрочення платежу за переданий товар.

При цьому законодавець не встановлює жодних обмежень щодо максимального строку такої відстрочки, що є прямим виявом принципу свободи договору, закріпленого у статті 627 Цивільного кодексу України, який полягає у тому, що відповідно до статті 6 цього Кодексу сторони є вільними в укладенні договору, виборі контрагента та визначенні умов договору з урахуванням вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, звичаїв ділового обороту, вимог розумності та справедливості.

Аналогічно статтею 6 Закону України «Про зовнішньоекономічну діяльність» передбачено, що суб`єкти, які є сторонами зовнішньоекономічного договору (контракту), мають бути здатними до укладання договору (контракту) відповідно до цього та інших законів України та/або закону місця укладання договору (контракту). Зовнішньоекономічний договір (контракт) складається відповідно до цього та інших законів України з урахуванням міжнародних договорів України. Суб`єкти зовнішньоекономічної діяльності при складанні тексту зовнішньоекономічного договору (контракту) мають право використовувати відомі міжнародні звичаї, рекомендації, правила міжнародних органів та організацій, якщо це не заборонено прямо та у виключній формі цим та іншими законами України, а стаття підкреслює принцип свободи зовнішньоекономічного підприємництва Закон України «Про зовнішньоекономічну діяльність» не містить положень, які б обмежували строки розрахунків за імпортними операціями.

Таким чином, відстрочка платежу на 365 банківських днів, передбачена контрактом № 170225 від 17.02.2025, є добровільною домовленістю сторін, що відображає їхні комерційні інтереси та повністю відповідає вимогам законодавства. Встановлення тривалості відстрочки є виключною прерогативою сторін контракту, оскільки сторони вільні у визначенні цього строку на власний розсуд, і митний орган не має правових підстав для оспорювання цієї умови.

Твердження митного органу про "світову практику" та "нетиповість" відстрочки на 365 днів є суб`єктивним та юридично нікчемним, оскільки поняття "світова практика" не має визначення в українському законодавстві та не є обов`язковим для застосування. Митний орган не навів жодного факту чи прикладу цієї "світової практики", який би демонстрував неприпустимість такої відстрочки для імпорту синтетичної тканини, що відстрочка на 365 днів є аномальною для цього ринку, а також не довів, що така відстрочка суперечить українському праву.

У міжнародній торгівлі сировиною та матеріалами (в тому числі тканинами, синтетичними тканинами) відстрочки платежу є звичайною комерційною практикою, особливо коли покупець планує переробку (наприклад, пошиття одягу чи технічних виробів) чи реалізацію товару протягом тривалого часу. Надання відстрочки може бути викликане різними комерційними міркуваннями: залученням нових клієнтів, підтримкою довгострокових відносин з партнерами або врахуванням особливостей виробничого циклу покупця.

Сам по собі факт надання відстрочки платежу не свідчить про те, що ціна товару не є дійсною вартістю. Якщо ціна товару не залежить від терміну оплати, а відстрочка надається на звичайних комерційних умовах, то немає підстав вважати, що ціна є заниженою або завищеною.

Прозорість договірних відносин у даному випадку підтверджується також наявністю в контракті механізму коригування ціни через оформлення "Кредит-ноти" у разі недопоставки чи неякісного товару (пункт 2.5 контракту № 170225 від 17.02.2025), що свідчить про відкритий характер домовленостей сторін та виключає приховані платежі.

Стаття 57 Митного кодексу України від 13.03.2012 № 4495-VI встановлює, що основним методом визначення митної вартості є метод за ціною договору (метод 1). Частина 4 статті 58 Митного кодексу України від 13.03.2012 № 4495-VI уточнює, що митна вартість базується на ціні, яка фактично сплачена або підлягає сплаті за товари.

У контракті № 170225 від 17.02.2025 ціна синтетичної тканини вказана в інвойсах до кожної партії (пункт 2.1), а відстрочка платежу не змінює суму, що підлягає сплаті, а лише відкладає момент її перерахування. Митний орган не довів, що ціна в інвойсах не відповідає дійсній вартості синтетичної тканини.

Відповідно до приписів Митного кодексу України від 13.03.2012 № 4495-VI, митний орган може відхилити ціну договору лише за наявності обґрунтованих сумнівів, підкріплених доказами. У даному випадку таких доказів митний орган не надав. Крім того, спекуляції відповідача про "додаткові умови" також не підтверджені доказами. Без таких доказів ціна товарів згідно контракту № 170225 від 17.02.2025 залишається дійсною вартістю.

Посилання митного органу на статтю VII ГАТТ (яка вимагає, щоб митна вартість базувалася на дійсній вартості товару в умовах конкуренції) є некоректним, адже ця стаття вже імплементована в норми Митного кодексу України від 13.03.2012 № 4495-VI, і ціна контракту № 170225 від 17.02.2025 відповідає її принципам.

Крім того, жодна норма Митного кодексу України від 13.03.2012 № 4495-VI чи ГАТТ не забороняє відстрочку платежу як елемент ціноутворення. Навпаки, стаття 58 Митного кодексу України від 13.03.2012 № 4495-VI дозволяє враховувати умови оплати, якщо вони чітко прописані в договорі, що й зроблено в пункті 4.3 контракту № 170225 від 17.02.2025.

Таким чином, відстрочка платежу на 365 банківських днів у контракті №170225 від 17.02.2025 з купівлі-продажу синтетичної тканини є законною комерційною умовою, яка сама по собі не може бути підставою для коригування чи сумнівів у достовірності заявленої митної вартості товару.

Митний орган протиправно відхилив заявлену декларантом митну вартість, спираючись лише на припущення про "нетиповість" умов оплати без надання конкретних доказів заниження ціни або інших порушень законодавства.

Отже, претензії митного органу, які ґрунтуються виключно на факті наявності відстрочки платежу, є необґрунтованими та не відповідають вимогам законодавства щодо процедури коригування митної вартості.

Щодо класифікації контракту як прихованої лізингової операції.

17.02.2025 між компанією «WYSOKI LOT» sp. z o.о., Польща (Продавець) та ТОВ "МАСКІНІ ПРОДАКТ" (Покупець) укладений контракт № 170225, пунктом 1.1 якого передбачено, що в порядку та на умовах, визначених цим контрактом продавець зобов`язується передати у власність покупцеві, а покупець зобов`язується прийняти у власність від продавця на умовах, вказаних в інвойсі до даного контракту, (згідно Правилами ІНКОТЕРМС в редакції 2020 р.) товари. Рекламна продукція також може передаватися продавцем у власність покупцеві на безоплатній основі. Поставка товару по даному контракту буде виконуватись партіями згідно інвойса на кожну партію.

Контракт № 170225 від 17.02.2025 за своєю сутністю та юридичним оформленням є договором купівлі-продажу, що підтверджується пунктом 1.1 самого контракту. Ключовою правовою ознакою цього договору є перехід права власності на синтетичну тканину до Підприємства в момент поставки.

Відповідно до статті 1 Закону України "Про фінансовий лізинг", фінансовий лізинг вид правових відносин, за якими лізингодавець зобов`язується відповідно до договору фінансового лізингу на строк та за плату, визначені таким договором, передати лізингоодержувачу у володіння та користування як об`єкт фінансового лізингу майно, що належить лізингодавцю на праві власності та набуте ним без попередньої домовленості із лізингоодержувачем, або майно, спеціально придбане лізингодавцем у продавця (постачальника) відповідно до встановлених лізингоодержувачем специфікацій та умов, а також які передбачають при цьому додержання принаймні однієї з ознак (умов) фінансового лізингу, передбачених пунктами 1-4 частини першої статті 5 цього Закону, а саме:

1) об`єкт фінансового лізингу передається на строк, протягом якого амортизується не менше 75 відсотків його первісної вартості, а лізингоодержувач зобов`язаний на підставі договору фінансового лізингу або іншого договору, визначеного договором фінансового лізингу, протягом строку дії договору фінансового лізингу придбати об`єкт фінансового лізингу з подальшим переходом права власності від лізингодавця до лізингоодержувача за ціною та на умовах, передбачених таким договором фінансового лізингу або іншим договором, визначеним договором фінансового лізингу;

2) сума лізингових платежів на момент укладення договору фінансового лізингу дорівнює первісній вартості об`єкта фінансового лізингу або перевищує її;

3) балансова (залишкова) вартість об`єкта фінансового лізингу на момент закінчення строку дії договору фінансового лізингу, передбаченого таким договором, становить не більше 25 відсотків первісної вартості (ціни) такого об`єкта фінансового лізингу станом на початок строку дії договору фінансового лізингу;

4) об`єкт фінансового лізингу, виготовлений на замовлення лізингоодержувача, після закінчення дії договору фінансового лізингу не може бути використаний іншими особами, крім лізингоодержувача, зважаючи на його технологічні та якісні характеристики.

Відповідно до частини 1 статті 6 Закону України "Про фінансовий лізинг" об`єктом фінансового лізингу може бути майно, визначене індивідуальними ознаками, що відповідає критеріям основних засобів відповідно до законодавства, не заборонене законом до вільного обігу на ринку і щодо передачі якого в лізинг законом не встановлено обмежень. Зазначене корелює з положеннями статті 806 ЦК України.

Бухгалтерський облік основних засобів регулюється П(С)БО 7 (Національне положення (стандарт) бухгалтерського обліку 7 "Основні засоби", затверджене наказом Міністерства фінансів України від 27.04.2000 р. № 92, зареєстровано в Міністерстві юстиції України 18 травня 2000 р. за № 288/4509).

Згідно з цим стандартом, основні засоби - це матеріальні активи, які підприємство утримує з метою використання їх у процесі виробництва, постачання товарів, надання послуг, здавання в оренду або для здійснення адміністративних та соціально-культурних функцій. Очікуваний строк корисного використання таких активів становить більше одного року або оперативного циклу, якщо він триває довше за рік.

Під об`єктом основного засобу можна розуміти закінчений пристрій з усіма пристосуваннями та приладдям до нього, конструктивно відокремлений предмет, відокремлений комплекс конструктивно з`єднаних предметів, або інший актив, що відповідає визначенню основних засобів. Якщо основний засіб складається з частин з різними строками корисного використання, то кожна частина може бути визнана окремим об`єктом основного засобу.

Для бухгалтерського обліку основні засоби поділяються на власне основні засоби та інші необоротні матеріальні активи.

Тобто, основні засоби - це матеріальні предмети, які застосовуються для реалізації виробничої чи господарської діяльності та призначені для тривалого використання. Основні кошти додаються до складу необоротних та належать до капітальних інвестицій. Бухгалтерський облік основних засобів передбачає, що вони враховуються, амортизуються та списуються відповідно до чинного законодавства та стандартів. Простими словами, це коштовне та велике майно, яке має перебувати на балансі компанії.

До основних засобів можна віднести: будівлі та споруди; земельні ділянки; станки; обладнання; спецтехніка; транспорт; ручний інструмент; засоби для передачі інформації (комп`ютери, смартфони); офісна техніка (принтери, сканери); багаторічні рослини (якщо вони ростуть на земельних ділянках, які належать підприємству); ставки та озера; худоба, призначена для розведення. Готова продукція або товари для перепродажу на складах не можуть належати до основних засобів.

Отже, лізинг передбачає передачу майна лише у володіння та користування на певний строк із правом викупу чи обов`язковим поверненням та може бути застосованим лише до майна, що визначене індивідуальними ознаками та відповідає критеріям основних засобів відповідно до законодавства.

Контракт № 170225 від 17.02.2025 не містить жодних положень щодо тимчасового володіння та користування тканиною, жодних умов про її повернення або викуп у майбутньому чи регулярних періодичних платежів. Також синтетична тканина в рулонах за своєю природою не належить до основних засобів, є витратним матеріалом, який переробляється або реалізується покупцем і не підлягає поверненню продавцю.

За лізинговою операцією обов`язково мають сплачуватись періодичні лізингові платежі як плата за користування майном протягом строку дії договору лізингу. Контракт № 170225 від 17.02.2025 передбачає одноразову оплату протягом 365 днів, що повністю суперечить конструкції лізингових відносин, а умова про відстрочки платежу на 365 днів є звичайною комерційною практикою при купівлі-продажу і жодним чином не змінює суті договору купівлі-продажу на лізинговий.

Необхідно чітко розмежовувати відстрочку платежу при купівлі-продажу та лізингові відносини. Відстрочка платежу є лише умовою оплати, а не оплатою за користування, і не є ознакою лізингу, якщо договір передбачає перехід права власності, а не тимчасове користування майном.

Митний орган, висуваючи теорію про "прихований лізинг", не вказав жодної конкретної ознаки лізингової операції в контракті № 170225 від 17.02.2025. Така позиція є спекулятивною та відірваною від фактичних обставин угоди. Відсутність у контракті умов про право викупу, повернення товару чи регулярних періодичних платежів однозначно свідчить про необґрунтованість тверджень митного органу та категорично виключає можливість кваліфікації даної угоди як лізингової.

Таким чином, спроба митного органу перекваліфікувати договір купівлі-продажу на договір лізингу є безпідставною та суперечить як положенням самого контракту № 170225 від 17.02.2025, так і нормам Закону України "Про фінансовий лізинг". Контракт № 170225 від 17.02.2025 є класичним договором купівлі-продажу з відстрочкою платежу, що не змінює його правової природи.

Щодо права платника податків на формування податкового кредиту з ПДВ при імпорті товарів у разі відстрочки оплати.

Згідно граф 47 «Розрахунок податків» та В «Подробиці розрахунків» митних декларацій № 25UA23U5 від 19.06.2025 та № 25UA28U0 від 19.06.2025 позивачем сплачено 708 257,27 грн. ПДВ до Державного бюджету України.

Згідно граф 47 «Розрахунок податків» та В «Подробиці розрахунків» митних декларацій № 25UA2404 від 19.06.2025 та № 25UA26U2 від 19.06.2025 позивачем сплачено 630 838,66 грн. ПДВ до Державного бюджету України.

Згідно граф 47 «Розрахунок податків» та В «Подробиці розрахунків» митних декларацій № 25UA1800 від 26.06.2025 та № 25UA4200 від 26.06.2025 позивачем сплачено 684 119,75 грн. ПДВ до Державного бюджету України.

Згідно граф 47 «Розрахунок податків» та В «Подробиці розрахунків» митних декларацій № 25UA19U0 від 26.06.2025 та № 25UA4100 від 26.06.2025 позивачем сплачено 693 029,92 грн. ПДВ до Державного бюджету України.

Згідно граф 47 «Розрахунок податків» та В «Подробиці розрахунків» митних декларацій № 25UA07U2 від 02.07.2025 та № 25UA25U3 від 02.07.2025 позивачем сплачено 617 688,43 грн. ПДВ до Державного бюджету України.

Відповідно до пункту 198.1 статті 198 Податкового кодексу України, платник податків має право включити до складу податкового кредиту суми ПДВ, сплачені або нараховані у разі ввезення товарів на митну територію України.

Ця норма не містить жодних вимог щодо необхідності оплати вартості товарів постачальнику для реалізації такого права. Ключовим є факт сплати ПДВ до державного бюджету під час митного оформлення, що підтверджується належно оформленою митною декларацією.

Пункт 198.2 статті 198 Податкового кодексу України уточнює, що датою віднесення сум ПДВ до податкового кредиту при імпорті є дата сплати податку, визначена відповідно до пункту 187.8 Податкового кодексу України. Останній, у свою чергу, встановлює, що податкові зобов`язання при імпорті виникають на дату подання митної декларації для митного оформлення. Таким чином, право на податковий кредит виникає в момент сплати ПДВ до бюджету, а не в момент перерахування коштів постачальнику.

Важливим є також положення пункту 201.12 статті 201 Податкового кодексу України, яке визначає митну декларацію як первинний документ, що підтверджує сплату ПДВ при імпорті та є підставою для включення відповідних сум до податкового кредиту. Ця норма не пов`язує право на податковий кредит із фактом чи строками оплати за товари. Крім того, пункт 198.6 статті 198 Податкового кодексу України вказує, що суми ПДВ, не підтверджені митними деклараціями, не включаються до податкового кредиту. Проте в даному випадку сплата ПДВ підтверджується митними деклараціями, оформленими відповідно до вимог законодавства, що усуває будь-які підстави для відмови у формуванні податкового кредиту.

Відстрочка оплати на 365 днів, передбачена контрактом № 170225 від 17.02.2025, є комерційною умовою, яка не впливає на порядок оподаткування ПДВ при імпорті та не порушує жодних положень податкового законодавства України. Жодна норма Податкового кодексу України не встановлює залежність права на податковий кредит від факту чи строків оплати постачальнику. Навпаки, законодавство чітко прив`язує це право до моменту сплати ПДВ до бюджету, що підтверджується митною декларацією. Тобто підприємство має право на отримання податкового кредиту з ПДВ у повному обсязі, незалежно від того, коли буде здійснена оплата за товар.

Економічна суть відстрочки оплати полягає в гнучкості комерційних відносин у зовнішньоекономічній діяльності, що є стандартною практикою і не впливає на обов`язок сплати ПДВ під час митного оформлення. Вимога митного органу щодо підтвердження оплати як умови для податкового кредиту не має законодавчого підґрунтя та суперечить принципу правової визначеності.

Отже, позиція митного органу, яка пов`язує право на податковий кредит із фактом оплати постачальнику, є неправомірним тлумаченням норм Податкового кодексу України. Такий підхід фактично вводить додаткові обмеження, не передбачені законодавством, що є перевищенням повноважень митного органу.

На підставі викладеного, позиція митного органу щодо можливості безпідставного формування податкового кредиту з ПДВ через відстрочку оплати на 365 днів необґрунтованою та такою, що суперечить нормам Податкового кодексу України. Право платника податків на включення сум ПДВ до податкового кредиту виникає на дату сплати податку до бюджету, підтверджену митною декларацією, і не залежить від умов оплати за контрактом.

Таким чином, умови контракту відповідають чинному законодавству України та міжнародній практиці, а відстрочка платежу є легітимною комерційною умовою, яка жодним чином не впливає на митну вартість товару та не може бути підставою для її коригування митними органами.

Окрім вищезазначеного, вказана схема розрахунків за поставлений товар, з урахуванням наявності посередника у вказаній зовнішньоекономічній операції, жодним чином не суперечить світовій практиці торгових взаємовідносин та повністю їй відповідає. Жодних додаткових умов та домовленостей, окрім тих які вказані у товаросупровідних документах та договорах комісії сторонами не застосовувалось. Відповідні твердження митного органу у вказаних рішеннях про коригування митної вартості є суб`єктивною, нічим не підтвердженою та не обґрунтованою оцінкою посадової особи митниці, фактично це є припущеннями посадової особи митного органу.

Пунктом 1 частини 4 статті 54 Митного кодексу України від 13.03.2012 № 4495-VI передбачено, що митний орган під час здійснення контролю правильності визначення митної вартості товарів зобов`язаний здійснювати контроль заявленої декларантом або уповноваженою ним особою митної вартості товарів шляхом перевірки числового значення заявленої митної вартості, наявності в поданих зазначеними особами документах усіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари.

Здійснення Покупцем оплати за товар у відповідності до умов пункту 4.3 контракту № 170225 від 17.02.2025 з відстроченням платежу, не стосується числового значення заявленої декларантом митної вартості товарів, а тому не могло бути підставою для витребування додаткових документів для підтвердження заявленої митної вартості товарів, а також причиною для коригування митної вартості та для відмови у митному оформленні товарів.

Верховний Суд в постанові від 07.05.2020 у справі №1.380.2019.001625 (адміністративне провадження № К/9901/31148/19) за позовом ТОВ "Фескор" до Львівської митниці ДФС, зробив такий висновок: "у процедурах контролю за митною вартістю товару предметом доказування є ціна товару та інші складові митної вартості товару. Умови оплати безпосередньо ціни товару не стосуються та не можуть у зв`язку із цим бути підставою для відмови у визнанні митної вартості. Згідно з частиною сьомою статті 58 Митного кодексу України від 13.03.2012 № 4495-VI платежі необов`язково повинні бути здійснені у вигляді переказу грошей (зокрема, але не виключно).... Ухвалюючи рішення, суди виходили з того, що у розумінні статті 53 Митного кодексу України від 13.03.2012 № 4495- VI банківські платіжні документи можуть підтверджувати митну вартість товарів лише в тому випадку, якщо на момент митного оформлення товару декларантом оплачено рахунок за такий товар; відсутність в поданих декларантом документах відомостей щодо термінів оплати, не підтверджує неможливість визнання задекларованої митної вартості за ціною договору, та не може бути обґрунтуванням для прийняття рішення про коригування митної вартості; дана обставина сама по собі не є доказом, що обґрунтовує митну вартість товару; тобто, строк оплати за товар не впливає на визначення митної вартості товару".

В постанові Верховного Суду 29.07.2020 № 420/1709/19 (адміністративне провадження № К/9901/34107/19) за позовом ТОВ "УІТАКА" до Одеської митниці ДФС міститься висновок про те, що "у процедурах контролю за митною вартістю товару предметом доказування ціна товару та інші складові митної вартості товару. Умови, на яких повинна здійснитися оплата за товар, якщо вони безпосередньо не впливають на ціну товару, останньої не стосуються. У зв`язку з цим розбіжності щодо умов оплати товару у документах, доданих до митної декларації на підтвердження митної вартості, не є тими розбіжностями (суперечностями), які є підставою для витребування контролюючим органом додаткових документів, якщо інші документи в сукупності не викликають сумнів достовірності задекларованої митної вартості".

Враховуючи вищевикладені обставини, рішення Одеської митниці про коригування митної вартості товарів № UA500020/2025/000185/2 від 19.06.2025, № UA500020/2025/000184/2 від 19.06.2025, № UA500020/2025/000193/2 від 26.06.2025, № UA500020/2025/000194/2 від 26.06.2025, № UA500020/2025/000199/2 від 02.07.2025 прийняті з порушенням положень статті 627, 694, 806 Цивільного кодексу України; пункту 1 частини 4 статті 54, статті 57, статті 74, статті 255 Митного кодексу України; пункту 198.1 статті 198, пункту 198.2 статті 198, пункту 201.12 статті 201 Податкового кодексу України; статті 2, статті 6 Закону України "Про зовнішньоекономічну діяльність"; статті 1, частини 1 статті 6 Закону України "Про фінансовий лізинг"; Національного положення (стандарту) бухгалтерського обліку 7 "Основні засоби", затверджене наказом Міністерства фінансів України від 27.04.2000 р. № 92.

Крім того, Одеська митниця в рішеннях про коригування митної вартості товарів № UA500020/2025/000185/2 від 19.06.2025, № UA500020/2025/000184/2 від 19.06.2025, № UA500020/2025/000193/2 від 26.06.2025, № UA500020/2025/000194/2 від 26.06.2025, № UA500020/2025/000199/2 від 02.07.2025 (та / або в електронних повідомленнях при митному оформленні перед прийняттям відповідних рішень) зазначає такі підстави для коригування митної вартості товарів: "в пакувальних листах від 02.06.2025№ Б/н, від 02.06.2025 № Б/н, від 02.06.2025 № Б/н, від 05.06.2025 № Б/н, від 10.06.2025 № Б/н серед описових відомостей зазначено щодо наявності на товарах згідно ЕМД від 19.06.2025 №25UA2303, ЕМД від 19.06.2025 №25UA2400, ЕМД від 26.06.2025 №25UA1800, ЕМД від 10.06.2025 №25UA1900, ЕМД від 02.07.2025 №25UA0702 торговельних марок LMTextile, New Sample, ESTextile проте в інвойсах від 02.06.2025 № WLMS20250206/28-UA, від 02.06.2025 № WLMS20250602/29-UA, від 02.06.2025 № WLMS20250602/30-UA, від 05.06.2025 № WLMS20250506/31-UA відомості щодо торговельної марки відсутні, що може свідчити про неврахування такої характеристики при встановленні вартості товарів та високу ймовірність наявності домовленостей щодо товарів, відомості про які до митного контролю не надано. З огляду на зміст наданого до митного контролю інвойсу, продавцем визначалась вартість товарів без урахування їх виробника та торгової марки.

Рахунок-фактура (інвойс) визначає вартість товару за рулон, проте ні в зазначеному документі, ні в будь-якому іншому не вказано розміри рулону, що впливає на вартість товару і може свідчити про наявність інших, деталізованих домовленостей щодо предмету купівлі-продажу та вартості товарів".

Частинами 3, 6 статті 344 Господарського кодексу України від 16.01.2003 № 436-IV передбачено, що міжнародні розрахунки регулюються нормами міжнародного права, банківськими звичаями і правилами, умовами зовнішньоекономічних контрактів, валютним законодавством країн - учасниць розрахунків. Для здійснення міжнародних розрахунків використовуються комерційні документи: коносамент, накладна, рахунок-фактура, страхові документи (страховий поліс, сертифікат), документ про право власності та інші комерційні документи. Фінансовими документами, що використовуються для здійснення міжнародних розрахунків, є простий вексель, переказний вексель, боргова розписка, чек та інші документи, що використовуються для одержання платежу.

Пунктами 2, 3 частини 2 статті 53 Митного кодексу України від 13.03.2012 № 4495-VI визначено, що до документів, які підтверджують митну вартість товарів, відноситься зовнішньоекономічний договір (контракт) або документ, який його замінює, та додатки до нього у разі їх наявності; рахунок-фактура (інвойс) або рахунок-проформа (якщо товар не є об`єктом купівлі-продажу).

Відповідно до частини 1 статті 1 Митного кодексу України від 13.03.2012 № 4495-VI законодавство України з питань митної справи складається з Конституції України, цього Кодексу, інших законів України, що регулюють питання, зазначені у статті 7 цього Кодексу, з міжнародних договорів України, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, а також з нормативно-правових актів, виданих на основі та на виконання цього Кодексу та інших законодавчих актів.

Частиною 2 статті 7 Митного кодексу України від 13.03.2012 № 4495-VI встановлено, що митна справа здійснюється з додержанням прийнятих у міжнародній практиці форм декларування товарів, методів визначення митної вартості товарів, систем класифікації та кодування товарів та системи митної статистики, інших загальновизнаних у світі норм і стандартів.

Згідно з постановою Верховної Ради України від 19.06.1992 № 2479-ХІІ Україна приєдналась до Конвенції про створення Ради Митного Співробітництва 1950 року.

Стаття III Конвенції про створення Ради Митного Співробітництва 1950 року (Дата приєднання України: 10.11.1992, Дата набуття чинності для України: 10.11.1992) передбачає, що функціями Ради, зокрема, є вивчення технічних аспектів митних систем, так само як пов`язаних із ними економічних чинників, з метою запропонування членам Ради практичних засобів досягнення якомога вищого рівня погодженості та однаковості, а також подання зацікавленим урядам за своєю ініціативою або за їх проханням інформації або порад по митних справах згідно з основною метою цієї Конвенції і внесення в зв`язку з цим рекомендацій.

Рекомендаціями Ради від 16.05.1979 членам Ради та членам Організації Об`єднаних Націй або її спеціалізованим агентствам, митним або економічним Об`єднанням рекомендовано приймати комерційні рахунки, складені у будь-який спосіб, наприклад, методом одноразового запису, у випадках, коли представлення комерційного рахунку потрібне у зв`язку з митним очищенням товарів, а також утриматись від вимоги підпису для митних цілей на комерційних рахунках, представлених на підтвердження декларації на товари.

На дотримання зазначених рекомендацій звертається увага Європейською економічною комісією ООН (рекомендації ЄЕК ООН 1982 року № 18 "Заходи щодо спрощення процедур міжнародної торгівлі" та 1983 року № 6 "Формуляр-зразок уніфікованого рахунку для міжнародної торгівлі").

Згідно з резолюцією Економічної та Соціальної Ради ООН від 28.03.1947 (документ Е/402) заснована Європейська економічна комісія ООН, яка у відповідності до пункту 4 зазначеної резолюції уповноважена подавати рекомендації з будь-якого питання, що входить до її компетенції, безпосередньо урядам країн, які у ній представлені.

В пункті 18 Рекомендацій Європейської економічної комісії ООН "Формуляр-зразок уніфікованого рахунку для міжнародної торгівлі" (ECE/TRADE/148) (Женева, вересень 1983) зазначено, що у формулярі-зразку уніфікованого рахунку наявні три групи полів даних: у першій містяться відомості про угоду (сторони, умови та ін.), у другій опис товарів, позиції рахунку та кількість і т. ін., в третій - додаткові витрати, вирахування та загальна сума рахунку з посвідчувальною заявою, якщо вона необхідна.

Відповідно до пункту 20 Рекомендацій Європейської економічної комісії ООН "Формуляр-зразок уніфікованого рахунку для міжнародної торгівлі" (ЕСЕ/TRADE/148) (Женева, вересень 1983) відомості про товар розбиті на дві частини та наводяться наступним чином - в одній дається опис партії вантажу для цілей відправлення, а інша призначена для перерахування окремих товарів та кількостей:

Відвантажувальне маркування; номер контейнера; кількість і рід вантажних місць, опис товару (повний та/або кодом). У цьому полі, призначеному для опису вантажу з метою відправки, має вказуватися зовнішнє маркування, кількість вантажних місць як вони представлені для транспортування, загальний опис вмісту, ваги брутто та обсяги, номери контейнерів або інших транспортних одиниць, номери товарів. У рекомендації Європейської економічної комісії ООН № 15 міститься інформація щодо використання спрощеного відвантажувального маркування.

Вага брутто, кг.

Об`єм, куб.м.

Список товарів (кодом та/або повністю); кількість; ціна за одиницю товару. Розташування відомостей у цьому полі вільного використання залишено на розсуд продавця в залежності від виду товару та т.п. Перелік має бути докладним для ідентифікації різних товарів партії, доставленої кількості, ціни за одиницю товару, знижок за кількість та всіх інших відомостей, необхідні контролю розрахунку сум, зазначених у рахунку.

Сума. У цій колонці для кожної назви повинні вказуватися валюта та суми за рахунком тощо.

У деяких випадках, наприклад, за наявності однорідних товарів, коли не потрібно роздільного опису для складання рахунку, ця підбивка може бути непотрібною, і тому можуть бути опущені деякі позиції, наприклад, обсяг. Коли підрозбивка необхідна, то розподіл площі між двома підгрупами залишено на розсуд користувача.

Таким чином, Рекомендації Європейської економічної комісії ООН "Формуляр-зразок уніфікованого рахунку для міжнародної торгівлі" (ECE/TRADE/148) (Женева, вересень 1983) не містять положень щодо обов`язкової наявності в рахунку-фактурі (інвойсі) другорядних, додаткових відомостей про розміри рулона, виробника та торгової марки товару.

Разом з тим, в законодавстві України відсутні затверджена форма рахунку-фактури (інвойсу) та перелік обов`язкових реквізитів, які повинен містити рахунок-фактура (інвойс).

Також в законодавстві України відсутнє положення про те, що рахунок-фактура (інвойс) в обов`язковому порядку повинен містити інформацію про розміри рулона, виробника та торгову марку товару.

В інвойсі (invoice) № WLMS20250206/28-UA від 02.06.2025 наведені: найменування, адреса Продавця - компанії «WYSOKI LOT» SP. ZO.O.; найменування, адреса Покупця - ТОВ "МАСКІНІ ПРОДАКТ", міститься посилання на контракт № 170225 від 17.02.2025, умови поставки СРТ - Дніпро, країна походження товарів - Китай; вказано, що страхування товарів не проводилось; та Продавець передає товар Покупцю з відстрочкою платежу на 365 днів з моменту отримання даної партії товарів; а також зазначений опис товарів: товар № 1 "Синтетична тканина", кількість - 1 883 рулони, ціна 41,83 доларів США за рулон, сума - 78 765,89 доларів США.

В інвойсі (invoice) № WLMS20250602/29-UA від 02.06.2025 наведені: найменування, адреса Продавця - компанії «WYSOKI LOT» SP. Z О.О.; найменування, адреса Покупця - ТОВ "МАСКІНІ ПРОДАКТ", міститься посилання на контракт № 170225 від 17.02.2025, умови поставки СРТ - Дніпро; країна походження товарів - Китай; вказано, що страхування товарів не проводилось; та Продавець поставляє товари Покупцю з відстроченням платежу на 365 днів з моменту прийняття партії товарів; а також зазначений опис товарів: товару № 1 "Синтетична тканина", кількість - 2 170 рулонів, ціна 32,33 доларів США за метр, сума 70 156,10 доларів США.

В інвойсі (invoice) № WLMS20250602/30-UA від 02.06.2025 наведені: найменування, адреса Продавця компанії «WYSOKI LOT» SP. Z О.О.; найменування, адреса Покупця - ТОВ "МАСКІНІ ПРОДАКТ", міститься посилання на контракт № 170225 від 17.02.2025, умови поставки СРТ - Дніпро; країна походження товарів - Китай; вказано, що страхування товарів не проводилось; та Продавець поставляє товари Покупцю з відстроченням платежу на 365 днів з моменту прийняття партії товарів; а також зазначений опис товарів: товару № 1 "Синтетична тканина", кількість - 2 843 рулонів, ціна 26,74 доларів США за рулон, сума 76 021,82 доларів США.

В інвойсі (invoice) № WLMS20250506/31-UA від 05.06.2025 наведені: найменування, адреса Продавця - компанії «WYSOKI LOT» SP. Z O.O.; найменування, адреса Покупця - ТОВ "МАСКІНІ ПРОДАКТ", міститься посилання на контракт № 170225 від 17.02.2025, умови поставки СРТ - Дніпро; країна походження товарів - Китай; вказано, що страхування товарів не проводилось; та Продавець поставляє товари Покупцю з відстроченням платежу на 365 днів з моменту прийняття партії товарів; а також зазначений опис товарів: товар № 1 "Синтетична тканина", кількість - 3 455 рулонів, ціна 22,29 доларів США за рулон, сума - 77 011,95 доларів США.

В інвойсі (invoice) № WLMS20250610/33-UA від 10.06.2025 наведені: найменування, адреса Продавця компанії «WYSOKI LOT» SP. Z О.О.; найменування, адреса Покупця - ТОВ "МАСКІНІ ПРОДАКТ", міститься посилання на контракт № 170225 від 17.02.2025, умови поставки СРТ - Дніпро; країна походження товарів - Китай; вказано, що страхування товарів не проводилось; та Продавець поставляє товари Покупцю з відстроченням платежу на 365 днів з моменту прийняття партії товарів; а також зазначений опис товарів: товар № 1 "Синтетична тканина", кількість - 1923 рулонів, ціна 35,56 доларів США за рулон, сума 68 381,88 доларів США.

Так в рахунках-фактурах (інвойсах) № WLMS20250206/28-UA від 02.06.2025, № WLMS20250602/29-UA від 02.06.2025, № WLMS20250602/30-UA від 02.06.2025, № WLMS20250506/31-UA від 05.06.2025, № WLMS20250610/33-UA від 10.06.2025 вказана кількість рулонів кожного товару та ціна за одиницю товару, що дозволяє логічним шляхом визначити вартість такого товару, яка і вказана у відповідних інвойсах.

Інформація, вказана в рахунках-фактурах (інвойсах) № WLMS20250206/28-UA від 02.06.2025, № WLMS20250602/29-UA від 02.06.2025, № WLMS20250602/30-UA від 02.06.2025, № WLMS20250506/31-UA від 05.06.2025, № WLMS20250610/33-UA від 10.06.2025, повністю відповідає інформації, що зазначена в інших товаросупровідних документах.

Отже, законодавство України не зобов`язує декларанта вказувати в інвойсі другорядні характеристики товару, наприклад ширину рулонів, виробника чи торговельну марку, якщо ці дані не впливають на ціну, фактично сплачену або яка підлягає сплаті.

Відсутність у інвойсі деталізації фізичних характеристик товару, таких як розміри рулонів, не є підставою для відмови у застосуванні першого методу визначення митної вартості за ціною договору, якщо загальна сума, фактично сплачена або яка підлягає сплаті, підтверджена первинними документами, такими як інвойс, контракт та платіжні доручення, якщо вартість була вже сплачена за умовами договору. Адже головним критерієм для застосування першого методу визначення митної вартості є підтвердження загальної суми операції.

Аналогічно, розбіжності між інвойсом та пакувальним листом, зокрема відсутність у інвойсі даних про виробника чи торговельну марку, не є достатньою підставою для коригування митної вартості, оскільки відсутня законодавчо встановлена вимога щодо обов`язкового зазначення виробника чи торгової марки в інвойсі.

Митний орган не обґрунтував та не надав доказів, як саме відсутність деталізації відомостей про товар (наприклад, розмірів рулону, виробника чи інших характеристик) впливає на правильність заявленої митної вартості. Також Одеською митницею не обґрунтовано та не доведено, що торговельна марка, зазначена у пакувальних листах, є фактором, який впливає на ціноутворення в даній операції.

Таким чином, митний орган зобов`язаний надати докази того, що відповідні характеристики (які не є обов`язковими за законом) не вказані у інвойсах, прямо впливають на обчислення митної вартості, на ринкову вартість товару, а не довільно інтерпретувати розбіжності чи відсутність другорядних характеристик як доказ заниження вартості без конкретних фактів, які б це підтверджували, не припускати наявність непрозорих домовленостей та не покладатися на припущення про недостовірність.

Відповідач без посилання на будь-якій законодавчий або підзаконний акт митного органу, у якості підстави для витребування додаткових документів вказує на відсутність розмірів рулонів, які визначені у якості одиниці товару. А отже, таке твердження митного органу є припущенням без зазначення будь-яких підстав навіть для таких припущень, оскільки одиниця товару та її вартість визначається сторонами договору в інвойсі (п.2.1 Контракту № 170225 від 17.02.2025 року).

Варто зазначити, що інвойси та пакувальні листи викладені на фірмовому бланку компанії «WYSOKI LOT» sp. Z о.о. та скріплені печаткою «WYSOKI LOT» sp. Z o.o. У пакувальних листах від 02.06.202 5№ Б/н, від 02.06.2025 № Б/н, від 02.06.2025 № Б/н, від 05.06.2025 № Б/н, від 10.06.2025 № Б/н зазначено, що країна виробник - Китай, виробники товару - SHAOXING ZEALAN TEXTILE CO., LTD, SHAOXING QIWO TRADING CO., LTD, PRESTIGE TEXTILES LIMITED, SHAOXING SKYRISE TEXTILE CO., LTD, торгові марки - LMTextile, New Sample, ESTextile, що відповідає відомостям митних декларацій в яких зазначено ці ж Торговельні марки та Виробників.

Більш того, вказані документи надавалися митному органу на розгляд. Отже митний орган аналізуючи документи, які були надані для розмитнення товару, мав можливість встановити виробника та торгівельну марку кожної партії товару, та посилання на відсутність зазначення ТМ в інвойсі не доводить про неможливість встановити вартість товарів без урахування їх виробника та торгової марки.

В постанові Верховного Суду від 09.04.2021 у справі № 809/119/17 (адміністративне провадження № К/9901/18951/18) за позовом ОСОБА_1 до Івано-Франківської митниці ДФС наявний правовий висновок про те, що "митний орган при здійсненні контролю за правильністю визначення митної вартості зобов`язаний перевірити складові числового значення митної вартості, правильність розрахунку, здійсненого декларантом, упевнитись в достовірності та точності заяв, документів чи розрахунків, поданих декларантом, а також відсутності обмежень для визначення митної вартості за ціною договору, наведених у статті 58 Митного кодексу України від 13.03.2012 № 4495-VI (у разі визначення декларантом митної вартості імпортованого товару за першим методом).

При цьому, митний орган має право відійти від наведених вище законодавчих обмежень, пов`язаних з перевіркою основного переліку документів, які підтверджують митну вартість товарів, та витребувати від декларанта додаткові документи лише у тому випадку, якщо надані декларантом документи містять розбіжності, наявні ознаки підробки або ці документи не містять всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, або ж у разі якщо митний орган має обгрунтовані підстави вважати, що існуючий взаємозв`язок між продавцем і покупцем вплинув на заявлену декларантом митну вартість.

Водночас приписи вказаних статей зобов`язують митний орган зазначити конкретні обставини, які викликали відповідні сумніви, причини неможливості їх перевірки на підставі наданих декларантом документів, а також обґрунтувати необхідність перевірки спірних відомостей та зазначити документи, надання яких зможе усунути сумніви у їх достовірності.

Саме ж по собі припущення митного органу про подання декларантом невідповідних документів чи наявності в них розбіжностей, відмінність між рівнем заявленої декларантом митної вартості товарів та рівнем митної вартості товарів, митне оформлення яких вже здійснено, не є достатнім для висновку про недостовірність даних щодо митної вартості товару, заявленої декларантом, або підставою для незастосування обраного ним методу її визначення".

Відмова митного органу від першого методу та перехід до другорядних методів без обґрунтованих доказів того, що відсутність в інвойсах зазначених другорядних характеристик призвела до заниження вартості, є протиправною.

Згідно зі статтями 52, 53 Митного кодексу України, будь-які припущення про недостовірність заявленої вартості чи наявність незадокументованих домовленостей повинні підкріплюватися конкретними документальними доказами. Будь-яке коригування митної вартості вимагає чіткого обґрунтування та доказів впливу неврахованих факторів на ринкову ціну товару, інакше дії митниці є протиправними.

Тому відсутність інформації про розміри рулона, виробника та торгову марку у інвойсах (рахунках-фактурах) № WLMS20250206/28-UA від 02.06.2025, № WLMS20250602/29-UA від 02.06.2025, № WLMS20250602/30-UA від 02.06.2025, N WLMS20250506/31-UA від 05.06.2025, № WLMS20250610/33-UA від 10.06.2025, які відповідали усім встановленим вимогам щодо повноти інформації та дозволяли ідентифікувати товар і підтвердити його ціну, не вплинуло та не могло вплинути на правильність визначення позивачем числового значення митної вартості імпортованих товарів.

Отже, припущення митного органу, які викладені в оскаржуваних рішеннях про коригування митної вартості товарів спростовуються наявними доказами та не могли бути достатніми підставами для висновку про недостовірність даних щодо митної вартості товару, заявленої декларантом та для незастосування обраного ним методу її визначення.

Враховуючи вищевикладені обставини, рішення Одеської митниці про коригування митної вартості товарів № UA500020/2025/000185/2 від 19.06.2025, № UA500020/2025/000184/2 від 19.06.2025, № UA500020/2025/000193/2 від 26.06.2025, № UA500020/2025/000194/2 від 26.06.2025, № UA500020/2025/000199/2 від 02.07.2025 прийняті з порушенням положень частини 1 статті 1, частини 2 статті 7, пунктів 2, 3 частини 2 статті 53 Митного кодексу України від 13.03.2012 № 4495-VI, пунктів 18, 20 Рекомендацій Європейської економічної комісії ООН "Формуляр-зразок уніфікованого рахунку для міжнародної торгівлі" (ECE/TRADE/148) (Женева, вересень 1983).

Крім того, Одеська митниця в рішеннях про коригування митної вартості товарів № UA500020/2025/000185/2 від 19.06.2025, № UA500020/2025/000184/2 від 19.06.2025, № UA500020/2025/000193/2 від 26.06.2025, № UA500020/2025/000194/2 від 26.06.2025, № UA500020/2025/000199/2 від 02.07.2025 (та / або в електронних повідомленнях при митному оформленні перед прийняттям відповідних рішень) в якості підстави для коригування митної вартості товарів зазначила про те, що "відповідно до ч. 10 ст. 58 МКУ при визначенні митної вартості до ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за оцінювані товари, додаються, зокрема, якщо вони не включалися до ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті, витрати на страхування цих товарів. Відповідно до наданого інвойсу поставка товару здійснюється на умовах СРТ Дніпро, тобто вартість страхування не включена у вартість товару, разом з цим п. 1.3. Контракту визначено, що Страхування товару можливо за додатковою згодою сторін. Проте, у наданих до митного оформлення документах (контракті, інвойсі, інших перевізних документах) відсутня будь-яка інформація щодо здійснення/не здійснення страхування оцінюваних товарів під час їх перевезення, та не надано до митного оформлення додаткової згоди сторін відповідно до Контракту, внаслідок чого неможливо перевірити правильність визначення митної вартості самих товарів. Слід зауважити, що страхові документи подаються незалежно від того, ким саме здійснювалось страхування, а тому відсутність таких документів не дає можливості впевнитись в достовірності заявлених відомостей щодо вартості оцінюваного товару".

Відповідно до пункту 7 частини 10 статті 58 Митного кодексу України від 13.03.2012 № 4495-VI при визначенні митної вартості до ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за оцінювані товари, додаються такі витрати (складові митної вартості), якщо вони не включалися до ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті: витрати на страхування цих товарів.

Також, пунктом 8 частини 2 статті 53 Митного кодексу України від 13.03.2012 № 4495- VI передбачено, що документами, які підтверджують митну вартість товарів, якщо здійснювалося страхування, страхові документи, а також документи, що містять відомості про вартість страхування.

В контракті № 170225 від 17.02.2025 не зазначено, що до обов`язків сторін належить здійснення страхування вантажу. Так у п. 1.3. Контракту зазначено, що страхування товару можливе за додатковою згодою сторін.

В інвойсі (invoice) № WLMS20250206/28-UA від 02.06.2025 наведені: найменування, адреса Продавця - компанії «WYSOKI LOT» SP. Z О.О.; найменування, адреса Покупця - ТОВ "МАСКІНІ ПРОДАКТ", міститься посилання на контракт № 170225 від 17.02.2025, умови поставки СРТ - Дніпро; країна походження товарів - Китай; вказано, що страхування товарів не проводилось; та Продавець передає товар Покупцю з відстрочкою платежу на 365 днів з моменту отримання даної партії товарів; а також зазначений опис товарів: товар № 1 "Синтетична тканина", кількість - 1 883 рулони, ціна 41,83 доларів США за рулон, сума - 78 765,89 доларів США.

В інвойсі (invoice) № WLMS20250602/29-UA від 02.06.2025 наведені: найменування, адреса Продавця - компанії «WYSOKI LOT SP. Z О.О.; найменування, адреса Покупця - ТОВ "МАСКІНІ ПРОДАКТ", міститься посилання на контракт № 170225 від 17.02.2025, умови поставки СРТ - Дніпро; країна походження товарів - Китай; вказано, що страхування товарів не проводилось; та Продавець поставляє товари Покупцю з відстроченням платежу на 365 днів з моменту прийняття партії товарів; а також зазначений опис товарів: товару №1 "Синтетична тканина", кількість - 2 170 рулонів, ціна 32,33 доларів США за метр, сума - 70 156,10 доларів США.

В інвойсі (invoice) № WLMS20250602/30-UA від 02.06.2025 наведені: найменування, адреса Продавця - компанії «WYSOKI LOT» SP. Z О.О.; найменування, адреса Покупця - ТОВ "МАСКІНІ ПРОДАКТ", міститься посилання на контракт №170225 від 17.02.2025, умови поставки СРТ - Дніпро; країна походження товарів - Китай; вказано, що страхування товарів не проводилось; та Продавець поставляє товари Покупцю з відстроченням платежу на 365 днів з моменту прийняття партії товарів; а також зазначений опис товарів: товару № 1 "Синтетична тканина", кількість - 2 843 рулонів, ціна 26,74 доларів США за рулон, сума - 76 021,82 доларів США.

В інвойсі (invoice) N WLMS20250506/31-UA від 05.06.2025 наведені: найменування, адреса Продавця компанії «WYSOKI LOT SP. Z О.О.; найменування, адреса Покупця - ТОВ "МАСКІНІ ПРОДАКТ", міститься посилання на контракт № 170225 від 17.02.2025, умови поставки СРТ - Дніпро; країна походження товарів Китай; вказано, що страхування товарів не проводилось; та Продавець поставляє товари Покупцю з відстроченням платежу на 365 днів з моменту прийняття партії товарів; а також зазначений опис товарів: товар № 1 "Синтетична тканина", кількість - 3 455 рулонів, ціна 22,29 доларів США за рулон, сума - 77 011,95 доларів США.

В інвойсі (invoice) № WLMS20250610/33-UA від 10.06.2025 наведені: найменування, адреса Продавця - компанії «WYSOKI LOT» SP. Z О.О.; найменування, адреса Покупця - ТОВ "МАСКІНІ ПРОДАКТ", міститься посилання на контракт № 170225 від 17.02.2025, умови поставки СРТ - Дніпро; країна походження товарів - Китай; вказано, що страхування товарів не проводилось; та Продавець поставляє товари Покупцю з відстроченням платежу на 365 днів з моменту прийняття партії товарів; а також зазначений опис товарів: товар № 1 "Синтетична тканина", кількість - 1923 рулонів, ціна 35,56 доларів США за рулон, сума - 68 381,88 доларів США.

Отже, в інвойсаx (invoice) N WLMS20250206/28-UA від 02.06.2025, № WLMS20250602/29-UA від 02.06.2025, № WLMS20250602/30-UA від 02.06.2025, № WLMS20250506/31-UA від 05.06.2025, № WLMS20250610/33-UA від 10.06.2025 наведені умови поставки СРТ - Дніпро та вказано, що страхування товарів не проводилось (Goods were not insured).

В статті А.5 "Страхування" розділу А "Обов`язки продавця" умов поставки СРТ (CARRIAGE PAID TO (... named place of destination) ФРАХТ/ПЕРЕВЕЗЕННЯ ОПЛАЧЕНО ДО (... назва місця призначення) Офіційних правил тлумачення торговельних термінів Міжнародної торгової палати (Інкотермс 2020) зазначено: "Продавець не має жодного зобов`язання перед покупцем щодо укладення договору (контракту) страхування".

В статті В.5 "Страхування" розділу В "Обов`язки покупця" умов поставки СРТ Офіційних правил тлумачення торговельних термінів Міжнародної торгової палати (Інкотермс 2020) зазначено: "Покупець не має жодного зобов`язання перед продавцем щодо укладення договору (контракту) страхування".

Крім того, в листах від 19.06.2025, від 19.06.2025, від 26.06.2025, від 26.06.2025, від 02.07.2025 уповноважена особа декларанта (ТОВ "СІАР-ГРУПП") повідомила митницю про те, що страхування вантажу не здійснювалось, про що наявна відповідна інформація в інвойсах (invoice) № WLMS20250206/28-UA від 02.06.2025, № WLMS20250602/29-UA від 02.06.2025, № WLMS20250602/30-UA від 02.06.2025, № WLMS20250506/31-UA від 05.06.2025, № WLMS20250610/33-UA від 10.06.2025.

В постанові від 26.03.2019 у справі № 814/921/17 за позовом ТОВ "Миколаївський глиноземний завод" до Миколаївської митниці ДФС (адміністративне провадження № К/9901/10991/18) Верховний Суд прийшов до висновків про те, що "у касаційній скарзі відповідач в обгрунтування правомірності своїх дій щодо коригування митної вартості товару посилається, зокрема, на відсутність у поданих позивачем документах інформації щодо страхування оцінюваного товару. Проте, такий висновок митного органу є помилковим, оскільки за офіційними правилами тлумачення торговельних правил ІНКОТЕРМС у редакції 2010 року термін СРТ означає, що продавець здійснює поставку покупцю у вказане місце призначення. Відповідно до умов СРТ у покупця немає обов`язку перед продавцем щодо укладення договору страхування. При цьому страхування може бути здійснено продавцем, покупцем, ними двома, або зовсім не здійснюватись. Отже, термін СРТ передбачає можливість, а не обов`язок страхування товару".

Також в постанові Верховного Суду від 24.12.2020 у справі № 814/1046/16 за позовом ТОВ "Миколаївський глиноземний завод" до Миколаївської митниці ДФС (адміністративне провадження № К/9901/14958/18) наявний висновок про те, що "за змістом п. 8 ч. 2 ст. 53 Митного кодексу України, страхові документи, а також документи, що містять відомості про вартість страхування, подаються у випадку, якщо здійснювалося страхування. В даному випадку, вантаж, що є предметом контракту, не страхувався, про що зазначено самим позивачем митному органу, оскільки страхування вантажу не є обов`язковим при поставці товару на умовах СРТ. За офіційними правилами тлумачення торгівельних правил ІНКОТЕРМС, термін СРТ означає, що продавець здійснює поставку покупцю у вказане місце призначення. Відповідно до умов СРТ у покупця немає обов`язку перед продавцем щодо укладення договору страхування. При цьому страхування може бути здійснено продавцем, покупцем, ними двома, або зовсім не здійснюватися. Отже, термін СРТ передбачає можливість, а не обов`язок страхування товару. Отже, якщо товар фактично не страхувався, про що декларантом були надані письмові обґрунтовані пояснення, то відсутність доказів страхування не може бути підставою для відмови у митному оформленні товару за заявленою декларантом митною вартістю".

Аналогічна позиція висловлена Верховним Судом в постанові від 28.02.2024 у справі № 815/1460/18 за позовом ТОВ "БУДТРЕСТ-ВВ" до Київської міської митниці ДФС (адміністративне провадження № К/9901/60812/18).

Таким чином, у відповідності до положень пункту 8 частини 2 статті 53, пункту 7 частини 10 статті 58 Митного кодексу України від 13.03.2012 № 4495-VI декларант повинен надати страхові документи, а також документи, що містять відомості про вартість страхування, лише якщо таке страхування здійснювалося; а оскільки страхування вантажу не здійснювалось, тому безпідставними є твердження відповідача про відсутність відомостей про страхування товару та про неможливість перевірки правильності визначення митної вартості товарів через відсутність документів про страхування товарів.

Декларантом та його уповноваженою особою були надані до Одеської митниці документи - інвойси (invoice) № WLMS20250206/28-UA від 02.06.2025, N WLMS20250602/29-UA від 02.06.2025, № WLMS20250602/30-UA від 02.06.2025, N WLMS20250506/31-UA від 05.06.2025, № WLMS20250610/33-UA від 10.06.2025 в яких зазначено, що страхування товарів не здійснювалось, а тому твердження відповідача в оскаржуваних рішеннях про начебто відсутність документальної інформації щодо наявності відсутності страхових витрат з урахуванням заявлених умов поставки СРТ-Дніпро не відповідає дійсності та не могло бути підставою для прийняття суб`єктом владних повноважень рішень про коригування митної вартості товарів N UA500020/2025/000185/2 від 19.06.2025, № UA500020/2025/000184/2 від 19.06.2025, № UA500020/2025/000193/2 від 26.06.2025, № UA500020/2025/000194/2 від 26.06.2025, N UA500020/2025/000199/2 від 02.07.2025.

За таких обставин, вимоги митного органу про надання відомостей про страхування товару також є безпідставними.

Отже, рішення Одеської митниці про коригування митної вартості товарів № UA500020/2025/000185/2 від 19.06.2025, № UA500020/2025/000184/2 від 19.06.2025, № UA500020/2025/000193/2 від 26.06.2025, № UA500020/2025/000194/2 від 26.06.2025, № UA500020/2025/000199/2 від 02.07.2025 прийняті з порушенням положень частини 1 статті 49, пункту 8 частини 2 статті 53, пункту 7 частини 10 статті 58 Митного кодексу України від 13.03.2012 № 4495-VI.

Крім того, Одеська митниця в рішеннях про коригування митної вартості товарів № UA500020/2025/000185/2 від 19.06.2025, № UA500020/2025/000184/2 від 19.06.2025, № UA500020/2025/000193/2 від 26.06.2025, № UA500020/2025/000194/2 від 26.06.2025, № UA500020/2025/000199/2 від 02.07.2025 (та / або в електронних повідомленнях при митному оформленні перед прийняттям відповідних рішень) в якості підстави для коригування митної вартості товарів зазначила про те, що "до митного оформлення не надано товаротранспортні документи (B/L, маніфест) за якими товар було доставлено з Китаю до Румунії та документи, які містять інформацію про витрати, пов`язані з перевантаженням товару з одного морського транспортного засобу на інший та на автомобільний ТЗ в порту призначення, вартість зберігання та організацію транспортно-експедиційного обслуговування за межами митної території України. До митного контролю не надано відомостей про включення таких витрат до митної вартості товарів".

Частиною 1 статті 1 Митного кодексу України від 13.03.2012 № 4495-VI передбачено, що законодавство України з питань митної справи складається з Конституції України, цього Кодексу, інших законів України, що регулюють питання, зазначені у статті 7 цього Кодексу, з міжнародних договорів України, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, а також з нормативно-правових актів, виданих на основі та на виконання цього Кодексу та інших законодавчих актів.

Згідно з частиною 2 статті 7 Митного кодексу України від 13.03.2012 № 4495-VI митна справа здійснюється з додержанням прийнятих у міжнародній практиці форм декларування товарів, методів визначення митної вартості товарів, систем класифікації та кодування товарів та системи митної статистики, інших загальновизнаних у світі норм і стандартів.

10.04.2008 Верховна Рада України шляхом прийняття Закону України № 250-VI ратифікувала Протокол про вступ України до Світової організації торгівлі (СОТ) та приєдналася до Угоди про СОТ, чим взяла на себе зобов`язання, серед іншого, дотримуватися положень Генеральної угоди про тарифи та торгівлю 1994 року (GATT).

Пунктом 1 статті 6 Угоди про застосування статті VII GATT (ГАТТ) від 15.04.1994 передбачено, що митна вартість імпортних товарів згідно з положеннями цієї статті грунтується на обчисленій вартості. Обчислена вартість складається із суми: а) ціни або вартості матеріалів та виготовлення чи іншої обробки, застосованої під час виробництва імпортних товарів; b) суми для прибутків та загальних витрат, що дорівнюють сумі, яка здебільшого відображається під час продажу товарів того самого класу або виду, що й товари, які оцінюються та які виготовляються виробниками в країні експорту для експорту до країни імпорту; с) ціни або вартості всіх інших витрат, необхідних для відображення методу оцінювання, вибраного членом згідно з пунктом 2 статті 8. Відповідно до пункту 1 статті 8 Угоди про застосування статті VII GATT (ГАТТ) від 15.04.1994 під час визначення митної вартості згідно з положеннями статті 1 до ціни, яка фактично сплачена або підлягає сплаті за імпортні товари, додається: а) такі витрати настільки, наскільки вони понесені покупцем, але не включені до ціни, яка фактично сплачена або підлягає сплаті за товари: і) комісійні та брокерська винагорода, за винятком комісійних за покупку; ii) вартість контейнерів, які для митних цілей уважаються єдиним цілим з відповідними товарами; iii) вартість упаковки, чи за оплату праці, чи матеріалів; b) вартість, розподілена належним чином, таких товарів та послуг, коли вони поставляються безпосередньо або опосередковано покупцем безоплатно або за зниженими цінами для використання у зв`язку з виробництвом та продажем на експорт імпортних товарів, якщо такої вартості не включено до ціни, яка фактично сплачена або підлягає сплаті: 1) матеріали, компоненти, частини та подібні предмети, що включені до імпортних товарів; ії) інструменти, фарби, шаблони та подібні компоненти, які використовуються під час виробництва імпортних товарів; ii) матеріали, які використовуються під час виробництва імпортних товарів; iv) технічні, науково-дослідні, художні, дизайнерські роботи та плани й креслення, які виготовлені в місці, іншому, ніж країна-імпортер, та які необхідні для виробництва імпортних товарів; с) роялті й ліцензійні платежі, пов`язані з товарами, що оцінюються, які покупець повинен сплачувати безпосередньо чи опосередковано, як умова для продажу товарів, що оцінюються, якщо такі роялті й платежі не включаються до ціни, яка фактично сплачена чи підлягає сплаті; d) вартість будь-якої частини доходу від будь-якого подальшого перепродажу, розпорядження або використання імпортних товарів, яка переходить безпосередньо або опосередковано продавцю. Пунктом 2 статті 8 Угоди про застосування статті VII GATT (ГАТТ) від 15.04.1994 визначено, що Під час розробки свого законодавства кожний член передбачає цілковите або часткове включення до митної вартості або виключення з неї такого: а) вартості транспортування імпортних товарів до порту або місця ввезення; b) витрат на завантаження, розвантаження та обробку, пов`язаних з транспортуванням імпортних товарів до порту або місця ввезення; с) вартості страхування.

Згідно з пунктом 4 статті 8 Угоди про застосування статті VII GATT (ГАТТ) від 15.04.1994 під час визначення митної вартості не допускається додавань до ціни, яка фактично сплачена або підлягає сплаті, за винятком тих, які передбачені в цій статті

Частиною 1 статті 49 Митного кодексу України від 13.03.2012 № 4495-VI визначено, що митною вартістю товарів, які переміщуються через митний кордон України, є вартість товарів, що використовується для митних цілей, яка базується на ціні, що фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари.

Згідно з частиною 2 статті 57 Митного кодексу України від 13.03.2012 № 4495-VI основним методом визначення митної вартості товарів, які ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту, є перший метод - за ціною договору (вартість операції).

Частинами 4, 5, 9, 21 статті 58 Митного кодексу України від 13.03.2012 № 4495-VI передбачено, що митною вартістю товарів, які ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту, є ціна, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за товари, якщо вони продаються на експорт в Україну, скоригована в разі потреби урахуванням положень частини десятої цієї статті. Ціна, що була фактично сплачена або підлягає сплаті, - це загальна сума всіх платежів, які були здійснені або повинні бути здійснені покупцем оцінюваних товарів продавцю або на користь продавця через третіх осіб та/або на пов`язаних із продавцем осіб для виконання зобов`язань продавця. Розрахунки згідно із цією статтею робляться лише на основі об`єктивних даних, що підтверджуються документально та піддаються обчисленню. Використані декларантом або уповноваженою ним особою відомості повинні бути об`єктивними, піддаватися обчисленню та підтверджуватися документально.

Згідно з пунктами 5, 6 частини 10 статті 58 Митного кодексу України від 13.03.2012 № 4495-VI при визначенні митної вартості до ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за оцінювані товари, додаються такі витрати (складові митної вартості), якщо вони не включалися до ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті: витрати на транспортування оцінюваних товарів до аеропорту, порту або іншого місця ввезення на митну територію України; витрати на навантаження, вивантаження та обробку оцінюваних товарів, пов`язані з їх транспортуванням до аеропорту, порту або іншого місця ввезення на митну територію України.

Також в переліку витрат (складових митної вартості), які додаються до ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за оцінювані товари при визначенні митної вартості за ціною договору (контракту) щодо товарів, які імпортуються (вартість операції), що наведений частині 10 статті 58 Митного кодексу України від 13.03.2012 № 4495-VI відсутні витрати на зберігання вантажу та організацію транспортно-експедиційного обслуговування за межами митної території України.

Частиною 11 статті 58 Митного кодексу України від 13.03.2012 № 4495-VI передбачено, що при визначенні митної вартості до ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті, не допускається включення ніяких інших витрат, крім тих, що передбачені у цій статті.

В постанові Вищого адміністративного суду України від 12.07.2017 у справі № 815/6984/15 (К/800/16890/16) за позовом ТОВ "Укратлантік" до Одеської митниці ДФС, суд касаційної інстанції зазначив, що Офіційні правила тлумачення торговельних термінів Міжнародної торгової палати (Інкотермс), це міжнародні правила по тлумаченню найбільш широко використовуваних торгових термінів в області зовнішньої торгівлі, у них зазначені яка з сторін договору купівлі продажу повинна здійснити необхідні для перевезення та страхування дії, коли продавець передає товар покупцю, та які витрати несе кожна з сторін. Обрані сторонами зовнішньоекономічного договору умови поставки товару визначають те, які витрати включаються до ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за оцінювані товари або іншими словами, визначають конкретні складові митної вартості товарів.

В пункті 2.1 контракту № 170225 від 17.02.2025 зазначено, що номенклатура, кількість та ціна товару вказуються в інвойсі на кожну партію.

Пунктом 1.4 контракту № 170225 від 17.02.2025 передбачено, що сторонами встановлено перелік необхідних товаросупровідних документів, а саме: CMR, інвойс, які є невід`ємною частиною контракту.

Відповідно до пункту 3.1 контракту № 170225 від 17.02.2025 умови поставки, призначення та вид транспорту, що застосовується для перевезення товару від продавця покупцеві визначаються сторонами в інвойсі на кожну окрему партію товару згідно з Правилами ІНКОТЕРМС в редакції 2020 р.

В інвойсах (invoice) № WLMS20250206/28-UA від 02.06.2025, № WLMS20250602/29- UA від 02.06.2025, № WLMS20250602/30-UA від 02.06.2025, № WLMS20250506/31-UA від 05.06.2025, № WLMS20250610/33-UA від 10.06.2025 наведені умови поставки СРТ - Дніпро.

В статті А.4 "Перевезення" розділу А "Обов`язки продавця" умов поставки СРТ (CARRIAGE PAID TO (... named place of destination) ФРАХТ/ПЕРЕВЕЗЕННЯ ОПЛАЧЕНО ДО (... назва місця призначення) Офіційних правил тлумачення торговельних термінів Міжнародної торгової палати (Інкотермс 2020) зазначено: "Продавець зобов`язаний укласти або забезпечити укладання договору (контракту) перевезення товару з узгодженого пункту поставки, якщо такий є у місці поставки, до названого місця призначення чи, якщо узгоджено, до будь-якого пункту в такому місці. Договір (контракт) перевезення повинен бути укладений на звичайних умовах за рахунок продавця і передбачати перевезення звичайним маршрутом і звичайним способом, який використовується для перевезення даного типу товару, що продається".

В статті В.4 "Перевезення" розділу В "Обов`язки покупця" умов поставки СРТ Офіційних правил тлумачення торговельних термінів Міжнародної торгової палати (Інкотермс 2020) зазначено: "Покупець не має жодного зобов`язання перед продавцем щодо укладення договору (контракту) перевезення".

В статті А.9 "Розподіл витрат" розділу А "Обов`язки продавця" умов поставки СРТ Офіційних правил тлумачення торговельних термінів Міжнародної торгової палати (Інкотермс 2020) передбачено: "Продавець зобов`язаний оплатити: а) усі витрати, пов`язані з товаром, до моменту його поставки відповідно до статті А.2, окрім витрат, що оплачує покупець, які передбачено статтею В.9; b) транспортні та всі інші витрати, що виникають відповідно до статті А.4, включаючи витрати на завантаження товару та витрати на гарантування безпеки перевезень; с) будь-які обов`язкові платежі за розвантаження в узгодженому місці призначення, але тільки якщо ці обов`язкові платежі були покладені на продавця відповідно до договору (контракту) перевезення; д) витрати на транзит, які були покладені на продавця відповідно до договору (контракту) перевезення; е) витрати, пов`язані із наданням звичайного доказу того, що товар поставлений відповідно до статті А.6; f) де це застосовується мита, податки та будь-які інші платежі, що стосуються очищення для експорту відповідно до статті А.7 (а); та g) покупцю всі витрати та обов`язкові платежі, пов`язані з наданням допомоги в отриманні документів та інформації відповідно до статті В.7 (а)".

Також, в листах б/н від 19.06.2025, від 19.06.2025, від 26.06.2025, від 26.06.2025, від 02.07.2025 уповноважена особа декларанта (ТОВ "СІАР-ГРУПП") повідомила митницю про те, що згідно законодавства України, митна вартість обчислюється на момент перетину митного кордону; умови поставки СРТ означають, що фрахт сплачено до вказаного місця призначення; в інвойсах (invoice) № WLMS20250206/28-UA від 02.06.2025, № WLMS20250602/29-UA від 02.06.2025, № WLMS20250602/30-UA від 02.06.2025, N WLMS20250506/31-UA від 05.06.2025, № WLMS20250610/33-UA від 10.06.2025 місцем призначення визначено Дніпро (умови поставки СРТ - Дніпро).

Отже, в даному випадку, у зв`язку із застосуванням умов поставки товарів СРТ м. Дніпро, Україна, продавець (компанія "WYSOKI LOT SP. 2 0.0., Польща) зобов`язаний оплатити витрати перевезення товару до названого місця призначення (м. Дніпро, Україна).

Покупець ТОВ "МАСКІНІ ПРОДАКТ" не здійснював будь-яких витрат на транспортування, витрат на навантаження, вивантаження та обробку оцінюваних товарів, пов`язаних з їх транспортуванням до місця ввезення на митну територію України, а також до місця призначення (м. Дніпро, Україна) тощо.

Окрім того, ані умовами контракту № 170225 від 17.02.2025, а ні умовами поставки СРТ Офіційних правил тлумачення торговельних термінів Міжнародної торгової палати (Інкотермс 2020) не передбачено обов`язку продавця надати покупцю товарів товаротранспортні документи (коносамент, маніфест) за якими товар було доставлено з Китаю до Румунії. Відповідні документи позивачу продавцем товарів надано не було.

Погоджуючи умови поставки СРТ м. Дніпро, Україна, сторони зовнішньоекономічного договору (контракту) № 170225 від 17.02.2025 виходили з того, що витрати на перевезення (транспортування) оцінюваних товарів до місця ввезення на митну територію України та до місця призначення (м. Дніпро, Україна), а також витрати на навантаження, вивантаження та обробку оцінюваних товарів, пов`язані з їх транспортуванням до місця ввезення на митну територію України та до місця призначення (м. Дніпро, Україна), вже включені до ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті, яка зазначена в інвойсах (invoice) N WLMS20250206/28-UA від 02.06.2025, № WLMS20250602/29-UA від 02.06.2025, № WLMS20250602/30-UA від 02.06.2025, № WLMS20250506/31-UA від 05.06.2025, № WLMS20250610/33-UA від 10.06.2025, а тому відповідно до положень пункту 6 частини 2 статті 53, пунктів 5, 6 частини 10 статті 58 Митного кодексу України від 13.03.2012 № 4495- VI у митниці не було необхідності знову відокремлювати зазначені витрати з ціни, що була фактично сплачена або підлягала сплаті та зобов`язувати позивача надавати окремі документи для підтвердження таких витрат.

Крім того, положеннями Митного кодексу України від 13.03.2012 № 4495-VI не передбачений обов`язок декларанта надавати для митного оформлення товару інформацію та документи, які мали вплив на процес формування ціни товару. Це є лише правом декларанта в разі, якщо він заявляє митну вартість товару за методом визначення митної вартості товарів на основі додавання вартості (стаття 63 Митного кодексу України від 13.03.2012 № 4495-VI - метод визначення митної вартості товарів на основі додавання вартості (обчислена вартість) та не може бути підставою для відмови в митному оформленні товару за основним методом (за ціною договору (контракту) щодо товарів, які імпортуються (вартість операції).

Процес формування ціни товару належить виключно продавцю товару. Зазначення в інвойсах (invoice) № WLMS20250206/28-UA від 02.06.2025, № WLMS20250602/29-UA від 02.06.2025, № WLMS20250602/30-UA від 02.06.2025, № WLMS20250506/31-UA від 05.06.2025, № WLMS20250610/33-UA від 10.06.2025 умов поставки СРТ-Дніпро, та відсутність в контракті будь-яких додаткових домовленостей про окрему оплату витрат на перевезення (транспортування) оцінюваних товарів до місця ввезення на митну територію України та до місця призначення (м. Дінпро, Україна), а також витрат на навантаження, вивантаження та обробку оцінюваних товарів, пов`язаних з їх транспортуванням до місця ввезення на митну територію України та до місця призначення (м. Дніпро, Україна) означає, що зазначена в інвойсах (invoice) № WLMS20250206/28-UA від 02.06.2025, N WLMS20250602/29-UA від 02.06.2025, № WLMS20250602/30-UA від 02.06.2025, N WLMS20250506/31-UA від 05.06.2025, № WLMS20250610/33-UA від 10.06.2025 ціна товару включає в себе усі вищезазначені складові.

Формування ціни є внутрішньою комерційною умовою Продавця та він не зобов`язаний надавати таку інформацію, для покупця цілком достатньо розуміння певної ціни на певних умовах поставки.

В статті 9 Закону України від 01.07.2004 № 1955-IV "Про транспортно-експедиторську діяльність" визначено, що перевезення вантажів супроводжується товарно-транспортними документами, складеними мовою міжнародного спілкування залежно від обраного виду транспорту або державною мовою, якщо вантажі перевозяться в Україні. Такими документами можуть бути: авіаційна вантажна накладна (Air Waybill); міжнародна автомобільна накладна (CMR); накладна СМГС (накладна УМВС); коносамент (Bill of Lading); накладна ЦІМ (СІМ); вантажна відомість (Cargo Manifest); інші документи, визначені законами України.

Відповідно до статті 4 Конвенції про договір міжнародного автомобільного перевезення вантажів (Женева, 19 травня 1956 р.) (дата приєднання України: 01.08.2006 (із застереженням)) договір перевезення підтверджується складанням вантажної накладної.

Частиною 1 статті 5 Конвенції про договір міжнародного автомобільного перевезення вантажів (Женева, 19 травня 1956 р.) передбачено, що вантажна накладна складається в трьох оригінальних примірниках, підписаних відправником і перевізником. Ці підписи можуть бути надруковані чи замінені печатками відправника і перевізника, якщо це допускається законодавством країни, в якій складена вантажна накладна. Перший примірник передається відправнику, другий супроводжує вантаж, а третій залишається у перевізника.

Таким чином, відповідно до Конвенції про договір міжнародного автомобільного перевезення вантажів (Женева, 19 травня 1956 р.) одержувач (позивач - ТОВ "МАСКІНІ ПРОДАКТ") не бере участі в оформленні оригіналів вантажної накладної, а має можливість отримати відповідний примірник вантажної (автотранспортної) накладної (CMR) тільки від перевізника.

Продавцем (компанією "WYSOKI LOT» SP. Z О.О., Польща) були надані Покупцю (ТОВ "МАСКІНІ ПРОДАКТ") міжнародні товарно-транспортні накладні (CMR) № 4074 від 16.06.2025, № 0296 від 16.06.2025, № 107303 від 23.06.2025, № 5099 від 23.06.2025, № 2070 від 30.06.2025, які підтверджували факт перевезення товарів автомобільним транспортом з Констанції (Румунія) (яка зазначена в графах № 4, № 21 міжнародних товарно-транспортних накладних) до місця ввезення на митну територію України.

Відповідно до умов поставки СРТ продавець має право залучати перевізників, постачальників або інших контрагентів для виконання своїх зобов`язань щодо транспортування товарів. У даному випадку відправники із КНР та місце завантаження в Румунії не суперечать умовам контракту № 170225 від 17.02.2025 чи умовам поставки СРТ (Інкотермс 2020), оскільки організація логістики через третіх осіб є стандартною практикою в міжнародній торгівлі.

Крім того, пунктом 6 частини 2 статті 53 Митного кодексу України від 13.03.2012 № 4495-VI передбачено, що документами, які підтверджують митну вартість товарів, транспортні (перевізні) документи, якщо за умовами поставки витрати на транспортування не включені у вартість товару, а також документи, що містять відомості про вартість перевезення оцінюваних товарів.

Отже, транспортні (перевізні) документи надаються для підтвердження митної вартості товарів тільки якщо за умовами поставки витрати на транспортування не включені у вартість товару.

Оскільки відповідно до умов поставки СРТ м. Дніпро, Україна, витрати на перевезення (транспортування) оцінюваних товарів до місця ввезення на митну територію України, а також витрати на навантаження, вивантаження та обробку оцінюваних товарів, пов`язані з їх транспортуванням до місця ввезення на митну територію України вже включені до ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті, яка зазначена в інвойсах (invoice) № WLMS20250206/28-UA від 02.06.2025, № WLMS20250602/29-UA від 02.06.2025, № WLMS20250602/30-UA від 02.06.2025, № WLMS20250506/31-UA від 05.06.2025, № WLMS20250610/33-UA від 10.06.2025, то відомості в транспортних документах (в тому числі СМR чи коносаментах), які підтверджують шлях прямування вантажу, витрати на навантаження, вивантаження та обробку оцінюваних товарів, пов`язані з їх транспортуванням, не вплинули та не могли вплинути на правильність визначення позивачем числового значення митної вартості імпортованих товарів.

Враховуючи викладене, твердження Одеської митниці в оскаржуваних рішеннях про неможливість перевірки правильності визначення митної вартості товарів через залучення продавцем товарів третіх осіб є необґрунтованими, оскільки відповідно до умов поставки СРТ м. Дніпро, Україна, витрати на перевезення (транспортування) оцінюваних товарів до місця ввезення на митну територію України та до місця призначення, а також витрати на навантаження, вивантаження та обробку оцінюваних товарів, пов`язані з їх транспортуванням до місця ввезення на митну територію України та до місця призначення вже включені до ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті, яка зазначена в інвойсах (invoice) N WLMS20250206/28-UA від 02.06.2025, № WLMS20250602/29-UA від 02.06.2025, № WLMS20250602/30-UA від 02.06.2025, № WLMS20250506/31-UA від 05.06.2025, № WLMS20250610/33-UA від 10.06.2025.

Верховний Суд в постанові від 12.11.2020 у справі №815/1582/16 (адміністративне провадження № К/9901/45041/18) за позовом ПП "Делісс" до Рівненської митниці ДФС прийшов до висновку про те, що "згідно Офіційних правил тлумачення торговельних термінів Міжнародної торгової палати "Інкотермс" (редакція 2000 року) термін СРТ "фрахт перевезення оплачено до..." означає, що продавець здійснює поставку товару шляхом його передання перевізнику, призначеному ним самим. Додатково до цього, продавець зобов`язаний оплатити витрати перевезення товару до названого місця призначення. Це означає, що покупець приймає на себе всі ризики та будь-які інші витрати, що можуть виникнути після здійснення поставки товару у вищезазначений спосіб. Відтак, при поставці товарів на умовах СРТ обов`язок оплатити транспортування товару покладається на продавця, а не на покупця і сторони за договором вправі включити вартість такої доставки до загальної вартості товару".

В постанові Верховного Суду від 26.02.2019 у справі № 2а-13471/10/0470 (адміністративне провадження №К/9901/4516/18) за позовом Відкритого акціонерного товариства "Інтерпайп Нижньодніпровський трубопрокатний завод" (правонаступник Публічне акціонерне товариство "Інтерпайп Нижньодніпровський трубопрокатний завод") до Дніпропетровської митниці Міндоходів, суд касаційної інстанції, застосовуючи вищевказані положення міжнародних договорів та законодавства України прийшов до висновків про те, що "законодавство України з питань визначення митної вартості товарів повністю відповідає міжнародним вимогам, зокрема, Угоди про застосування статті VII ГАТТ, і не містить такі види витрат, як зберігання товару, що включаються до митної вартості. Коментар Технічного комітету надається на вимогу члену або Комітету на технічному рівні у вигляді консультації з будь-яких справ, що стосуються оцінювання імпортних товарів для митних цілей та не є нормативним актом".

Згідно зі ч.5 статті 242 КАС України при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

Також частиною 1 статті 334 Митного кодексу України від 13.03.2012 № 4495-VI передбачено, що митні органи вимагають від осіб, які переміщують товари, транспортні засоби комерційного призначення через митний кордон України чи провадять діяльність, контроль за якою цим Кодексом покладено на митні органи, тільки ті документи та відомості, які необхідні для здійснення митного контролю та встановлені цим Кодексом.

Відповідно до частин 1, 2 статті 54 Митного кодексу України від 13.03.2012 № 4495-VI контроль правильності визначення митної вартості товарів здійснюється митним органом під час проведення митного контролю і митного оформлення шляхом перевірки числового значення заявленої митної вартості.

Контроль правильності визначення митної вартості товарів за основним методом - за ціною договору (контракту) щодо товарів, які ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту (вартість операції), здійснюється митним органом шляхом перевірки розрахунку, здійсненого декларантом, за відсутності застережень щодо застосування цього методу, визначених у частині першій статті 58 цього Кодексу.

Відповідно до пункту 1 частини 4 статті 54 Митного кодексу України від 13.03.2012 № 4495-VI митний орган під час здійснення контролю правильності визначення митної вартості товарів зобов`язаний здійснювати контроль заявленої декларантом або уповноваженою ним особою митної вартості товарів шляхом перевірки числового значення заявленої митної вартості, наявності в поданих зазначеними особами документах усіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари.

Документи, які підтверджують зберігання вантажу та організацію транспортно-експедиційного обслуговування за межами митної території України не є документами, що підтверджують митну вартість товарів, не містять інформації щодо числового значення заявленої декларантом митної вартості товарів; відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари, а тому ненадання Продавцем сертифікатів якості товарів, не могло бути підставою для витребування додаткових документів для підтвердження заявленої митної вартості товарів, а також причиною для коригування митної вартості та для відмови у митному оформленні товарів.

Відповідно до частини 2 статті 57 Митного кодексу України від 13.03.2012 № 4495-VI, основним методом визначення митної вартості є метод за ціною договору (перший метод), який базується на ціні, сплаченій або яка підлягає сплаті за товари. Цей метод не вимагає надання документів щодо зберігання вантажу та організацію транспортно-експедиційного обслуговування за межами митної території України. Місце завантаження (Румунія), зазначене в CMR, та країна походження товарів (КНР) не впливають на застосування першого методу, оскільки всі витрати, пов`язані з поставкою, включено до митної вартості та підтверджено документально.

Умови поставки СРТ-Дніпро дозволяють продавцеві організовувати транспортування товарів із будь-якої країни, якщо це відповідає логістичним домовленостям, що і було зроблено в даному випадку.

Таким чином, Одеська митниця під час прийняття рішень про коригування митної вартості товарів № UA500020/2025/000185/2 від 19.06.2025, № UA500020/2025/000184/2 від 19.06.2025, № UA500020/2025/000193/2 від 26.06.2025, № UA500020/2025/000194/2 від 26.06.2025, № UA500020/2025/000199/2 від 02.07.2025 порушила положення частини 1 статті 49, пункту 6 частини 2 статті 53, частин 2, 3, 5 статті 53, частин 1, 2 статті 54, частин 2, 3, 5, 8 статті 57, частин 4, 5, 9, 21 статті 58, пунктів 5, 6 частини 10 статті 58, частини 1 статті 334 Митного кодексу України від 13.03.2012 № 4495-VI.

Крім того, Одеська митниця в рішеннях про коригування митної вартості товарів № UA500020/2025/000185/2 від 19.06.2025, № UA500020/2025/000184/2 від 19.06.2025, № UA500020/2025/000193/2 від 26.06.2025, № UA500020/2025/000194/2 від 26.06.2025 (та / або в електронних повідомленнях при митному оформленні перед прийняттям відповідних рішень) в якості підстави для коригування митної вартості товарів зазначила про те, що "до митного оформлення надано інвойси датовані 02.06.2025 № WLMS20250206/28-UA, 02.06.2025 № WLMS20250602/29-UA, 02.06.2025 № WLMS20250602/30-UA, 05.06.2025 № WLMS20250506/31-UA в якому зазначено контракт №170225 від 17.02.2025, проте інвойс, що надався під час перетину митного кордону з відмітками митниці перетину має дату 04.02.2025, 02.06.2025, 07.02.2025 без зазначення номеру контракту, відповідно до якого він був виданий".

В інвойсі (invoice) N WLMS20250206/28-UA від 04.02.2025 наведені: найменування, адреса Продавця - компанії «WYSOKI LOT» SP. Z О.О.; найменування, адреса Покупця - ТОВ "МАСКІНІ ПРОДАКТ", умови поставки СРТ - Дніпро; країна походження товарів - Китай; вказано, що страхування товарів не проводилось; та Продавець передає товар Покупцю з відстрочкою платежу на 365 днів з моменту отримання даної партії товарів; а також зазначений опис товарів: товар № 1 "Синтетична тканина", кількість - 1 883 рулони, ціна 41,83 доларів США за рулон, сума - 78 765,89 доларів США.

Так, позивач у позові пояснює, що зазначений інвойс (invoice) № WLMS20250206/28-UA від 04.02.2025 містив технічну помилку в даті видачі інвойсу, а саме - 04.02.2025 замість 02.06.2025.

В подальшому продавцем товарів були виявлені зазначені технічні помилки та 17.06.2025 продавець направив позивачу лист № 1706/2 від 17.06.2025, у якому офіційно визнав технічні помилки в датах первинного інвойсу та пакувального листа, пояснив причини їх виникнення та зобов`язався виправити документи. У цей же день продавець видав новий інвойс із правильною датою - 02.06.2025 та посиланням на контракт № 170225 від 17.02.2025.

В інвойсі (invoice) № WLMS20250206/28-UA від 02.06.2025 наведені: найменування, адреса Продавця - компанії «WYSOKI LOT» SP. Z О.О.; найменування, адреса Покупця - ТОВ "МАСКІНІ ПРОДАКТ", міститься посилання на контракт № 170225 від 17.02.2025, умови поставки СРТ - Дніпро; країна походження товарів - Китай; вказано, що страхування товарів не проводилось; та Продавець передає товар Покупцю з відстрочкою платежу на 365 днів з моменту отримання даної партії товарів; а також зазначений опис товарів: товар № 1 "Синтетична тканина", кількість - 1883 рулони, ціна 41,83 доларів США за рулон, сума -- 78 765,89 доларів США.

Тобто, дані щодо імпортованого товару та інші відомості у інвойсах (invoice) № WLMS20250206/28-UA від 04.02.2025 та № WLMS20250206/28-UA від 02.06.2025 абсолютно ідентичними, відрізняються лише технічною помилкою в даті видачі самого інвойсу та не зазначенням в первинному інвойсі номеру контракту, відповідно до якого він був виданий.

До Одеської митниці уповноваженою особою декларанта (ТОВ "СІАР-ГРУПП", , Україна, 67602, Одеська область, місто Біляївка, вулиця Головатого Отамана, будинок 244) подано митну декларацію (МД) № 25UA2305 від 19.06.2025, в графі 31 якої був наведений наступний опис товарів: товар № 1 "1. Трикотажне полотно, поперечнов`язане, із синтетичних волокон, пофарбоване - тканина синтетична (склад волокон 100% поліестер), просочення, дублювання та покриття пластмасами відсутнє, без вмісту еластомірних та гумових ниток, може використовуватись для оздоблення, пошиву та у клінінговому сервісі, у рулонах, в асортименті, всього 1883 рулони. Торговельна марка LMTextile. Виробник - SHAOXING ZEALAN TEXTILE CO., LTD. Країна виробництва CN".

В митній декларації (МД) № 25UA2305 від 19.06.2025 декларантом та його уповноваженою особою визначено та заявлено митну вартість товарів: товару № 1 за основним (першим) методом - за ціною договору (контракту) щодо товарів, які імпортуються (вартість операції), яка складається з вартості товару № 1, зазначеної в інвойсі (invoice) № WLMS20250206/28-UA від 02.06.2025 - 78 765,89 доларів США (сума в валюті України на день подання митної декларації № 25UA2305 від 19.06.2025 за курсом НБУ на 19.06.2025 - 41,6293 грн. за 1 долар США 3 278 968,86 грн.).

Разом з митною декларацією (МД) № 25UA2305 від 19.06.2025 декларантом та його уповноваженою особою до митниці подані наступні документи (копії документів) (графа 44 МД): пакувальний лист б/н від 02.06.2025, інвойс (invoice) № WLMS20250206/28-UA від 02.06.2025, міжнародна товарно-транспортна накладна (CMR) № 4074 від 16.06.2025, декларація про походження товару № WLMS20250206/28-UA від 02.06.2025, контракт № 170225 від 17.02.2025, договір комісії № 170225-1 від 17.02.2025, договір № 1 від 07.03.2025 про надання послуг по декларуванню та митному оформленні товарів, додаткова угода №1 від 01.05.2025 до договору № 1 від 07.03.2025 про надання послуг по декларуванню та митному оформленні товарів, акт про зважування від 19.06.2025, заява на проведення фізичного огляду від 19.06.2025, лист № 1706/2 від 17.06.2025.

Факт подання вищезазначений документів та їх копій разом з митною декларацією (МД) № 25UA23U5 від 19.06.2025 підтверджується переліком документів, наведених у картці відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення № UA500020/2025/000301 від 19.06.2025.

Тобто, до митного оформлення, яке розпочалося 19.06.2025, було подано коректний інвойс № WLMS20250206/28-UA від 02.06.2025 (із вірною датою інвойсу 02.06.2025), лист продавця товарів № 1706/2 від 17.06.2025 із поясненням технічної помилки в даті первинного інвойсу, а також первинний інвойс № WLMS20250206/28-UA від 04.02.2025, що містив технічну помилку, для забезпечення прозорості та підтвердження виправлення помилки.

В інвойсі (invoice) N WLMS20250602/29-UA від 04.02.2025 наведені: найменування, адреса Продавця - компанії «WYSOKI LOT» SP. Z O.O.; найменування, адреса Покупця - ТОВ "МАСКІНІ ПРОДАКТ", умови поставки СРТ - Дніпро; країна походження товарів - Китай; вказано, що страхування товарів не проводилось; та Продавець поставляє товари Покупцю з відстроченням платежу на 365 днів з моменту прийняття партії товарів; а також зазначений опис товарів: товару № 1 "Синтетична тканина", кількість - 2 170 рулонів, ціна 32,33 доларів США за метр, сума - 70 156,10 доларів США.

Так, зазначений інвойс (invoice) № WLMS20250602/29-UA від 04.02.2025 містив технічну помилку в даті видачі інвойсу, а саме - 04.02.2025 замість 02.06.2025.

В подальшому продавцем товарів були виявлені зазначені технічні помилки та 17.06.2025 продавець направив позивачу лист № 1706/1 від 17.06.2025, у якому офіційно визнав технічні помилки в датах первинного інвойсу та пакувального листа, пояснив причини їх виникнення та зобов`язався виправити документи. У цей же день продавець видав новий інвойс із правильною датою - 02.06.2025.

В інвойсі (invoice) № WLMS20250602/29-UA від 02.06.2025 наведені: найменування, адреса Продавця компанії «WYSOKI LOT SP. Z О.О.; найменування, адреса Покупця - ТОВ "МАСКІНІ ПРОДАКТ", міститься посилання на контракт № 170225 від 17.02.2025, умови поставки СРТ - Дніпро; країна походження товарів - Китай; вказано, що страхування товарів не проводилось; та Продавець поставляє товари Покупцю з відстроченням платежу на 365 днів з моменту прийняття партії товарів; а також зазначений опис товарів: товару № 1 "Синтетична тканина", кількість - 2 170 рулонів, ціна 32,33 доларів США за метр, сума - 70 156,10 доларів США.

Тобто, дані щодо імпортованого товару та інші відомості у інвойсах (invoice) N WLMS20250602/29-UA від 04.02.2025 та № WLMS20250602/29-UA від 02.06.2025 € абсолютно ідентичними, відрізняються лише технічною помилкою в даті видачі самого інвойсу та не зазначенням в первинному інвойсі номеру контракту відповідно до якого він був виданий.

До Одеської митниці уповноваженою особою декларанта (ТОВ "СІАР-ГРУПП", , Україна, 67602, Одеська область, місто Біляївка, вулиця Головатого Отамана, будинок 244) подано митну декларацію (МД) № 25UA2404 від 19.06.2025, в графі 31 якої був наведений наступний опис товарів: товар № 1 " 1. Трикотажне полотно, поперечнов`язане, із синтетичних волокон, пофарбоване - тканина синтетична (склад волокон 100% поліестер), просочення, дублювання та покриття пластмасами відсутнє, без вмісту еластомірних та гумових ниток, може викори стовуватись для оздоблення, пошиву та у клінінговому сервісі, у рулонах, в асортименті, всього 2170 рулонів. Торговельна марка LMTextile. Виробник - SHAOXING QIWO TRADING CO., LTD. Країна виробництва CN".

В митній декларації (МД) № 25UA24U4 від 19.06.2025 декларантом та його уповноваженою особою визначено та заявлено митну вартість товарів: товару № 1 за основним (першим) методом - за ціною договору (контракту) щодо товарів, які імпортуються (вартість операції), яка складається з вартості товару, зазначеної в інвойсі (invoice) № WLMS20250602/29-UA від 02.06.2025 - 70 156,10 доларів США (сума в валюті України на день подання митної декларації № 25UA24U4 від 19.06.2025 за курсом НБУ на 19.06.2025 41,6293 грн. за 1 долар США - 2 920 549,33 грн.).

Разом з митною декларацією (МД) № 25UA2404 від 19.06.2025 декларантом та його уповноваженою особою до митниці подані наступні документи (копії документів) (графа 44 МД): пакувальний лист б/н від 02.06.2025, інвойс (invoice) № WLMS20250602/29-UA від 02.06.2025, міжнародна товарно-транспортна накладна (CMR) № 0296 від 16.06.2025, декларація про походження товару № WLMS20250602/29-UA від 02.06.2025, контракт №170225 від 17.02.2025, договір комісії № 170225-1 від 17.02.2025, договір № 1 від 07.03.2025 про надання послуг по декларуванню та митному оформленні товарів, додаткова угода №1 від 01.05.2025 до договору № 1 від 07.03.2025 про надання послуг по декларуванню та митному оформленні товарів, акт про зважування від 19.06.2025, заява на проведення фізичного огляду від 19.06.2025, лист № 1706/1 від 17.06.2025.

Факт подання вищезазначений документів та їх копій разом з митною декларацією (МД) № 25UA2404 від 19.06.2025 підтверджується переліком документів, наведених у картці відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення № UA500020/2025/000300 від 19.06.2025.

Тобто, до митного оформлення, яке розпочалося 19.06.2025, було подано коректний інвойс № WLMS20250602/29-UA від 02.06.2025 (із вірною датою інвойсу 02.06.2025), лист продавця товарів № 1706/1 від 17.06.2025 із поясненням технічної помилки в даті первинного інвойсу, а також первинний інвойс № WLMS20250602/29-UA від 04.02.2025, що містив технічну помилку, для забезпечення прозорості та підтвердження виправлення помилки.

В інвойсі (invoice) № WLMS20250602/30-UA від 11.04.2025 наведені: найменування, адреса Продавця - компанії «WYSOKI LOT» SP. Z О.О.; найменування, адреса Покупця - ТОВ "МАСКІНІ ПРОДАКТ", міститься посилання на контракт № 170225 від 17.02.2025, умови поставки СРТ - Дніпро, країна походження товарів - Китай; вказано, що страхування товарів не проводилось; та Продавець поставляє товари Покупцю з відстроченням платежу на 365 днів з моменту прийняття партії товарів; а також зазначений опис товарів: товару № 1 "Синтетична тканина", кількість - 2 843 рулонів, ціна 26,74 доларів США за рулон, сума - 76 021,82 доларів США.

Так, зазначений інвойс (invoice) № WLMS20250602/30-UA від 11.04.2025 містив технічну помилку в даті видачі інвойсу, а саме 11.04.2025 замість 02.06.2025.

В подальшому продавцем товарів були виявлені зазначені технічні помилки та 25.06.2025 продавець направив позивачу лист № 2506/1 від 25.06.2025, у якому офіційно визнав технічні помилки в датах первинного інвойсу та пакувального листа, пояснив причини їх виникнення та зобов`язався виправити документи. У цей же день продавець видав новий інвойс із правильною датою - 02.06.2025.

В інвойсі (invoice) № WLMS20250602/30-UA від 02.06.2025 наведені: найменування, адреса Продавця - компанії «WYSOKI LOT» SP. Z О.О.; найменування, адреса Покупця - ТОВ "МАСКІНІ ПРОДАКТ", міститься посилання на контракт № 170225 від 17.02.2025, умови поставки СРТ - Дніпро, країна походження товарів - Китай; вказано, що страхування товарів не проводилось; та Продавець поставляє товари Покупцю з відстроченням платежу на 365 днів з моменту прийняття партії товарів; а також зазначений опис товарів: товару № 1 "Синтетична тканина", кількість - 2843 рулонів, ціна 26,74 доларів США за рулон, сума - 76 021,82 доларів США.

Тобто, дані щодо імпортованого товару та інші відомості у інвойсах (invoice) N WLMS20250602/30-UA від 11.04.2025 та № WLMS20250602/30-UA від 02.06.2025 € абсолютно ідентичними, відрізняються лише технічною помилкою в даті видачі самого інвойсу.

До Одеської митниці уповноваженою особою декларанта (ТОВ "СІАР-ГРУПП", , Україна, 67602, Одеська область, місто Біляївка, вулиця Головатого Отамана, будинок 244) подано митну декларацію (МД) № 25UA1800 від 26.06.2025, в графі 31 якої був наведений наступний опис товарів: товар № 1 "1. Тканина трикотажна машинного в`язання, із синтетичних волокон, пофарбована, може використовуватись для пошиву, оздоблення, для будівельних робіт, для пакування, в асортименті, у рулонах, всього 2843 рулони. Торговельна марка - Atextile, New Sample. Виробник - PRESTIGE TEXTILES LIMITED. Країна виробництва CN".

В митній декларації (МД) № 25UA1800 від 26.06.2025 декларантом та його уповноваженою особою визначено та заявлено митну вартість товарів: товару № 1 за основним (першим) методом - за ціною договору (контракту) щодо товарів, які імпортуються (вартість операції), яка складається з вартості товару, зазначеної в інвойсі (invoice) № WLMS20250602/30-UA від 02.06.2025 - 76 021,82 доларів США (сума в валюті України на день подання митної декларації № 25UA1800 від 26.06.2025 за курсом НБУ на 26.06.2025 - 41,6620 грн. за 1 долар США - 3 167 221,06 грн.).

Разом з митною декларацією (МД) № 25UA1800 від 26.06.2025 декларантом та його уповноваженою особою до митниці подані наступні документи (копії документів) (графа 44 МД): пакувальний лист б/н від 02.06.2025, інвойс (invoice) № WLMS20250602/30-UA від 02.06.2025, міжнародна товарно-транспортна накладна (CMR) № 107303 від 23.06.2025, декларація про походження товару № WLMS20250602/30-UA від 02.06.2025, контракт № 170225 від 17.02.2025, договір комісії № 170225-4 від 17.02.2025, договір № 1 від 07.03.2025 про надання послуг по декларуванню та митному оформленні товарів, додаткова угода №1 від 01.05.2025 до договору № 1 від 07.03.2025 про надання послуг по декларуванню та митному оформленні товарів, акт про зважування від 26.06.2025, заява на проведення фізичного огляду від 26.06.2025, лист № 2506/1 від 25.06.2025.

Факт подання вищезазначений документів та їх копій разом з митною декларацією (МД) № 25UA1800 від 26.06.2025 підтверджується переліком документів, наведених у картці відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення № UA500020/2025/000313 від 26.06.2025.

Тобто, до митного оформлення, яке розпочалося 26.06.2025, було подано коректний інвойс № WLMS20250602/30-UA від 02.06.2025 (із вірною датою інвойсу 02.06.2025), лист продавця товарів № 2506/1 від 25.06.2025 із поясненням технічної помилки в даті первинного інвойсу, а також первинний інвойс № WLMS20250602/30-UA від 11.04.2025, що містив технічну помилку, для забезпечення прозорості та підтвердження виправлення помилки.

В інвойсі (invoice) № WLMS20250506/31-UA від 07.02.2025 наведені: найменування, адреса Продавця - компанії «WYSOKI LOT» SP. Z О.О.; найменування, адреса Покупця - ТОВ "МАСКІНІ ПРОДАКТ", умови поставки СРТ - Дніпро; країна походження товарів - Китай; вказано, що страхування товарів не проводилось; та Продавець поставляє товари Покупцю з відстроченням платежу на 365 днів з моменту прийняття партії товарів; а також зазначений опис товарів: товар № 1 "Синтетична тканина", кількість - 3 455 рулонів, ціна 22,29 доларів США за рулон, сума -77 011,95 доларів США.

Так, зазначений інвойс (invoice) N WLMS20250506/31-UA від 07.02.2025 містив технічну помилку в даті видачі інвойсу, а саме - 07.02.2025 замість 05.06.2025.

В подальшому продавцем товарів були виявлені зазначені технічні помилки та 24.06.2025 продавець направив позивачу лист № 2406/1 від 24.06.2025, у якому офіційно визнав технічні помилки в датах первинного інвойсу та пакувального листа, пояснив причини їх виникнення та зобов`язався виправити документи. У цей же день продавець видав новий інвойс із правильною датою - 05.06.2025.

В інвойсі (invoice) № WLMS20250506/31-UA від 05.06.2025 наведені: найменування, адреса Продавця - компанії «WYSOKI LOT» SP. Z О.О.; найменування, адреса Покупця - ТОВ "МАСКІНІ ПРОДАКТ", міститься посилання на контракт №170225 від 17.02.2025, умови поставки СРТ - Дніпро; країна походження товарів - Китай; вказано, що страхування товарів не проводилось; та Продавець поставляє товари Покупцю з відстроченням платежу на 365 днів з моменту прийняття партії товарів; а також зазначений опис товарів: товар № 1 "Синтетична тканина", кількість - 3 455 рулонів, ціна 22,29 доларів США за рулон, сума - 77 011,95 доларів США.

Тобто, дані щодо імпортованого товару та інші відомості у інвойсах (invoice) N WLMS20250506/31-UA від 07.02.2025 та № WLMS20250506/31-UA від 05.06.2025 € абсолютно ідентичними, відрізняються лише технічною помилкою в даті видачі самого інвойсу та не зазначенням в первинному інвойсі номеру контракту відповідно до якого він був виданий.

До Одеської митниці уповноваженою особою декларанта (ТОВ "СІАР-ГРУПП", , Україна, 67602, Одеська область, місто Біляївка, вулиця Головатого Отамана, будинок 244) подано митну декларацію (МД) № 25UA1900 від 26.06.2025, в графі 31 якої був наведений наступний опис товарів: товар № 1 "1. Тканина трикотажна машинного в`язання, із синтетичних волокон, пофарбована, може використовуватись для пошиву, оздоблення, для будівельних робіт, для пакування, в асортименті, у рулонах, всього 3455 рулонів. Торговельна марка - LMTextile. Виробник SHAOXING SKYRISE TEXTILE CO., LTD. Країна виробництва СN".

В митній декларації (Д) № 25UA1900 від 26.06.2025 декларантом та його уповноваженою особою визначено та заявлено митну вартість товарів: товару № 1 за основним (першим) методом - за ціною договору (контракту) щодо товарів, які імпортуються (вартість операції), яка складається з вартості товару № 1, зазначеної в інвойсі (invoice) № WLMS20250506/31-UA від 05.06.2025 - 77 011,95 доларів США (сума в валюті України на день подання митної декларації № 25UA1900 від 26.06.2025 за курсом НБУ на 26.06.2025 - 41,6620 грн. за 1 долар США - 3 208 471,86 грн.).

Разом з митною декларацією (МД) № 25UA1900 від 26.06.2025 декларантом та його уповноваженою особою до митниці подані наступні документи (копії документів) (графа 44 МД): пакувальний лист б/н від 05.06.2025, інвойс (invoice) № WLMS20250506/31-UA від 05.06.2025, міжнародна товарно-транспортна накладна (CMR) № 5099 від 23.06.2025, декларація про походження товару № WLMS20250506/31-UA від 05.06.2025, контракт № 170225 від 17.02.2025, договір комісії № 170225-4 від 17.02.2025, договір № 1 від 07.03.2025 про надання послуг по декларуванню та митному оформленні товарів, додаткова угода №1 від 01.05.2025 до договору № 1 від 07.03.2025 про надання послуг по декларуванню та митному оформленні товарів, акт про зважування від 26.06.2025, заява на проведення фізичного огляду від 26.06.2025, лист № 2406/1 від 24.06.2025.

Факт подання вищезазначений документів та їх копій разом з митною декларацією (МД) № 25UA1900 від 26.06.2025 підтверджується переліком документів, наведених у картці відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення № UA500020/2025/000314 від 26.06.2025.

Тобто, до митного оформлення, яке розпочалося 26.06.2025, було подано коректний інвойс № WLMS20250506/31-UA від 05.06.2025 (із вірною датою інвойсу 05.06.2025), лист продавця товарів № 2406/1 від 24.06.2025 із поясненням технічної помилки в даті первинного інвойсу, а також первинний інвойс № WLMS20250506/31-UA від 07.02.2025, що містив технічну помилку, для забезпечення прозорості та підтвердження виправлення помилки.

Такі технічні помилки не є підставою для визнання документів недостовірними, оскільки вони не впливають на суть зовнішньоекономічної операції, а саме: факт поставки товару, його кількість, якість та заявлену митну вартість.

Відповідно до статті 51 Митного кодексу України від 13.03.2012 № 4495-VI, основним методом визначення митної вартості є метод за ціною договору (перший метод), який базується на вартості, сплаченій за товари, а не на технічних аспектах оформлення документів, якщо вони не призводять до заниження митної вартості.

Зазначене додатково підтверджує, що виправлення стосувалося виключно технічної помилки в датах і не вплинуло на зміст угоди чи заявлену митну вартість. Технічна помилка в даті старого інвойсу не свідчить про підробку документів, оскільки продавець офіційно визнав цю помилку, надав пояснення та видав виправлений документ, що відповідає міжнародним торговельним практикам.

Твердження митного органу про наявність ознак підробки документів не підкріплене доказами, як того вимагає частина 6 статті 54 Митного кодексу України від 13.03.2012 № 4495- VI. Згідно з цією нормою, митний орган може відмовити у митному оформленні за заявленою митною вартістю лише за наявності обґрунтованих підстав вважати, що заявлено неповні або недостовірні відомості про митну вартість.

У даному випадку митний орган не надав доказів підробки, таких як експертиза документів або інші факти, які могли б свідчити про фальсифікацію. Натомість усі документи, включаючи старі та нові інвойси, пакувальні листи та листи продавця № 1706/2 від 17.06.2025, № 1706/1 від 17.06.2025, № 2506/1 від 25.06.2025, № 2406/1 від 24.06.2025 містять офіційні печатки та підписи продавця («WYSOKI LOT» sp. z 0.0.), що підтверджують їхню достовірність.

Відповідно до частини 1 статті 55 Митного кодексу України від 13.03.2012 № 4495-VI, рішення про коригування митної вартості приймається митним органом у письмовій формі за наявності обґрунтованих підстав, а згідно з частиною 2 цієї статті, таке рішення має містити обґрунтування причин, через які заявлену митну вартість не може бути визнано, а також вичерпний перелік вимог щодо надання додаткових документів.

У рішеннях № UA500020/2025/000185/2 від 19.06.2025, № UA500020/2025/000184/2 від 19.06.2025, № UA500020/2025/000193/2 від 26.06.2025, № UA500020/2025/000194/2 від 26.06.2025 митний орган не обгрунтував, як технічні помилки в датах інвойсів впливають на заявлену митну вартість, і не вказав, які саме додаткові документи необхідно надати для визнання заявленої вартості. Це свідчить про невідповідність рішення вимогам Митного кодексу України від 13.03.2012 № 4495-VI.

В постанові Верховного Суду від 06.02.2020 у справі № 520/10709/18 (адміністративне провадження № К/9901/18495/19) за позовом ТОВ "ВІНДХЕНД ЮКРЕЙН" до Одеської митниці ДФС прийшов до висновку про те, що "наявність певних незначних недоліків (технічних помилок, розбіжностей) у первинних документах, наданих на підтвердження митної вартості товару, не повинно розцінюватися як обставина, яка виключає можливість врахування таких документів для митного оформлення товарів та не є підставою для висновку про недостовірність усієї інформації, що у них міститься, якщо за результатами дослідження інших даних (сукупності решти відомостей, що викладені в документах) та доказів можна достовірно визначити митну вартість товару."

На підставі викладеного, заявлена митна вартість товару є правильною та відповідає нормам Митного кодексу України від 13.03.2012 № 4495-VI, зокрема статтям 49, 51, 54, 55. Технічні помилки в датах первинних інвойсів, визнані продавцем у листах № 1706/2 від 17.06.2025, № 1706/1 від 17.06.2025, № 2506/1 від 25.06.2025, № 2406/1 від 24.06.2025 та виправлені у нових інвойсах, не є підставою для визнання документів підробленими чи для коригування митної вартості, оскільки вони не впливають на ціну товару та не призводять до заниження митних платежів.

Крім того, Одеська митниця в рішеннях про коригування митної вартості товарів № UA500020/2025/000185/2 від 19.06.2025, № UA500020/2025/000184/2 від 19.06.2025, N UA500020/2025/000193/2 від 26.06.2025, № UA500020/2025/000194/2 від 26.06.2025, N UA500020/2025/000199/2 від 02.07.2025 (та / або в електронних повідомленнях при митному оформленні перед прийняттям відповідних рішень) в якості підстави для коригування митної вартості товарів також вказує на те, що "додатково надані прайс-листи від 02.06.2025 6/н, від 02.06.2025 б/н, від 02.06.2025 б/н, від 05.06.2025 б/н, від 10.06.2025 б/н видані не виробниками товару - НАNGZHOU HONGXIANG IMPORT AND EXPORT CO., LTD (CN), SHAOXING QIWO TRADING CO., LTD (CN), PRESTIGE TEXTILES LIMITED (CN), SHAOXING SKYRISE TEXTILE CO., LTD (CN), PRESTIGE TEXTILES LIMITED (CN), a продавцем товару - «WYSOKI LOT» sp. z 0.0.» (PL), що не відповідає зазначеним вимогам Митного кодексу України щодо об`єктивності даних, які декларант зобов`язаний надавати митному органу та унеможливлює обчислення звичайної конкурентної ціни при продажу товару іншим покупцям відповідно до положень Генеральної угоди з тарифів і торгівлі. Також у наданих до митного оформлення прайс-листах від 02.06.2025 б/н, від 02.06.2025 б/н, від 02.06.2025 б/н, від 05.06.2025 б/н, від 10.06.2025 б/н зазначено ціну товару на умовах СРТ Дніпро, таким чином призначено для відповідного регіону, тобто дані прайс-листи не призначені для необмеженого кола осіб та не можуть використовуватись для підтвердження заявленої митної вартості оцінюваних товарів; у наданих прайс-листах зазначено найменування товару «синтетична тканина» без наведення точних характеристик товару від яких може залежати вартість товару синтетична тканина (1. Трикотажне полотно, поперечнов`язане, із синтетичних волокон, пофарбоване)"

В листах від 19.06.2025, від 19.06.2025, від 26.06.2025, від 26.06.2025, від 02.07.2025 уповноважена особа декларанта (ТОВ "СІАР-ГРУПП") повідомила митницю про те, що вона додатково надала до митниці прайс-листи від 02.06.2025 6/н, від 02.06.2025 б/н, від 02.06.2025 б/н, від 05.06.2025 б/н, від 10.06.2025 б/н.

В прайс-листі б/н від 02.06.2025 продавця товарів - компанії WYSOKI LOT» sp. zo.o., Польща, зазначені умови поставки СРТ-Дніпро, країна походження - Китай, опис товару № 1 - синтетична тканина, ціна за рулон 41,83 доларів США.

В прайс-листі б/н від 02.06.2025 продавця товарів - компанії WYSOKI LOT» sp. zo.o., Польща, зазначені умови поставки СРТ-Дніпро, країна походження - Китай, опис товару № 1 - синтетична тканина, ціна за рулон - 32,33 доларів США.

В прайс-листі б/н від 02.06.2025 продавця товарів - компанії "WYSOKI LOT» sp. zo.o., Польща, зазначені умови поставки СРТ-Дніпро, країна походження - Китай, опис товару № 1 - синтетична тканина, ціна за рулон 26,74 доларів США.

В прайс-листі б/н від 05.06.2025 продавця товарів - компанії WYSOKI LOT» sp. z 0.0., Польща, зазначені умови поставки СРТ-Дніпро, країна походження - Китай, опис товару № 1 - тканина, ціна за рулон 22,29 доларів США.

В прайс-листі б/н від 10.06.2025 продавця товарів - компанії WYSOKI LOT» sp. zo.o., Польща, зазначені умови поставки СРТ-Дніпро, країна походження - Китай, опис товару № 1 - синтетична тканина, ціна за рулон - 35,56 доларів США.

Ціна за одиницю товару, зазначена в прайс-листах від 02.06.2025 6/н, від 02.06.2025 б/н, від 02.06.2025 б/н, від 05.06.2025 б/н, від 10.06.2025 б/н відповідає ціні за одиницю товару, зазначеній в інвойсах № WLMS20250206/28-UA від 02.06.2025, № WLMS20250602/29-UA від 02.06.2025, № WLMS20250602/30-UA від 02.06.2025, № WLMS20250506/31-UA від 05.06.2025, № WLMS20250610/33-UA від 10.06.2025.

Дата видачі прайс-листів від 02.06.2025 6/н, від 02.06.2025 б/н, від 02.06.2025 б/н, від 05.06.2025 б/н, від 10.06.2025 б/н збігається з датою видачі інвойсів № WLMS20250206/28- UA від 02.06.2025, № WLMS20250602/29-UA від 02.06.2025, № WLMS20250602/30-UA від 02.06.2025, № WLMS20250506/31-UA від 05.06.2025, № WLMS20250610/33-UA від 10.06.2025.

Таким чином, відомості, зазначені у прайс-листах від 02.06.2025 6/н, від 02.06.2025 б/н, від 02.06.2025 б/н, від 05.06.2025 б/н, від 10.06.2025 б/н продавця товарів - компанії "WYSOKI LOT» sp. z.о.о., Польща відповідали інформації, наведеній у інвойсах № WLMS20250206/28- UA від 02.06.2025, № WLMS20250602/29-UA від 02.06.2025, № WLMS20250602/30-UA від 02.06.2025, № WLMS20250506/31-UA від 05.06.2025, № WLMS20250610/33-UA від 10.06.2025, а отже підтверджували відомості про митну вартість товарів, заявлену Декларантом до Одеської митниці.

Пунктом 6 частини 3 статті 53 Митного кодексу України від 13.03.2012 № 4495-VI до переліку додаткових документів, які підтверджують митну вартість товарів та подаються на письмову вимогу митного органу віднесені каталоги, специфікації, прейскуранти (прайс-листи) виробника товару.

Також відповідно до пункту 4 частини 1 статті 3 Цивільного кодексу України від 16.01.2003 № 435-IV свободу підприємницької діяльності, яка не заборонена законом, віднесено до загальних засад цивільного законодавства.

Згідно з частиною 3 статті 189 Господарського кодексу України від 16.01.2003 № 436- IV суб`єкти господарювання використовують у своїй діяльності вільні та державні регульовані ціни.

Частинами 1, 2 статті 190 Господарського кодексу України від 16.01.2003 № 436-IV обумовлено, що вільні ціни визначаються на всі види продукції (робіт, послуг), за винятком тих, на які встановлено державні регульовані ціни. Вільні ціни визначаються суб`єктами господарювання самостійно за згодою сторін, а у внутрішньогосподарських відносинах також за рішенням суб`єкта господарювання.

Верховний Суд в постанові від 20.04.2018 у справі № 826/10456/16 (адміністративне провадження №К/9901/5250/18) за позовом ТОВ "ТЛ Груп" до Київської міської митниці ДФС прийшов до висновку про те, що "чинне законодавство не встановлює будь-яких вимог щодо форми та змісту прайс-листів, які можуть оформлюватись контрагентами у довільній формі та на власний розсуд. Отже, з огляду на засаду свободи підприємницької діяльності наявність чи відсутність у прайс-листі певних відомостей (реквізитів) не може свідчити про заниження позивачем митної вартості товарів".

Верховний Суд в постанові від 29.04.2021 у справі № 815/2932/18 за позовом ТОВ "БУДТРЕСТ-ВВ" до Одеської митниці ДФС прийшов до висновку про те, що "прайс-лист є документом довільної форми й чинне законодавство не встановлює вимог до форми та змісту прайс-листів, які можуть оформлюватись не лише виробником товару, ай продавцем у довільній формі на власний розсуд; наявність же чи відсутність у прайс-листі певних відомостей (реквізитів), зокрема, інформації щодо умов поставки, лише сама по собі не може свідчити про заниження митної вартості товарів".

Також Верховний Суд в постанові від 10.05.2023 у справі № 815/1780/17 за позовом ТОВ Аль Мак" до Київської митниці ДФС прийшов до висновку про те, що "на законодавчому рівні відсутнє визначення складових (реквізитів) прайс-листа, який може оформлюватись продавцем у довільній формі та на власний розсуд. Крім того, прайс-лист не є основним документом на підтвердження митної вартості товару, в зв`язку з чим будь-які сумніви в правильності його складання не повинні впливати на висновок митного органу про необхідність коригування митної вартості товару".

Таким чином, відсутність у прайс-листах певних відомостей (торговельної марки товару, відомостей щодо виробника товару тощо) та другорядних характеристик товару, наявність даних про умови поставки або видача прайс-листів продавцем товару, а не виробником, не могло бути підставою для неврахування відповідачем наданих прайс-листів під час здійснення контролю митної вартості товарів.

Одеська митниця під час прийняття оскаржуваних рішень безпідставно не прийняла до уваги надані декларантом та його уповноваженою особою прайс-листи від 02.06.2025 б/н, від 02.06.2025 б/н, від 02.06.2025 б/н, від 05.06.2025 б/н, від 10.06.2025 б/н, а отже належним чином не здійснила перевірку числового значення заявленої позивачем митної вартості товарів та порушила положення пункту 6 частини 3 статті 53 Митного кодексу України від 13.03.2012 № 4495-VI, пункту 4 частини 1 статті 3 Цивільного кодексу України від 16.01.2003 № 435-IV, частині 3 статті 189, частинам 1, 2 статті 190 Господарського кодексу України від 16.01.2003 № 436-IV.

Частиною 3 статті 318 Митного кодексу України від 13.03.2012 № 4495-VI визначено, що митний контроль передбачає виконання митними органами мінімуму митних формальностей, необхідних для забезпечення додержання законодавства України з питань митної справи.

Згідно з частинами 1, 2 статті 54 Митного кодексу України від 13.03.2012 № 4495-VI контроль правильності визначення митної вартості товарів здійснюється митним органом під час проведення митного контролю і митного оформлення шляхом перевірки числового значення заявленої митної вартості.

Контроль правильності визначення митної вартості товарів за основним методом - за ціною договору (контракту) щодо товарів, які ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту (вартість операції), здійснюється митним органом шляхом перевірки розрахунку, здійсненого декларантом, за відсутності застережень щодо застосування цього методу, визначених у частині першій статті 58 цього Кодексу.

Пунктами 1, 2 частини 4 статті 54 Митного кодексу України від 13.03.2012 № 4495-VI передбачено, що митний орган під час здійснення контролю правильності визначення митної вартості товарів зобов`язаний: здійснювати контроль заявленої декларантом або уповноваженою ним особою митної вартості товарів шляхом перевірки числового значення заявленої митної вартості, наявності в поданих зазначеними особами документах усіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари; надавати декларанту або уповноваженій ним особі письмову інформацію про причини, за яких заявлена ними митна вартість не може бути визнана.

Відповідно до пунктів 1-3 частини 5 статті 54 Митного кодексу України від 13.03.2012 № 4495-VI митний орган з метою здійснення контролю правильності визначення митної вартості товарів має право: упевнюватися в достовірності або точності будь-якої заяви, документа чи розрахунку, поданих для цілей визначення митної вартості; у випадках, встановлених цим Кодексом, письмово запитувати від декларанта або уповноваженої ним особи встановлені статтею 53 цього Кодексу додаткові документи та відомості, якщо це необхідно для прийняття рішення про визнання заявленої митної вартості; у випадках, встановлених цим Кодексом, здійснювати коригування заявленої митної вартості товарів.

Згідно з частиною 3 статті 53 Митного кодексу України від 13.03.2012 № 4495-VI у разі якщо документи, зазначені у частині другій цієї статті, містять розбіжності, які мають вплив на правильність визначення митної вартості, наявні ознаки підробки або не містять всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари, декларант або уповноважена ним особа на письмову вимогу митного органу зобов`язані протягом 10 календарних днів надати (за наявності) такі додаткові документи: 1) договір (угоду, контракт) із третіми особами, пов`язаний з договором (угодою, контрактом) про поставку товарів, митна вартість яких визначається; 2) рахунки про здійснення платежів третім особам на користь продавця, якщо такі платежі здійснюються за умовами, визначеними договором (угодою, контрактом); 3) рахунки про сплату комісійних, посередницьких послуг, пов`язаних із виконанням умов договору (угоди, контракту); 4) виписку з бухгалтерської документації; 5) ліцензійний чи авторський договір покупця, що стосується оцінюваних товарів та є умовою продажу оцінюваних товарів; 6) каталоги, специфікації, прейскуранти (прайс-листи) виробника товару; 7) копію митної декларації країни відправлення; 8) висновки про якісні та вартісні характеристики товарів, підготовлені спеціалізованими експертними організаціями, та/або інформація біржових організацій про вартість товару або сировини.

19.06.2025, 19.06.2025, 26.06.2025, 26.06.2025, 02.07.2025 Одеська митниця надіслала електронні повідомлення декларанту, в яких повідомила про те, що у зв`язку зі спрацюванням профілів ризику системи управління ризиками 105-2 та 106-2 щодо можливого заниження митної вартості товарів, а також з тим, що подані документи містять розбіжності та не містять всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари, які підтверджують митну вартість товарів, зобов`язала надати такі додаткові документи: 1) договір (угоду, контракт) із третіми особами, пов`язаний з договором (угодою, контрактом) про поставку товарів, митна вартість яких визначається; 1) рахунки про здійснення платежів третім особам на користь продавця, якщо такі платежі здійснюються за умовами, визначеними договором (угодою, контрактом); 2) рахунки про сплату комісійних, посередницьких послуг, пов`язаних із виконанням умов договору (угоди, контракту); 3) виписку з бухгалтерської документації; 4) каталоги, специфікації, прейскуранти (прайс-листи) виробника товару; 5) висновки про якісні та вартісні характеристики товарів, підготовлені спеціалізованими експертними організаціями, та/або інформація біржових організацій про вартість товару або сировини; 6) копію митної декларації країни відправлення з перекладом на українську мову згідно до ст. 254 Митного кодексу України. Також митниця повідомила, що декларант за власним бажанням може подати додаткові наявні документи для підтвердження заявленої митної вартості товару, а також, що зазначені документи необхідно надати з перекладом на українську мову відповідно до статті 254 Митного кодексу України від 13.03.2012 № 4495-VI.

Пунктом 4.3 контракту № 170225 від 17.02.2025 визначено, що покупець повинен здійснити оплату товару згідно даного контракту, інвойсів та митних декларацій до контракту протягом 365 (трьохста шістдесяти п`яти) банківських днів від дати, наступної за датою поставки товару. Датою поставки товару потрібно вважати дату, визначену в п. 5.1. даного контракту.

В інвойсах (invoice) № WLMS20250206/28-UA від 02.06.2025, № WLMS20250602/29- UA від 02.06.2025, № WLMS20250602/30-UA від 02.06.2025, № WLMS20250506/31-UA від 05.06.2025, № WLMS20250610/33-UA від 10.06.2025 зазначено, що Продавець передає товар Покупцеві з відстрочкою платежу на 365 днів з моменту отримання даної партії товару.

Також, в листах б/н від 19.06.2025, від 19.06.2025, від 26.06.2025, від 26.06.2025, від 02.07.2025 уповноважена особа декларанта (ТОВ "СІАР-ГРУПП") повідомила митницю про те, що банківських платіжних документів немає, у зв`язку з тим, що оплата за дану партію товару не проводилась; умовами пункту 4.3 контракту № 170225 від 17.02.2025 обумовлена можливість відстрочки платежу, чим скористався отримувач, згідно рахунку-фактури відстрочка 365 днів.

Вищевикладені обставини обумовлювали неможливість складання покупцем - ТОВ "МАСКІНІ ПРОДАКТ" бухгалтерської документації, а тому Одеська митниця необґрунтовано зобов`язала позивача надати для підтвердження митної вартості товару виписку з бухгалтерської документації.

В переліку основних документів, які підтверджують митну вартість товарів, наведеному у частині 2 статті 53 Митного кодексу України від 13.03.2012 № 4495-VI не зазначена копія митної декларація країни відправлення.

Відповідно до частини 3 статті 53 Митного кодексу України від 13.03.2012 № 4495-VI копія митної декларація країни відправлення віднесена до додаткових документів, які подаються декларантом та його уповноваженою особою на письмову вимогу митного органу у разі якщо документи, зазначені у частині другій цієї статті, містять розбіжності, які мають вплив на правильність визначення митної вартості, наявні ознаки підробки або не містять всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари.

В статті А.7 "Очищення для експорту/імпорту" розділу А "Обов`язки продавця" умов поставки СРТ Офіційних правил тлумачення торговельних термінів Міжнародної торгової палати (Інкотермс 2020) передбачено: "а) Очищення для експорту. Де це застосовується, продавець повинен сплатити та здійснити всі формальності з очищення для експорту, що вимагаються країною експорту, такі як: експортна ліцензія; контроль безпеки товару при експорті; передвідвантажувальна інспекція і будь-який інший офіційний дозвіл".

Згідно пункту 1.4 контракту № 170225 від 17.02.2025 сторонами встановлено перелік необхідних товаросупровідних документів, а саме: CMR, інвойс, які є невід`ємною частиною контракту.

Пунктом 4.5 контракту № 170225 від 17.02.2025 обумовлено, що всі податки та митні збори, вивізне мито та інші витрати, пов`язані з виконанням Контракту на території продавця сплачуються продавцем. При перерахуванні валютного платежу комісія OUR.

Таким чином, умови поставки товарів СРТ Офіційних правил тлумачення торговельних термінів Міжнародної торгової палати (Інкотермс 2020) та контракту № 170225 від 17.02.2025 покладають на Продавця (компанію "WYSOKI LOT» sp. 2 0.0., Польща) обов`язок виконання митних процедур, необхідних для вивезення товару та не передбачають надання Продавцем Покупцю копії митної декларації країни відправлення, а тому Одеська митниця необґрунтовано зобов`язала позивача додатково надати для підтвердження митної вартості товарів копію митної декларації країни відправлення.

Пунктом 8 частини 3 статті 53 Митного кодексу України від 13.03.2012 № 4495-VI висновки про якісні та вартісні характеристики товарів, підготовлені спеціалізованими експертними організаціями, та/або інформація біржових організацій про вартість товару або сировини віднесені до додаткових документів, які підтверджують митну вартість товарів.

Відповідно до частини 5 статті 327 Митного кодексу України від 13.03.2012 № 4495-VI у разі необхідності за власним бажанням залучення спеціалістів та експертів може здійснювати декларант (власник товару та/або транспортного засобу).

Отже, залучення спеціалістів та експертів для підготовки висновків про якісні та вартісні характеристики товарів є правом, а не обов`язком декларантів.

Крім того, згідно з частинами 1, 2 статті 327 Митного кодексу України від 13.03.2012 4495-VI у разі потреби для участі у здійсненні митного контролю можуть залучатися спеціалісти та експерти. Залучення спеціалістів та експертів здійснюється керівником митного органу або його заступником за погодженням з керівником підприємства, установи, організації, де працює спеціаліст чи експерт.

Таким чином, Одеська митниця мала право відповідно до положень частин 1, 2 статті 327 Митного кодексу України від 13.03.2012 № 4495-VI самостійно залучити для участі у здійсненні контролю митної вартості товарів, ввезених позивачем на митну територію України, експертів, спеціалістів, суб`єктів оціночної діяльності, якщо митний орган мав сумніви у відомостях про числове значення заявленої декларантом митної вартості товарів, але митниця самостійно не залучала до участі у здійсненні митного контролю експертів, спеціалістів, суб`єктів оціночної діяльності.

Разом з тим, ціни на товари "синтетичні тканини" не встановлюються на біржах, і тому Одеська митниця необґрунтовано зобов`язала позивача надати для підтвердження митної вартості товару інформацію біржових організацій про вартість товару або сировини.

Щодо вимоги митного органу додатково надати рахунки про здійснення платежів третім особам на користь продавця, якщо такі платежі здійснюються за умовами, визначеними договором (угодою, контрактом); рахунки про сплату комісійних, посередницьких послуг, пов`язаних із виконанням умов договору (угоди, контракту), варто зазначити наступне.

У відповідності до статті 49 Митного кодексу України від 13.03.2012 № 4495-VI, митна вартість товарів, які перемішуються через митний кордон України, є вартістю, що базується на ціні, фактично сплаченій або такій, що підлягає сплаті за ці товари. Відповідно до частини другої статті 53 Митного кодексу України від 13.03.2012 № 4495-VI, документами, які підтверджують митну вартість, є зокрема інвойс, зовнішньоекономічний договір, платіжні документи тощо.

Зазначена в інвойсах (invoice) № WLMS20250206/28-UA від 02.06.2025, N WLMS20250602/29-UA від 02.06.2025, № WLMS20250602/30-UA від 02.06.2025, № WLMS20250506/31-UA від 05.06.2025, № WLMS20250610/33-UA від 10.06.2025 сума повністю підлягає сплаті безпосередньо продавцю, що підтверджується відомостями, що зазначені у відповідних інвойсах та контракті № 170225 від 17.02.2025.

Відповідно до підпункту п. 1 ч. 10 ст. 58 Митного кодексу України від 13.03.2012 № 4495-VI при визначенні митної вартості до ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за оцінювані товари, додаються такі витрати понесені покупцем (складові митної вартості), якщо вони не включалися до ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті: комісійні та брокерська винагорода, за винятком комісійних за закупівлю, що є платою покупця своєму агентові за надання послуг, пов`язаних із представництвом його інтересів за кордоном для закупівлі оцінюваних товарів. Тобто, до ціни можуть додаватися комісійні або посередницькі витрати лише у випадку, якщо вони є умовою продажу товару покупцю.

Таким чином, договори з третіми особами на користь продавця (у тому числі - рахунки про здійснення платежів третім особам, якщо вони не є умовою продажу товару) не впливають на митну вартість, якщо: вартість товару, зазначена в інвойсі, повністю сплачується безпосередньо продавцеві та в інвойсі або контракті не передбачено, що покупець зобов`язаний здійснювати додаткові виплати третім особам.

Так, контрактом № 170225 від 17.02.2025 не передбачено залучення третіх осіб, а також не встановлено, що оплата будь-яких послуг третім особам є умовою продажу товару.

Договір комісії на користь продавця (чи інший правочин аналогічного змісту), який міг би впливати на умови продажу товару, не укладався.

Згідно з частиною третьою статті 53 Митного кодексу України від 13.03.2012 № 4495- VI, додаткові документи, у тому числі договір з третіми особами та рахунки на оплату послуг комісіонера, подаються лише у випадку, якщо подані документи містять розбіжності, мають ознаки підробки або не містять усіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості.

Враховуючи, що подані до митного оформлення інвойси, контракт та інші товаросупровідні документи узгоджені та не містять жодних розбіжностей, містять інформацію про спосіб, структуру та термін оплати, то згідно з частиною п`ятою статті 53 Митного кодексу України від 13.03.2012 № 4495-VI, вимога надати вищезазначені додаткові документи є неправомірною, оскільки заборонено витребовувати документи, не передбачені цією статтею або за відсутності підстав, передбачених частиною третьою.

Частиною 1 статті 254 Митного кодексу України від 13.03.2012 № 4495-VI передбачено, що документи, необхідні для здійснення митного контролю та митного оформлення товарів, що переміщуються через митний кордон України при здійсненні зовнішньоекономічних операцій, подаються митному органу українською мовою, офіційною мовою митних союзів, членом яких є Україна, або іншою іноземною мовою міжнародного спілкування. Митні органи вимагають переклад українською мовою документів, складених іншою мовою, ніж офіційна мова митних союзів, членом яких є Україна, або іншою іноземною мовою міжнародного спілкування, тільки у разі, якщо дані, які містяться в них, є необхідними для перевірки або підтвердження відомостей, зазначених у митній декларації. У такому разі декларант забезпечує переклад зазначених документів за власний рахунок.

Проте, відповідачем в оскаржених рішеннях не зазначено, які саме дані, що містяться у додатково витребуваних митницею для підтвердження митної вартості товарів документах, є необхідними для перевірки або підтвердження відомостей, зазначених у митній декларації. Також зі змісту оскаржуваних рішень не вбачається, яким саме чином ненадання перекладу вищезазначених документів вплинуло на достовірність визначення позивачем задекларованої митної вартості.

Враховуючи викладене, Одеська митниця необґрунтовано зобов`язала позивача надати для підтвердження митної вартості товарів переклади додатково витребуваних митницею документів на українську мову відповідно до статті 254 Митного кодексу України від 13.03.2012 № 4495-VI.

Застосовуючи положення статей 53, 54 Митного кодексу України від 13.03.2012 № 4495-VI, Верховний Суд в постановах від 24.12.2020 № 810/495/16 (адміністративне провадження № К/9901/6451/18) за позовом ТОВ "Ела Групп" до Київської митниці ДФС, та від 01.04.2021 у справі № 826/10755/16 (адміністративне провадження № К/9901/19619/18) за позовом ТОВ "Лайфселл" до Київської міської митниці ДФС, прийшов до висновків про те, що "митні органи мають право здійснювати контроль правильності обчислення декларантом митної вартості, але ці повноваження здійснюються у спосіб, визначений законом, зокрема, витребовування додаткових документів на підтвердження задекларованої митної вартості може мати місце тільки у випадку наявності обґрунтованих сумнівів у достовірності поданих декларантом відомостей. Такі сумніви можуть бути зумовлені неповнотою поданих документів для підтвердження заявленої митної вартості товарів, невідповідністю характеристик товарів, зазначених у поданих документах, митному огляду цих товарів, порівнянням рівня заявленої митної вартості товарів з рівнем митної вартості ідентичних або подібних товарів, митне оформлення яких уже здійснено, і таке інше.

Наявність у митного органу обґрунтованого сумніву у правильності визначення митної вартості є обов`язковою, оскільки з цією обставиною закон пов`язує можливість витребування додаткових документів у декларанта та надає митниці право вчиняти наступні дії, спрямовані на визначення дійсної митної вартості товарів.

Разом з тим, витребувати необхідно ті документи, які дають можливість пересвідчитись у правильності чи помилковості задекларованої митної вартості, а не всі, які передбачені статтею 53 Митного кодексу України від 13.03.2012 № 4495-VI. Ненадання повного переліку витребуваних документів може бути підставою для визначення митної вартості не за першим методом лише тоді, коли подані документи є недостатніми чи такими, що у своїй сукупності не спростовують сумнів у достовірності наданої інформації".

Відповідно до фактичних обставин справи, надані позивачем до Одеської митниці документи кореспондувалися між собою та містили чітку, недвозначну і зрозумілу інформацію про товари та їх ціну, а отже у сукупності всі відомості, які підтверджували числові значення митної вартості (її складових), й не давали підстав для сумніву щодо повноти та правильності її визначення декларантом.

Тобто використані декларантом відомості про визначення митної вартості, базувалися на об`єктивних, документально підтверджених даних, а тому існували підстави, передбачені частиною 1 статті 58 Митного кодексу України від 13.03.2012 № 4495-VI для застосування методу визначення митної вартості товарів за ціною договору (контракту) щодо товарів, які імпортуються (першого методу).

Пунктами 1-3 частини 6 статті 54 Митного кодексу України від 13.03.2012 № 4495-VI передбачено, що митний орган може відмовити у митному оформленні товарів за заявленою декларантом або уповноваженою ним особою митною вартістю виключно за наявності обґрунтованих підстав вважати, що заявлено неповні та/або недостовірні відомості про митну вартість товарів, у тому числі невірно визначено митну вартість товарів, у разі: 1) невірно проведеного декларантом або уповноваженою ним особою розрахунку митної вартості; 2) неподання декларантом або уповноваженою ним особою документів згідно переліком та відповідно до умов, зазначених у частинах другій - четвертій статті 53 цього Кодексу, або відсутності у цих документах всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари; 3 3) невідповідності обраного декларантом або уповноваженою ним особою методу визначення митної вартості товару умовам, наведеним у главі 9 цього Кодексу.

Відповідно до частини 1 статті 55 Митного кодексу України від 13.03.2012 № 4495-VI рішення про коригування заявленої митної вартості товарів, які ввозяться на митну територію України з поміщенням у митний режим імпорту, приймається митним органом у письмовій формі під час здійснення контролю правильності визначення митної вартості цих товарів як до, так і після їх випуску, якщо митним органом у випадках, передбачених частиною шостою статті 54 цього Кодексу, виявлено, що заявлено неповні та/або недостовірні відомості про митну вартість товарів, у тому числі невірно визначено митну вартість товарів.

Пунктами 1, 2 частини 2 статті 55 Митного кодексу України від 13.03.2012 № 4495-VI визначено, що прийняте митним органом письмове рішення про коригування заявленої митної вартості товарів має містити: 1) обґрунтування причин, через які заявлену декларантом митну вартість не може бути визнано; 2) наявну в митного органу інформацію (у тому числі щодо числових значень складових митної вартості, митної вартості ідентичних або подібних (аналогічних) товарів, інших умов, що могли вплинути на ціну товарів), яка призвела до виникнення сумнівів у правильності визначення митної вартості та до прийняття рішення про коригування митної вартості, заявленої декларантом.

Зазначені у пунктах 1-7 цієї позовної заяви доводи дають можливість зробити висновок про те, що в оскаржуваних рішеннях про коригування митної вартості товарів відповідачем не наведено існування обґрунтованих сумнівів у правильності визначення митної вартості, не зазначено причин, через які не міг бути застосований метод визначення митної вартості товарів за ціною договору (контракту) щодо товарів, які імпортуються (вартість операції) (перший метод).

Враховуючи викладене, у Одеської митниці не було підстав, передбачених частиною 3 статті 53 Митного кодексу України від 13.03.2012 № 4495-VI, для витребування додаткових документів для підтвердження заявленої митної вартості товарів, а також причин для коригування митної вартості та для відмови у митному оформленні товарів.

Отже, Одеська митниця під час прийняття оскаржуваних рішень про коригування митної вартості товарів № UA500020/2025/000185/2 від 19.06.2025, № UA500020/2025/000184/2 від 19.06.2025, № UA500020/2025/000193/2 від 26.06.2025, № UA500020/2025/000194/2 від 26.06.2025, № UA500020/2025/000199/2 від 02.07.2025, та карток відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення № UA500020/2025/000301 від 19.06.2025, № UA500020/2025/000300 від 19.06.2025, № UA500020/2025/000313 від 26.06.2025, N UA500020/2025/000314 від 26.06.2025, № UA500020/2025/000321 від 02.07.2025 належним чином не здійснила перевірку числового значення заявленої позивачем митної вартості товарів, та порушила положення частини 2 статті 19 Конституції України, частин 1, 2 статті 54, пунктів 1, 2 частини 4 статті 54, пунктів 1-3 частини 5 статті 54, пунктів 1-3 частини 6 статті 54, частини 1 статті 55, пункту 1 частини 2 статті 55, частини 3 статті 318, частин 1, 2, 5 статті 327 Митного кодексу України від 13.03.2012 № 4495-VI.

Згідно з частиною 3 статті 57 Митного кодексу України від 13.03.2012 № 4495-VI кожний наступний метод застосовується лише у разі, якщо митна вартість товарів не може бути визначена шляхом застосування попереднього методу відповідно до норм цього Кодексу.

Частинами 1, 2 статті 64 Митного кодексу України від 13.03.2012 № 4495-VI передбачено, що у разі якщо митна вартість товарів не може бути визначена шляхом послідовного використання методів, зазначених у статтях 58-63 цього Кодексу, митна вартість оцінюваних товарів визначається з використанням способів, які не суперечать законам України і є сумісними з відповідними принципами і положеннями Генеральної угоди з тарифів і торгівлі (GATT). Митна вартість, визначена згідно з положеннями цієї статті, повинна ґрунтуватися на раніше визнаних (визначених) митними органами митних вартостях.

Згідно з частиною 3 статті 64 Митного кодексу України від 13.03.2012 № 4495-VI митна вартість імпортних товарів не визначається згідно із положеннями цієї статті на підставі: 1) ціни товарів українського походження на внутрішньому ринку України; 2) системи, яка передбачає прийняття для митних цілей вищої з двох альтернативних вартостей; 3) ціни товарів на внутрішньому ринку країни-експортера; 4) вартості виробництва, іншої, ніж обчислена вартість, визначена для ідентичних або подібних (аналогічних) товарів відповідно до положень статті 63 цього Кодексу; 5) ціни товарів, що поставляються з країни-експортера до третіх країн; 6) мінімальної митної вартості; 7) довільної чи фіктивної вартості.

Пунктом 2 статті VII Генеральної угоди з тарифів і торгівлі від 30.10.1947 передбачено, що оцінка імпортованого товару для митних цілей повинна ґрунтуватися на дійсній вартості імпортованого товару, на який розраховується мито, або подібного товару і не повинна ґрунтуватися на вартості товару національного походження чи на довільній або фіктивній вартості. Під "дійсною вартістю" слід розуміти ціну, за яку, під час та в місці, визначеними законодавством імпортуючої країни, такий чи подібний товар продається або пропонується до продажу при звичайному ході торгівлі за умов повної конкуренції. У тому ступені, в якому на ціну такого чи подібного товару впливає кількість окремої трансакції, ціна, що розглядається, повинна єдиним способом пов`язуватися або і) з порівнюваними кількостями, або іі) з кількостями, не менш сприятливими для імпортерів, ніж ті, в яких більший обсяг товарів продається у торгівлі між країнами експорту та імпорту. Якщо дійсна вартість не може бути визначена відповідно до підпункту b) цього пункту, оцінка для митних цілей повинна ґрунтуватися на найближчому еквіваленті такої вартості, який можна визначити.

Відповідно до пунктів 1, 2 статті 7 Угоди про застосування статті VII Генеральної угоди про тарифи й торгівлю від 15.04.1994 якщо митної вартості імпортних товарів не може бути визначено згідно з положеннями статей 1 - 6 включно, митна вартість визначається з використанням обґрунтованих засобів, сумісних з принципами та загальними положеннями цієї Угоди й статті VII ГАТТ 1994 та на підставі даних, наявних у країні імпорту.

Митна вартість не визначається згідно з положеннями цієї статті на підставі: а) продажної ціни в країні імпорту товарів, вироблених у такій країні; b) системи, яка передбачає прийняття для митних цілей вищої з двох альтернативних вартостей; с) ціни товарів на внутрішньому ринку країни-експортера; д) вартості виробництва, крім обчислених вартостей, які визначені для ідентичних або подібних товарів відповідно до положень статті 6; е) ціни товарів для експорту в країну, іншу, ніж країна імпорту; 1) мінімальної митної вартості або g) довільних чи фіктивних вартостей.

Пунктами 2, 4 частини 2 статті 55 Митного кодексу України від 13.03.2012 № 4495-VI визначено, що прийняте митним органом письмове рішення про коригування заявленої митної вартості товарів має містити: - наявну в митного органу інформацію (у тому числі щодо числових значень складових митної вартості, митної вартості ідентичних або подібних (аналогічних) товарів, інших умов, що могли вплинути на ціну товарів), яка призвела до виникнення сумнівів у правильності визначення митної вартості та до прийняття рішення про коригування митної вартості, заявленої декларантом; - обгрунтування числового значення митної вартості товарів, скоригованої митним органом, та фактів, які вплинули на таке коригування.

Відповідно до пункту 2.1 Правил заповнення рішення про коригування митної вартості товарів, які затверджені наказом Міністерства фінансів України від 24.05.2012 № 598 (Зареєстровано в Міністерстві юстиції 01.06.2012 за № 883/21195) в графі 33 "Обставини прийняття Рішення та джерела інформації, що використовувалися митним органом для визначення митної вартості" зазначається послідовність застосування методів визначення митної вартості та причин, через які не був застосований кожний з методів, що передує методу, обраному митним органом. Причини, через які не можуть бути застосовані методи визначення митної вартості товарів за ціною договору щодо ідентичних, подібних (аналогічних) товарів (наприклад, відсутня інформація щодо вартості ідентичних або подібних (аналогічних) товарів), фіксуються у графі. Посилання на використання цінової бази Єдиної автоматизованої інформаційної системи Держмитслужби у Рішенні допускається тільки при визначенні митної вартості відповідно до положень статей 59, 60 та 64 Кодексу з обов`язковим зазначенням номера та дати митної декларації, яка була взята за основу для визначення митної вартості оцінюваних товарів, з поясненнями щодо зроблених коригувань на обсяг партії ідентичних або подібних (аналогічних) товарів, умов поставки, комерційних умов тощо.

В графі 33 рішення про коригування митної вартості товарів N UA500020/2025/000185/2 від 19.06.2025 Одеська митниця зазначила, що "з метою забезпечення повноти оподаткування, було проведено аналіз баз даних АСМО «Інспектор» та ЄАІС Держмитслужби та встановлено, з урахуванням заявленого коду товару згідно УКТЗЕД ), країни виробництва (CN), опису товарів (Трикотажне полотно, поперечнов`язане, із синтетичних волокон), згідно умов поставки СРТ митне оформлення яких здійснено за ціною угоди у найближчий до митного оформлення час товару є більшим і становить 3,96 дол. США/кг. (МД від 24.03.2025 № UA 100180/2025/502976, МД від 24.02.2024 № UA500020/2025/001553), ніж заявлено декларантом - 3,05 дол. США/кг".

В електронному повідомленні, яке було направлено декларанту перед прийняттям рішення про коригування митної вартості товарів № UA500020/2025/000184/2 від 19.06.2025 Одеська митниця зазначила, що "з метою забезпечення повноти оподаткування, було проведено аналіз баз даних АСМО «Інспектор» та ЄАІС Держмитслужби та встановлено, з урахуванням заявленого коду товару згідно УКТЗЕД ), країни виробництва (CN), опису товарів (Трикотажне полотно, поперечнов`язане, із синтетичних волокон), згідно умов поставки СРТ митне оформлення яких здійснено за ціною угоди у найближчий до митного оформлення час товару (квітень 2025р.) є більшим і становить 3,96 дол. США/кг. (МД від 09.04.2025 № UA408020/2025/13213), ніж заявлено декларантом - 3,05 дол. США/кг".

В електронному повідомленні, яке було направлено декларанту перед прийняттям рішення про коригування митної вартості товарів № UA500020/2025/000193/2 від 26.06.2025 Одеська митниця зазначила, що "з метою забезпечення повноти оподаткування, було проведено аналіз баз даних АСМО «Інспектор» та ЄІС Держмитслужби та встановлено, з урахуванням заявленого коду товару згідно УКТЗЕД ), країни виробництва (CN), опису товарів (Трикотажне полотно із синтетичних волокон), згідно умов поставки СРТ митне оформлення яких здійснено за ціною угоди у найближчий до митного оформлення час товару (червень 2025р.) є більшим і становить 3,96 дол. США/кг. (МД від 16.06.2025 № UA110020/2025/2195), ніж заявлено декларантом - 3,05 дол. США/кг".

В електронному повідомленні, яке було направлено декларанту перед прийняттям рішення про коригування митної вартості товарів № UA500020/2025/000194/2 від 26.06.2025 Одеська митниця зазначила, що "з метою забезпечення повноти оподаткування, було проведено аналіз баз даних АСМО «Інспектор» та ЄАІС Держмитслужби та встановлено, з урахуванням заявленого коду товару згідно УКТЗЕД ), країни виробництва (CN), опису товарів (полотно трикотажне, машинного в`язання, із синтетичних волокон, пофарбоване), згідно умов поставки СРТ митне оформлення яких здійснено за ціною угоди у найближчий до митного оформлення час товару (травень 2025р.) є більшим і становить 3,96 дол. США/кг. (МД від 19.05.2025 № UA500580/2025/3554), ніж заявлено декларантом - 3,05 дол. США/кг".

В електронному повідомленні, яке було направлено декларанту перед прийняттям рішення про коригування митної вартості товарів № UA500020/2025/000199/2 від 02.07.2025 Одеська митниця не зазначила використаних нею джерел коригування цінової інформації, однак в електронному повідомленні від 13.06.2025 вказала, що "з метою забезпечення повноти оподаткування, було проведено аналіз баз даних АСМО «Інспектор» та ЄАІС Держмитслужби та встановлено, з урахуванням заявленого коду товару згідно УКТЗЕД ), країни виробництва (CN), опису товарів (Полотно трикотажне синтетичне пофарбоване), згідно умов поставки СРТ митне оформлення яких здійснено за ціною угоди у найближчий до митного оформлення час товару є більшим і становить: товар 1 - 3,96 дол. США/кг (МД від 16.06.2025 № UA110020/2025/2195)".

Одеська митниця в оскаржуваних рішеннях використала другорядний метод визначення митної вартості - резервний (шостий метод), зазначивши номери та дати митних декларацій, які були взяті за основу для визначення митної вартості оцінюваних товарів наступні митні декларації: від 24.03.2025 № UA100180/2025/502976, від 24.02.2024 № UA500020/2025/001553, від 09.04.2025 № UA408020/2025/13213, від 16.06.2025 № UA110020/2025/2195, від 19.05.2025 № UA500580/2025/3554.

В постанові Верховного Суду від 14.08.2018 у справі № 820/9195/15 (адміністративне провадження № К/9901/12147/18) за позовом Приватного підприємства "Спецімпекс" до Харківської митниці Державної фіскальної служби міститься висновок про те, що "оцінюючи обґрунтованість обрання відповідачем другорядного методу визначення митної вартості товару (резервний), Суд зазначає, що сама лише наявність в інформаційних базах даних митного органу інформації про те, що у попередні періоди аналогічні товари були розмитнені із зазначенням більшої митної вартості жодним чином не доводить неправильність її визначення позивачем, оскільки митна вартість залежить від ряду обставин і визначається в кожному конкретному випадку".

В постанові Верховного Суду від 21.12.2018 у справі № 815/228/17 (адміністративне провадження № К/9901/45333/18) за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "Агроперспектива ЮМТ" до Київської міської митниці ДФС зазначено про те, що "наявність інформаційних базах даних митного органу інформації про те, що у попередні періоди аналогічні товари були розмитнені із зазначенням більшої митної вартості жодним чином не доводить неправильність її визначення позивачем, оскільки митна вартість залежить від ряду обставин і визначається в кожному конкретному випадку".

Також Верховний Суд в постанові від 19.02.2019 у справі № 805/2713/16-а (касаційне провадження № К/9901/11058/18) за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "Метінвест-Шіппінг" до Донецької митниці ДФС прийшов до висновку про те, що спрацювання системи управління ризиками є лише рекомендацією посадовій особі органу доходів і зборів більш детально проаналізувати умови зовнішньоекономічної операції, та не може бути безумовною підставою для відмови в оформленні товару за самостійно заявленою декларантом митною вартістю товарів. Різниця між вартістю товару, задекларованого особою та вартістю схожих товарів, що розмитнювались цією особою чи іншими особами у попередніх періодах також не свідчить про наявність порушень з боку декларанта і не є підставою для автоматичного збільшення митної вартості товарів до показників автоматизованої системи аналізу та управління ризиками.

Аналогічні висновки містяться у постановах Верховного Суду від 30.06.2022 у справі № 280/1824/19 (адміністративне провадження № К/9901/16470/20) за позовом Приватного малого виробничо-комерційного підприємства "Ассоль" до Запорізької митниці ДФС, від 05.07.2022 у справі № 804/150/16 (адміністративне провадження № К/9901/43057/18) за позовом Публічного акціонерного товариства "ДНІПРОВСЬКИЙ МЕТАЛУРГІЙНИЙ КОМБІНАТ ім. Ф.Е. Дзержинського" до Дніпропетровської митниці ДФС.

Отже, митна вартість товарів, яка була зазначена у митних деклараціях: від 24.03.2025 N UA100180/2025/502976, від 24.02.2024 № UA500020/2025/001553, від 09.04.2025 № UA408020/2025/13213, від 16.06.2025 № UA110020/2025/2195, від 19.05.2025 № UA500580/2025/3554 не свідчить про наявність порушень з боку декларанта та не є підставою для автоматичного збільшення митної вартості товарів до її показників.

Також Верховний Суд в постанові від 04.09.2018 у справі № 818/1186/17 (адміністративне провадження № К/9901/51204/18) за позовом ТОВ "Сумифітофармація" до Сумської митниці ДФС прийшов до висновків про те, що "формально нижчий рівень митної вартості імпортованого позивачем товару від рівня митної вартості іншого митного оформлення не може розцінюватися як заниження позивачем митної вартості та не є перешкодою для застосування першого методу визначення митної вартості товару і не може бути достатньою та самостійною підставою для відмови у здійсненні митного оформлення товару за першим методом визначення його митної вартості".

Верховний Суд зауважує, що "рішення про коригування митної вартості товару не може базуватися виключно на інформації ЄАІС ДФС України, оскільки порядок її формування, ведення, отримання інформації, а також порядок використання її даних суб`єктами господарських відносин при здійсненні ними зовнішньоекономічної діяльності Митним кодексом України не передбачено. Також слід врахувати, що в ЄАІС ДФС України відсутня інформація про коригування заявленої митної вартості товарів, а також інформація щодо судових рішень з питань визначення митної вартості товарів та методів її визначення, у зв`язку з чим така інформаційна база не містить всіх об`єктивних даних щодо імпортованих в Україну товарів, які підтверджуються документально та підлягають обчисленню.

У рішенні про коригування заявленої митної вартості, крім номера та дати митних декларацій, які були взяті за основу для визначення митної вартості оцінюваних товарів, митний орган повинен також навести пояснення щодо зроблених коригувань на обсяги партії ідентичних або подібних (аналогічних) товарів, умов поставки, комерційних умов тощо та зазначити докладну інформацію і джерела, які використовувалися митним органом при визначенні митної вартості оцінюваних товарів із застосуванням другорядних методів".

В постанові Верховного Суду від 29.09.2020 у справі № 520/7041/19 (адміністративне провадження № К/9901/11043/20) за позовом ОСОБА_2 до Слобожанської митниці Держмитслужби зазначено про те, що "Верховний Суд у своїх постановах неодноразово звертав увагу на те, що рішення про коригування митної вартості товарів є обґрунтованим та мотивованим у контексті норм пунктів 2, 4 частини другої статті 55 Митного кодексу України якщо містить не лише дату та номер митної декларації, на підставі якої здійснено коригування митної вартості, а й порівняння характеристик оцінюваного товару та характеристик товару, ціна якого взята за основу для коригування митної вартості за такими другорядними методами, як за ціною договору щодо ідентичних товарів, за ціною договору щодо подібних (аналогічних) товарів, на основі віднімання вартості, резервний метод.

Верховний Суд зазначає, що принцип обгрунтованості рішення суб`єкта владних повноважень має на увазі, що рішенням повинне бути прийнято з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії), на оцінці усіх фактів та обставин, що мають значення. Європейський Суд з прав людини у рішенні по справі "Суомінен проти Фінляндії" (Suominen v. Finland), N 37801/97, п. 36, від 1 липня 2003 року, вказує, що орган влади зобов`язаний виправдати свої дії, навівши обґрунтування своїх рішень".

Верховний Суд в постанові від 11.11.2019 у справі № 815/3587/17 за позовом ТОВ "Акваполіс" до Одеської митниці ДФС зазначив, що "саме по собі припущення митного органу про подання декларантом невідповідних документів чи наявності в них розбіжностей, відмінність між рівнем заявленої декларантом митної вартості товару та рівнем митної вартості ідентичних або подібних товарів, митне оформлення яких вже здійснено, не є достатнім для висновку про недостовірність даних щодо митної вартості товарів, заявленої декларантом, або беззаперечною підставою для незастосування обраного ним методу визначення митної вартості".

Приймаючи рішення про коригування митної вартості товарів № UA500020/2025/000185/2 від 19.06.2025, № UA500020/2025/000184/2 від 19.06.2025, № UA500020/2025/000193/2 від 26.06.2025, № UA500020/2025/000194/2 від 26.06.2025, № UA500020/2025/000199/2 від 02.07.2025 за ціною договору щодо подібних (аналогічних) товарів (третій метод) та шостим (резервним) методом, Одеська митниця не вказала, яким чином митна вартість товарів була визначена саме в такому розмірі, які складові вплинули на формування такої вартості, та не навела жодних розрахунків, за якими митним органом було визначено таку вартість товарів.

В рішеннях про коригування митної вартості товарів № UA500020/2025/000185/2 від 19.06.2025, № UA500020/2025/000184/2 від 19.06.2025, № UA500020/2025/000193/2 від 26.06.2025, № UA500020/2025/000194/2 від 26.06.2025, № UA500020/2025/000199/2 від 02.07.2025 Одеською митницею не наведені порівняння характеристик оцінюваного товару та характеристик товару, ціна якого взята за основу для коригування митної вартості, пояснення щодо зроблених коригувань на обсяги партії подібних (аналогічних) товарів, комерційних умов тощо та не зазначена докладна інформація і джерела, які використовувалися митним органом при визначенні митної вартості оцінюваних товарів із застосуванням другорядних методів (тобто не наведене обґрунтування числового значення митної вартості товарів, скоригованої митним органом, та фактів, які вплинули на таке коригування).

Одеська митниця не врахувала того, що відомості, які містяться в ЄAIC, мають лише допоміжний інформаційний характер при прийнятті митним органом відповідних рішень, та жодним чином не можуть слугувати визначальним фактором під час прийняття рішення про коригування митної вартості товарів. Різниця між вартістю товару, задекларованого особою, та вартістю схожих товарів, що митне оформлення яких здійснювалось у попередніх періодах, також не свідчить про наявність порушень з боку декларанта і не є підставою для автоматичного збільшення митної вартості товарів до показників ЄAIC Держмитслужби.

Наявність у названій системі інформації про те, що подібний товар у попередні періоди розмитнювався за вартістю більшою, ніж задекларована декларантом, за відсутності інших визначених законом підстав, що обумовлюють межі і способи здійснення митним органом контролю митної вартості, не утворює підстав для відмови у визнанні заявленої декларантом митної вартості за основним методом та її визначенні за другорядними методами, оскільки торгові відносини є різноманітними, здійснюються на принципах автономії волі та свободи договору, при цьому безліч обставин можуть впливати на їх ціну (характеристика товару, виробник, торгова марка, умови і обсяги поставок, наявність знижок тощо), і сама по собі не свідчить про наявність порушень з боку декларанта і не призводить до автоматичного збільшення митної вартості товарів, адже законодавство таких підстав прямо не встановлює, тому не є перешкодою для застосування першого методу визначення митної вартості товару.

Таким чином, рішення про коригування митної вартості товарів № UA500020/2025/000185/2 від 19.06.2025, № UA500020/2025/000184/2 від 19.06.2025, № UA500020/2025/000193/2 від 26.06.2025, № UA500020/2025/000194/2 від 26.06.2025, № UA500020/2025/000199/2 від 02.07.2025 прийняті суб`єктом владних повноважень з порушенням пунктів 2, 4 частини 2 статті 55, частини 3 статті 57 Митного кодексу України від 13.03.2012 № 4495-VI, пункту 2.1 Правил заповнення рішення про коригування митної вартості товарів, які затверджені наказом Міністерства фінансів України від 24.05.2012 № 598 (Зареєстровано в Міністерстві юстиції 01.06.2012 за № 883/21195).

Згідно з частинами 1, 2 статті 256 Митного кодексу України від 13.03.2012 № 4495- VI відмова у митному оформленні це письмове вмотивоване рішення митного органу про неможливість здійснення митного оформлення товарів, транспортних засобів комерційного призначення через невиконання декларантом або уповноваженою ним особою умов, визначених цим Кодексом. У рішенні про відмову у митному оформленні повинні бути зазначені причини відмови та наведені вичерпні роз`яснення вимог, виконання яких забезпечує можливість митного оформлення товарів, транспортних засобів комерційного призначення. Зазначене рішення повинно також містити інформацію про порядок його оскарження.

Пунктом 8.2 розділу VIII Порядку виконання митних формальностей при здійсненні митного оформлення товарів із застосуванням митної декларації на бланку єдиного адміністративного документа, який затверджений наказом Міністерства фінансів України від 30.05.2012 № 631 (Зареєстровано в Міністерстві юстиції України 10.08.2012 за № 1360/21672) передбачено, що у картці відмови зазначаються причини відмови, наводяться вичерпні роз`яснення вимог, виконання яких забезпечує можливість прийняття митної декларації, митного оформлення, випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення, а також вказується інформація про порядок оскарження рішення про відмову.

Частиною 1 статті 55 Митного кодексу України від 13.03.2012 № 4495-VI передбачено, що рішення про коригування заявленої митної вартості товарів, які ввозяться на митну територію України з поміщенням у митний режим імпорту, приймається митним органом у письмовій формі під час здійснення контролю правильності визначення митної вартості цих товарів як до, так і після їх випуску, якщо митним органом у випадках, передбачених частиною шостою статті 54 цього Кодексу, виявлено, що заявлено неповні та/або недостовірні відомості про митну вартість товарів, у тому числі невірно визначено митну вартість товарів.

Частиною 6 статті 54 Митного кодексу України від 13.03.2012 № 4495-VI визначено, що митний орган може відмовити у митному оформленні товарів за заявленою декларантом або уповноваженою ним особою митною вартістю виключно за наявності обгрунтованих підстав вважати, що заявлено неповні та/або недостовірні відомості про митну вартість товарів, у тому числі невірно визначено митну вартість товарів, у разі: 1) невірно проведеного декларантом або уповноваженою ним особою розрахунку митної вартості; 2) неподання декларантом або уповноваженою ним особою документів згідно з переліком та відповідно до умов, зазначених у частинах другій четвертій статті 53 цього Кодексу, або відсутності у цих документах всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари; 3) невідповідності обраного декларантом або уповноваженою ним особою методу визначення митної вартості товару умовам, наведеним у главі 9 цього Кодексу.

Таким чином, відповідно до положень частини 6 статті 54, частини 1 статті 55 Митного кодексу України від 13.03.2012 № 4495-VI, прийняття митним органом рішення про коригування митної вартості товарів є підставою для відмови у митному оформленні товарів за заявленою декларантом або уповноваженою ним особою митною вартістю.

Картками відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення № UA500020/2025/000301 від 19.06.2025, № UA500020/2025/000300 від 19.06.2025, № UA500020/2025/000313 від 26.06.2025, № UA500020/2025/000314 від 26.06.2025, № UA500020/2025/000321 від 02.07.2025 Одеська митниця відмовила у митному оформленні товарів, зазначивши наступні причини відмови у митному оформленні товарів: "Згідно вимог частини 6 пункту 2 статті 54 Митного кодексу України від 13.03.2021 № 4495-VI відмовлено в митному оформленні. Відповідно до статті 55 Митного кодексу України прийняті рішення про коригування митної вартості № UA500020/2025/000185/2 від 19.06.2025, № UA500020/2025/000184/2 від 19.06.2025, № UA500020/2025/000193/2 від 26.06.2025, № UA500020/2025/000194/2 від 26.06.2025, № UA500020/2025/000199/2 від 02.07.2025. Рішення про відмову у митному оформленні може бути оскаржено у порядку передбаченому гл. 4 Закону України від 13.03.2021 №4495-IV "МИТНИЙ КОДЕКС УКРАЇНИ" або у суді".

Крім того, Одеська митниця в картках відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення № UA500020/2025/000301 від 19.06.2025, № UA500020/2025/000300 від 19.06.2025, N UA500020/2025/000313 від 26.06.2025, № UA500020/2025/000314 від 26.06.2025, N UA500020/2025/000321 від 02.07.2025 роз`яснила вимоги, виконання яких забезпечує можливість прийняття митної декларації, митного оформлення, випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення: "Подання нової ЕМД з урахуванням вимог рішень про визначення митної вартості № UA500020/2025/000185/2 від 19.06.2025, № UA500020/2025/000184/2 від 19.06.2025, № UA500020/2025/000193/2 від 26.06.2025, № UA500020/2025/000194/2 від 26.06.2025, рішення про коригування митної вартості N UA500020/2025/000199/2 від 02.07.2025".

Оскільки декларант відповідно до частин 1, 2 статті 53 Митного кодексу України від 13.03.2012 № 4495-VI надав до Одеської митниці документи, які підтверджували всі складові задекларованої митної вартості товарів, не мали розбіжностей, то у Одеської митниці були відсутні підстави, передбачені частиною 6 статті 54, частиною 1 статті 55, частинами 1, 2 статті 256 Митного кодексу України від 13.03.2012 № 4495-VI, пункту 8.2 розділу VIII Порядку виконання митних формальностей при здійсненні митного оформлення товарів із застосуванням митної декларації на бланку єдиного адміністративного документа, який затверджений наказом Міністерства фінансів України від 30.05.2012 № 631 (Зареєстровано в Міністерстві юстиції України 10.08.2012 за № 1360/21672) для прийняття рішень про коригування митної вартості товарів № UA500020/2025/000185/2 від 19.06.2025, № UA500020/2025/000184/2 від 19.06.2025, № UA500020/2025/000193/2 від 26.06.2025, № UA500020/2025/000194/2 від 26.06.2025, № UA500020/2025/000199/2 від 02.07.2025, карток відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення № UA500020/2025/000301 від 19.06.2025, № UA500020/2025/000300 від 19.06.2025, N UA500020/2025/000313 від 26.06.2025, № UA500020/2025/000314 від 26.06.2025, № UA500020/2025/000321 від 02.07.2025.

Також відповідно до частини 7 статті 54 Митного кодексу України від 13.03.2012 № 4495-VI у разі якщо під час проведення митного контролю митний орган не може аргументовано довести, що заявлено неповні та/або недостовірні відомості про митну вартість товарів, у тому числі невірно визначено митну вартість товарів, заявлена декларантом або уповноваженою ним особою митна вартість вважається визнаною автоматично.

Під час розгляду справи митний орган не довів належними та допустимими доказами, а також аргументованими доводами наявність у поданих позивачем документах розбіжностей, ознак підробки або відсутності всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товару, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена за цей товар.

З огляду на вищевикладене, суд дійшов висновку, що відповідачем неправомірно було прийнято спірні рішення про коригування митної вартості товарів та картки відмови.

Згідно рішення п. 71 Європейського суду з прав людини у справі "Звежинський проти Польщі" позбавлення майна, може бути виправданим, лише якщо воно відбувається в інтересах суспільства і на умовах, передбачених законом. Крім того, будь-яке втручання у право власності має відповідати критерію пропорційності.

Під час втручання необхідно дотримуватися "справедливої рівноваги" між загальними інтересами суспільства і вимогами захисту основних прав людини (рішення у справі "Pressos Compania Naviera S. A." та інші проти Бельгії". Цю рівновагу буде порушено, якщо людині доведеться нести надто специфічний або надмірний тягар.

При цьому, розглядаючи питання, які мають загальний інтерес, органи державної влади повинні діяти коректно і дуже послідовно (рішення у справі "Беєлер проти Італії"). Крім того, як охоронець громадського порядку держава має моральне зобов`язання бути взірцевою, вона повинна стежити за тим, щоб такими були й державні органи, що захищають публічний порядок.

Крім цього, згідно п. 17 рішення ЄСПЛ у справі «TOB «Полімерконтейнер» проти України», будь-яке втручання, включаючи те, яке виникло в результаті заходів для забезпечення сплати податків, не повинно порушувати «справедливого балансу» між вимогами загальних інтересів суспільства та вимогами захисту основних прав людини. Важливість забезпечення такого балансу в цілому відображається в структурі статті 1 Першого протоколу. Необхідного балансу не буде досягнуто, якщо на зацікавлену особу буде покладено індивідуальний та надмірний тягар.

Перевіряючи обґрунтованість та законність дій та рішень суб`єкта владних повноважень, суд враховує наведене нормативне регулювання та вимоги частини 2 статті 2 Кодексу адміністративного судочинства України, які певною мірою відображають принципи адміністративної процедури.

Суд також враховує встановлений ст.3 Конституції України, ст. 6 КАС України принцип верховенства права, який в адміністративному судочинстві зобов`язує суд надавати законам та іншим нормативно-правовим актам тлумачення у спосіб, який забезпечує пріоритет прав людини при вирішенні справи. Тлумачення законів та нормативно-правових актів не може спричиняти несправедливих обмежень прав людини.

Вирішуючи спір, суд також враховує, що орган влади зобов`язаний виправдати свої дії, навівши обґрунтування своїх рішень (див. рішення у справі Суомінен проти Фінляндії (Suominen v. Finland), № 37801/97, п. 36, від 1 липня 2003 року).

Суд акцентує увагу на приписах ч. 2 ст. 77 КАС України, відповідно до якої в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Однак, всупереч наведеним вимогам відповідач, як суб`єкт владних повноважень, не надав суду достатніх беззаперечних доказів на обґрунтування обставин, на яких ґрунтуються його висновки про недотримання позивачем вимог митного законодавства і не довів правомірності оскаржуваних рішень про коригування митної вартості та карток відмови, у зв`язку із чим останні підлягають скасуванню.

Зважаючи на встановлені у справі обставини та з огляду на приписи норм чинного законодавства, які регулюють спірні правовідносини, суд дійшов висновку про обґрунтованість адміністративного позову та наявність підстав для його задоволення.

Судові витрати розподілити відповідно до ст. 139 КАС України.

Керуючись ст.ст. 139, 242-246, 262 КАС України, суд

ВИРІШИВ:

Адміністративний позов Товариства з обмеженою відповідальністю «МАСКІНІ ПРОДАКТ» (49107, м. Дніпро, вул. Пушкіна Генерала (Шевченківський, Соборний райони), буд. 1; ) до Одеської митниці (65078, м. Одеса, вул. Лип Івана та Юрія, 21А; ЄДРПОУ ВП 44005631) про визнання протиправними та скасування рішень про коригування митної вартості, карток відмови задовольнити.

Визнати протиправними та скасувати рішення Одеської митниці про коригування вартості товарів № UA500020/2025/000185/2 від 19.06.2025, № UA500020/2025/000184/2 від 19.06.2025, № UA500020/2025/000193/2 від 26.06.2025, № UA500020/2025/000194/2 від 26.06.2025, № UA500020/2025/000199/2 від 02.07.2025.

Визнати протиправними та скасувати картки відмови Одеської митниці в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення № UA500020/2025/000301 від 19.06.2025, № UA500020/2025/000300 від 19.06.2025, № UA500020/2025/000313 від 26.06.2025, № UA500020/2025/000314 від 26.06.2025, № UA500020/2025/000321 від 02.07.2025.

Стягнути з бюджетних асигнувань Одеської митниці на користь Товариства з обмеженою відповідальністю «МАСКІНІ ПРОДАКТ» судові витрати в розмірі 20446,52 грн (двадцять тисяч чотириста сорок шість грн 52 коп.).

Рішення суду набирає законної сили в порядку, передбаченому ст.255 КАС України.

Рішення може бути оскаржене до П`ятого апеляційного адміністративного суду шляхом подачі апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня складання повного судового рішення.

Суддя І.В. Завальнюк