Справа № 574/899/25
Суддя: Гук Т. Р.
Дата ухвалення: 2025-10-21 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Справа № 574/899/25
Провадження 2-а/574/16/2025
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

21 жовтня 2025 року м. Буринь

Суддя Буринського районного суду Сумської області Гук Т.Р., розглянувши заяву про забезпечення позову у справі за позовом ОСОБА_1 до ІНФОРМАЦІЯ_1 , третя особа: Буринський відділ державної виконавчої служби у Конотопському районі Сумської області Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції про скасування постанови про накладення адміністративного стягнення,

в с т а н о в и в:

Позивач звернувся до суду з даним позовом, в якому просить скасувати постанову серії АП №1661 від 21.07.2025 року про притягнення його до адміністративної відповідальності за ч.3 ст. 210 КУпАП та закрити провадження у даній справі.

Крім того, до позовної заяви долучено заяву про забезпечення позову, шляхом зупинення стягнення грошових коштів з позивача ОСОБА_1 на підставі постанови серії АП №1661 від 21.07.2025 року.

Розглянувши заяву про забезпечення адміністративного позову, суд вважає, що таку заяву слід повернути заявнику без розгляду з огляду на наступне.

Так, п.2 ч.1 ст. 152 Кодексу адміністративного судочинства України визначено, що заява про забезпечення позову подається в письмовій формі і повинна містити повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові) (для фізичних осіб) сторін та інших учасників справи, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), поштовий індекс, ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України, реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серію паспорта (для фізичних осіб - громадян України), номери засобів зв`язку, адресу електронної пошти, відомості про наявність або відсутність електронного кабінету.

Однак позивач подавши до суду заяву про забезпечення позову не зазначив відомості про наявність або відсутність у нього електронного кабінету, а також взагалі не вказав відомостей про відповідача та третю особу.

Крім того, відповідно до ч. 4 ст. 152 Кодексу адміністративного судочинства України до заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі.

Як вбачається з матеріалів справи, позивачем не додано до заяви про забезпечення позову квитанції про сплату судового збору за її подання.

Відповідно до ч. 2 ст. 4 Закону України "Про судовий збір" за подання до адміністративного суду заяви про забезпечення позову судовий збір становить 0,3 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Виходячи з вищезазначених норм вбачається, що за подання заяви про забезпечення позовної заяви підлягає до сплати судовий збір в розмірі 908 грн. 40 коп.

Однак, в матеріалах справи не міститься доказів сплати позивачем судового збору за подання заяви про вжиття заходів забезпечення адміністративного позову у порядку і розмірах, вставлених Законом України «Про судовий збір».

Поряд з цим, заявник у заяві про забезпечення позову просить звільнити його від сплати судового збору на підставі частини другої статті 8 Закону України "Про судовий збір".

Так, за приписами частини першої статті 133 КАС України суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою зменшити розмір належних до оплати судових витрат чи звільнити від їх оплати повністю або частково, чи відстрочити або розстрочити сплату судових витрат на визначений строк.

Статтею 8 Закону України "Про судовий збір" встановлено умови за яких суд, враховуючи майновий стан сторони, своєю ухвалою може за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі, за таких умов: 1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу за попередній календарний рік фізичної особи, яка подає позовну заяву, іншу заяву, скаргу, апеляційну чи касаційну скаргу; або 2) особами, які подають позовну заяву, іншу заяву, скаргу, апеляційну чи касаційну скаргу, є: а) військовослужбовці; б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю; г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї; ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або 3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю; або 4) заявником (позивачем) у межах справи про банкрутство (неплатоспроможність) є юридична або фізична особа, у тому числі фізична особа - підприємець, яка перебуває у судових процедурах розпорядження майном, санації або реструктуризації боргів, за клопотанням арбітражного керуючого (розпорядника майна, керуючого санацією, керуючого реструктуризацією) або боржника.

Частиною другою цієї ж статті закріплено, що суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.

Слід зазначити, що статтями 8 Закону України "Про судовий збір" та 133 КАС України встановлено право, а не обов`язок суду звільнити особу за наявних умов від сплати судового збору.

Питання про звільнення від сплати судового збору вирішується судом також на підставі заявленого стороною клопотання та поданих доказів на підтвердження наявності підстав для такого звільнення, визначених приписами Закону України «Про судовий збір».

Відповідно до частини третьої статті 8 Закону України «Про судовий збір» при визначенні майнового стану особи для цілей цієї статті суд може враховувати інформацію про розмір доходів за попередній календарний рік, перебування на утриманні непрацездатних членів сім`ї, наявність у власності нерухомого, рухомого майна та/або іншого цінного майна, а також інші обставини, які мають значення для оцінки майнового стану особи.

У постанові Верховного Суду від 29 вересня 2021 року у справі № 160/12251/20 зазначено, що документом, який відображає всю суму доходу позивача за попередній календарний рік може бути, зокрема, довідка про суми виплачених доходів та утриманих податків, яка формується на підставі відомостей, що містяться у Державному реєстрі фізичних осіб-платників податків.

Аналогічна правова позиція викладена у постановах Верховного Суду від 27 червня 2023 року у справі № 120/3505/22 від 02 листопада 2023 року у справі № 120/6039/22 від 18 січня 2024 року у справі № 520/495/23, від 30 квітня 2025 року у справі № 207/1966/24.

Однак, на підтвердження клопотання про звільнення від сплати судового збору заявником надано індивідуальні відомості про застраховану особу з реєстру загальнообов`язкового державного соціального страхування форми ОК-5, яка містить лише відомості про розмір доходу заявника за 2024 рік, з якого сплачувались страхові внески.

Відтак, з наданої інформації немає можливості пересвідчитись у розмірі всього отриманого доходу позивачем за попередній календарний рік, а тому суд дійшов висновку про відсутність підстав для задоволення вказаного клопотання.

При цьому, Суд роз`яснює, що відмова у звільненні від сплати судового збору не позбавляє особу права повторного звернення із таким клопотанням із обов`язковим наданням необхідних доказів.

Згідно з ч. 7 ст. 154 Кодексу адміністративного судочинства України суд, встановивши, що заяву про забезпечення позову подано без додержання вимог статті 152 цього Кодексу, повертає її заявнику без розгляду, про що постановляє ухвалу.

У зв`язку з тим, що заява про забезпечення позову подана без додержання вимог статті 152 КАС України, суд вважає за необхідне повернути її заявнику без розгляду.

Керуючись ст. ст. 2, 7, 9, 11, 44, 72-78, 151-154 Кодексу адміністративного судочинства України, суддя

постановив:

В задоволенні клопотання ОСОБА_1 про звільнення його від сплати судового збору за подачу заяви про забезпечення позову відмовити.

Заяву ОСОБА_1 про забезпечення позову повернути без розгляду.

Ухвала набирає законної сили відповідно до ст. 256 КАС України з моменту її підписання суддею.

Апеляційна скарга на ухвалу суду може бути подана протягом п`ятнадцяти днів з дня її складення, шляхом подання апеляційної скарги до Другого апеляційного адміністративного суду.

Суддя Т.Р. Гук