Справа № 160/22078/25
Суддя: Ніколайчук Світлана Василівна
Дата ухвалення: 2025-10-20 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД РІШЕННЯ ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
Дніпропетровський окружний адміністративний суд у складі
головуючого судді Ніколайчук С.В.
30 липня 2025 року Товариство з обмеженою відповідальністю «НУМІС» звернулося до Дніпропетровського окружного адміністративного суду із позовною заявою до Головного управління Держпродспоживслужби в Дніпропетровській області, в якій просить:
- визнати протиправним та скасувати Рішення про вжиття обмежувальних (коригувальних) заходів від 11.07.2025 року №141;
- визнати протиправним та скасувати Рішення про вжиття обмежувальних (коригувальних) заходів від 11.07.2025 року №142;
- визнати протиправною та скасувати Постанову про накладення штрафу від 24.07.2025 року №28.
В обґрунтування позовної заяви зазначено, що товариство не погоджується з оскаржуваною постановою, оскільки вона не відповідає нормам чинного законодавства. Посадовими особами відповідача не було дотримано порядку, передбаченого Методикою оцінки рівня ризику, а саме: не складено Сценарний план ймовірності виникнення ризику, що може становити продукція, можна вважати, це призвело до необґрунтованих висновків щодо рівня ризику іграшки та винесення відповідачем необґрунтованих та противоправних Рішення про вжиття обмежувальних (коригувальних) заходів від 11.07.2025 року №141, Рішення про вжиття обмежувальних (коригувальних) заходів від 11.07.2025 року №142, та Постанови про накладення штрафу від 24.07.2025 року №28. Відповідач не врахував винятки з обмежень використання деяких небезпечних речовин в електричному та електронному обладнанні, які наведені в Додатку 3 ТР №139 .
Дія обмежень використання деяких небезпечних речовин в електричному та електронному обладнанні згідно із п. 7(a), п. 8(b)-I Додатку 3 ТР № 139 не поширюється на іграшку SPACE BUBBLE GUM, арт. 214051, тому застосування обмежень використання деяких небезпечних речовин в електричному та електронному обладнанні ТР №139 до зазначених компонентів є передчасним і необґрунтованим до моменту офіційного встановлення строків дії винятків Кабінетом Міністрів України.
Позивач вважає, що Рішення про вжиття обмежувальних (коригувальних) заходів від 11.07.2025 року №141, Рішення про вжиття обмежувальних (коригувальних) заходів від 11.07.2025 року №142 та Постанова про накладення штрафу від 24.07.2025 року №28 підлягають скасуванню, а позовні вимоги задоволенню у повному обсязі.
21.08.2025 року відповідач подав відзив на позовну заяву, де вказав, що пункт 9 Регламенту № 139 визначає, що електричне та електронне обладнання, яке вводиться в обіг, у тому числі кабелі, запасні частини для його ремонту, повторного використання або оновлення функціональності чи модернізації виробничих потужностей, не повинне містити зазначені у додатку 2 до цього регламенту речовини в концентраціях, що перевищують максимально допустимі значення. В свою чергу, додатком 2 Регламенту № 139 передбачено за масою в однорідних матеріалах максимально допустиме значення концентрації речовини: Свинець 0.1%, Кадмій 0.01%. Не відомо чому позивач вирішив, що прилют знайдений в продукції є припоєм з дозволеною місткістю у 85 % свинцю та високою температурою плавлення.
Проте пунктом 8(b) Додатку 3 до Регламенту № 139 чітко визначено, що винятком з обмеження на використання кадмію та його сполуки в електричних контактах є електричне та електронне обладнання, що належить до категорій 8, 9 і 11 визначених у додатку 1 до цього регламенту.
Отже, в жодному з цих винятків з обмеження на використання кадмію та свинцю не зазначені припої, які можуть бути використані для з`єднання складових деталей дитячих іграшок. У задоволенні позовних вимог просить відмовити у повному обсязі.
22.08.2025 року на адресу суду від позивача надійшла відповідь на відзив, де останній вказав, що твердження відповідача про безумовну заборону використання свинцю та кадмію при паянні (лютуванні) складових дитячих іграшок є хибним та таким, що не відповідає дійсності, оскільки відповідач у відзиві зазначає, що «… винятки до пункту 9 Регламенту № 139 не містять жодної норми, яка б дозволяла використання припою з високим вмістом свинцю для з`єднання електричних або електронних деталей в іграшках… сам факт наявності вкрай високої концентрації свинцю в прилютку є безумовною підставою для заборони використання такого матеріалу при паянні (лютуванні) складових дитячих іграшок…». Це, на думку позивача, свідчить про невірне застосування норм ТР №139 при прийнятті спірних рішень.
Позивач також зазначив, що відповідач у своєму відзиві на позов посилається та надає у додатках Сценарний план ймовірності виникнення ризику, який складений ГУ Держпродспоживслужби в Київській області та є невід`ємною частиною акта перевірки характеристик продукції №10-5-5.2-05/34 від 29 квітня 2025 року та Рішень про вжиття обмежувальних (корегувальних) заходів від 12 червня 2025 року №10-5- 5.2-06/309 та №10-5-5.2-06/310, складених ГУ Держпродспоживслужби в Київській області. Отже, доданий відповідачем до відзиву на позов Сценарний план не є належним доказом виконання відповідачем його обов`язків, передбачених Методикою вжиття обмежувальних (корегувальних) заходів, затвердженої постановою Кабінету Міністрів України від 26.12.2011 № 1407.
28.08.2025 року відповідач заперечення на відповідь на відзив, де вказав, що відповідно до акту перевірки характеристик продукції від 29.04.2025 р. № 10-5-5.2-05/34 Головного управління Держпродспоживслужби в Київській області, яким встановлено, що за результатами експертизи (випробування) пістоля з мильними бульбашками, ця продукція не відповідає Технічному регламенту по показникам вмісту свинця та кадмію, відповідачем - Головним управлінням Держпродспоживслужби в Дніпропетровській області видано наказ № 572-ПО від 02 липня 2025 року «Про проведення позапланового заходу державного ринкового нагляду».
На підставі ч.1 ст. 28 Закону №2735- VI, якщо орган ринкового нагляду встановив, що продукція становить серйозний ризик, він невідкладно вимагає відповідно до методики вжиття обмежувальних (корегувальних) заходів, затвердженої Кабінетом Міністрів України, від відповідного суб`єкта господарювання вилучити таку продукцію з обігу, відкликати її та/або знищити або привести її в інший спосіб до стану, що виключає її використання, чи забороняє надання такої продукції на ринку.
Оцінка ризику проводиться органом ринкового нагляду відповідно до методики вжиття обмежувальних (корегувальних) заходів, затвердженої Кабінетом Міністрів України.
Постановою № 28 від 24.07.2025 року про накладення штрафу у розмірі 102 000 грн, позивача було притягнуто на підставі п.1 ч.2 ст. 44 Закону № 2735- VI, як особу, яка ввела продукцію в обіг або відповідно до цього Закону вважається такою, що ввела в обіг продукцію, що становить серйозний ризик.
Рішення № 141 від 11.07.2025 р. таким чином було скасовано у зв`язку з повним його виконанням позивачем, та прийнято нове рішення про його скасування № 88 від 06 серпня 2025 р., а в рішення № 142 від 11.07.2025 р., було внесені зміни, рішенням № 89 від 06 серпня 2025 р., а саме «тимчасова заборона надання продукції на ринку», було змінено на «заборона надання продукції на ринку», абзац перший частини 3 рішення було змінено на «Термін виконання постійно».

Тобто тих самих рішень, які позивач оскаржує вже не існує - №141 скасовано, а №142 частково та внесені зміни, у зв`язку з їх(рішеннями) виконанням з боку позивача.

Відповідач не вважає заявлені вимоги позивача та їх обґрунтування, у тому числі у відповіді на відзив, як такими, що засновані на законі та таким, що підлягають задоволенню.

Згідно з ч. 5, 8 ст. 262 Кодексу адміністративного судочинства України суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами, за відсутності клопотання будь-якої зі сторін про інше. При розгляді справи за правилами спрощеного позовного провадження суд досліджує докази і письмові пояснення, викладені у заявах по суті справи.

Суд, розглянувши подані документи і матеріали справи, з`ясувавши фактичні обставинами, на яких ґрунтуються позов та відзив на позов, оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, встановив таке.

Перевірка позивача Головним управлінням Держпродспоживслужби в Київській області.

В період з 29.04.2025 по 11.06.2025 Головним управлінням Держпродспоживслужби в Київській області була проведена планова виїзна перевірка низьковольтного електричного обладнання, що розповсюджується в магазині "PROSTOR" за адресою: м. Бориспіль, вул. Київський шлях, буд. 75.

Для проведення експертизи (випробування) іграшки "Пістоль з мильними бульбашками", SPACE BUBBLE GUM, HYC9-0415, артикул 214051, штриховий код 11, країна походження Китай (далі продукція або іграшка), 30 квітня 2025 року Головним управлінням Держпродспоживслужби в Київській області прийнято рішення про необхідність відбору зразків Продукції в кількості 2 штук по ціні 225 грн. 00 коп. (за штуку), один з яких - доставляється органом ринкового нагляду до місця проведення експертизи (випробування), а другий - залишається як контрольний зразок у суб`єкта господарювання і зберігається в умовах, що забезпечують збереження її якості та цілісності, до ознайомлення з результатами експертизи (випробування). Зразки опломбовані 30.04.2025 пломби № 0079583 та №0079584.

Після чого було проведено експертиза та отримано протокол випробувань іграшок № 3183/25-і, від 30 .05.2025 року, в якому є результати випробувань пістоль з мильними бульбашками SPACE BUBBLE GUM, HYC9-0415, артикул 214051, штриховий код 11, країна походження Китай.

Протоколом випробувань іграшки №3183/25-і від 30.05.2025 року встановлено, що матеріал прилют за показником вмісту небезпечних речовин (кадмію та свинцю) не відповідає вимогам Технічного регламенту обмеження використання деяких небезпечних речовин в електричному та електронному обладнанні, затвердженому постановою Кабінету Міністрів України від 10 березня 2017 р. № 139, а саме:

- масова частка кадмію в одному з елементів прилютку при нормі не більше 100 мг/кг становить 1710 мг/кг, отже перевищує норму в 17,1 разів;

- масова частка свинцю, при нормі не більше 1000 мг/кг становить 887 000 мг/кг, отже перевищує норму в 887 разів.

12 червня 2025 року Головне управління Держпродспоживслужби в Київській області приймає рішення про вжиття обмежувальних (корегувальних) заходів:

1 - №10-5-5.2-06/309 про вилучення продукції з обігу (далі Рішення № 309);

2 - №10-55.2-06/310 про тимчасову заборону надання продукції на ринку (далі Рішення № 310).

За результатами розгляду заперечень, наданих Товариством, 21.07.2025 року Головне управління Держпродспоживслужби в Київській області прийняло рішення № 10-5- 5.2-10/107 внести до рішення від 12.06.2025 №10-5-5.2-06/310 такі зміни: по-перше: обмежувальний (корегувальний) захід, що визначений в пункті "в" частини 2 Рішення № 310 - тимчасова заборона надання продукції на ринку замінити на пункт "б" частини 2, а саме - "заборона надання продукції на ринку"; по-друге: зміст обмежувального (корегувального) заходу та пов`язані з ним дії, що має виконати Товариство викласти у такій редакції: "Вжити заходів щодо дотримання заборони надання продукції на ринку" з терміном виконання рішення: "ПОСТІЙНО" по-третє: зобов`язати Товариство повідомити до 30 липня 2025 року Головне управління про виконання рішення № 10/5/5.2/10/107.

На підставі ч.1 ст. 28 Закону №2735- VI, якщо орган ринкового нагляду встановив, що продукція становить серйозний ризик, він невідкладно вимагає відповідно до методики вжиття обмежувальних (корегувальних) заходів, затвердженої Кабінетом Міністрів України, від відповідного суб`єкта господарювання вилучити таку продукцію з обігу, відкликати її та/або знищити або привести її в інший спосіб до стану, що виключає її використання, чи забороняє надання такої продукції на ринку.

Оцінка ризику проводиться органом ринкового нагляду відповідно до методики вжиття обмежувальних (корегувальних) заходів, затвердженої Кабінетом Міністрів України.

Таку оцінку було проведено Головним управлінням Держпродспоживслужби в Київській області під час планової виїзної перевірки низьковольтного електричного обладнання, що розповсюджується в магазині "PROSTOR" за адресою: м. Бориспіль, вул. Київський шлях, буд. 75, в період з 29.04.2025 по 11.06.202.

Крім того, проведена перевірка позивача Головним управлінням Держпродспоживслужби в Дніпропетровській області.

На підставі акту перевірки характеристик продукції від 29.04.2025 р. № 10-5- 5.2-05/34 Головного управління Держпродспоживслужби в Київській області, якім було встановлено, що за результатами експертизи(випробування) пістоля з мильними бульбашками, ця продукція не відповідає Технічному регламенту по показникам вмісту свинця та кадмію, відповідачем - Головним управлінням Держпродспоживслужби в Дніпропетровській області видано наказ № 572-ПО від 02 липня 2025 року «Про проведення позапланового заходу державного ринкового нагляду».

Згідно із п.1 та п.2 цього наказу, перевірка проводилась у позивача в строк з 07.07.2025 по 10.07.2025, а предметом здійснення позапланового заходу контролю є перевірка характеристик продукції, а саме: пістоль з мильними бульбашками SPACE BUBBLE GUM, HYC9-0415, артикул 214051, штриховий код 11, країна походження Китай.

На підставі цього наказу видано направлення № 565 від 02 липня 2025 року, для проведення позапланової перевірки характеристик продукції, предмет перевірки- пістоль з мильними бульбашками SPACE BUBBLE GUM, HYC9-0415, артикул 214051, штриховий код 11, країна походження Китай.

Актом перевірки характеристик продукції від 10 липня 2025 року № 0066 встановлено порушення з боку позивача, а також вказано в акті, що позивач є імпортером продукції.

Позивач діючи як імпортер не пересвідчився в тому, що виробник провів відповідну процедуру оцінки відповідності та склав технічну документацію, а також те, що виробник виконав вимоги, які визначені в п.п. 18,19 Технічного регламенту.

Оскільки імпортер несе повну відповідальність за введену в обіг продукцію, яка не відповідає встановленим вимогам та становить серйозний ризик, 10 липня 2025 року, на позивача складено протокол № 066 про виявлене порушення вимог Закону України «Про загальну безпечність нехарчової продукції».

Відповідач прийнято два рішення про вжиття обмежувальних ( корегувальних) заходів, а саме:

- рішення про вжиття обмежувальних ( корегувальних) заходів від 11.07.2025 р. № 141 про вилучення продукції з обігу,

- рішення про вжиття обмежувальних ( корегувальних) заходів від 11.07.2025 р. № 142 про тимчасову заборону продукції.

Головним управлінням Держпродспоживслужби в Дніпропетровській області складено сценарний план ймовірності виникнення ризику, що може становити продукція, яким уповноважений орган - Головне управління Держпродспоживслужби в Київській області, визнав пістоль з мильними бульбашками SPACE BUBBLE GUM, HYC9-0415, артикул 214051, штриховий код 11, країна походження Китай, у сценарному плані як продукцію, що становить серйозний ризик.

Постановою Головного управління Держпродспоживслужби в Дніпропетровській області № 28 від 24.07.2025 року про накладення штрафу у розмірі 102 000 грн, позивача притягнуто на підставі п.1 ч.2 ст. 44 Закону № 2735- VI, як особу, яка ввела продукцію в обіг або відповідно до цього Закону вважається такою, що ввела в обіг продукцію, що становить серйозний ризик.

Не погодившись із таким рішенням від 11.07.2025 р. № 141, № 142 т а постановою № 28 від 24.07.2025 року, та вважаючи, що перевірку проведено за відсутності правових підстав, а оскаржувану постанову та рішення безпідставними, незаконними та необґрунтованими, ТОВ «Нуміс» через свого представника звернулось з цим позовом до суду.

Надаючи правову оцінку встановленим обставинам справи, доводам позивача, викладеним в позовній заяві, та доводам відповідача, викладеним в відзиві на позов, суд врахував такі норми чинного законодавства, які діяли на момент виникнення спірних правовідносин, та релевантні їм джерела права.

Відповідно до частини 2 статті 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Правові та організаційні засади здійснення державного ринкового нагляду і контролю нехарчової продукції встановлено Законом України «Про державний ринковий нагляд і контроль нехарчової продукції» від 2 грудня 2010 року № 2735-VI (далі Закон № 2735-VI).

Згідно зі статтею 1 Закону № 2735-VI державний ринковий нагляд (далі - ринковий нагляд) - діяльність органів ринкового нагляду з метою забезпечення відповідності продукції встановленим вимогам, а також забезпечення відсутності загроз суспільним інтересам; національний знак відповідності - знак, що засвідчує відповідність позначеної ним продукції вимогам технічних регламентів, які на неї поширюються. Неналежне застосування Національного знака відповідності - порушення правил застосування і нанесення Національного знака відповідності, встановлених законами України, та виданих відповідно до них інших нормативно-правових актів, у тому числі технічних регламентів.

Відповідно до статті 4 Закону № 2735-VI метою здійснення ринкового нагляду є вжиття обмежувальних (корегувальних) заходів з відповідним інформуванням про це громадськості щодо продукції, яка при її використанні за призначенням або за обґрунтовано передбачуваних умов і при належному встановленні та технічному обслуговуванні становить загрозу суспільним інтересам чи яка в інший спосіб не відповідає встановленим вимогам.

Частинами першою, другою, п`ятою та шостою статті 10 Закону № 2735-VI визначено, що ринковий нагляд здійснюється органами ринкового нагляду в межах сфер їх відповідальності. Органи ринкового нагляду становлять єдину систему.

Сфери відповідальності органів ринкового нагляду включають види продукції, що є об`єктами технічних регламентів, і можуть включати види продукції, що не є об`єктами технічних регламентів.

Повноваження та порядок діяльності органів ринкового нагляду, права та обов`язки їх посадових осіб, які здійснюють ринковий нагляд, встановлюються цим Законом, законами України "Про загальну безпечність нехарчової продукції".

Органи ринкового нагляду та сфери їх відповідальності визначаються Президентом України.

Відповідно до пункту 6 частини першої статті 11 Закону № 2735-VI з метою здійснення ринкового нагляду органи ринкового нагляду в межах сфер їх відповідальності приймають у випадках та порядку, визначених цим Законом, рішення про вжиття обмежувальних (корегувальних) заходів, здійснюють контроль стану виконання суб`єктами господарювання цих рішень.

Пунктом 1 Положення про Державну службу України з питань безпечності харчових продуктів та захисту споживачів, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 02.09.2015 № 667 визначено, що Державна служба України з питань безпечності харчових продуктів та захисту споживачів (Держпродспоживслужба) є центральним органом виконавчої влади, діяльність якого спрямовується і координується Кабінетом Міністрів України через Міністра аграрної політики та продовольства та який реалізує державну політику у галузі ветеринарної медицини, сферах безпечності та окремих показників якості харчових продуктів, карантину та захисту рослин, ідентифікації та реєстрації тварин, санітарного законодавства, попередження та зменшення вживання тютюнових виробів та їх шкідливого впливу на здоров`я населення, метрологічного нагляду, ринкового нагляду в межах сфери своєї відповідальності, насінництва та розсадництва (в частині сертифікації насіння і садивного матеріалу), реєстрації та обліку машин в агропромисловому комплексі, державного нагляду (контролю) у сфері агропромислового комплексу, державного нагляду (контролю) у сферах охорони прав на сорти рослин, насінництва та розсадництва, державного контролю за додержанням законодавства про захист прав споживачів і рекламу в цій сфері, за якістю зерна та продуктів його переробки, державного нагляду (контролю) за додержанням заходів біологічної і генетичної безпеки щодо сільськогосподарських рослин під час створення, дослідження та практичного використання генетично модифікованого організму у відкритих системах на підприємствах, в установах та організаціях агропромислового комплексу незалежно від їх підпорядкування і форми власності, здійснення радіаційного контролю за рівнем радіоактивного забруднення сільськогосподарської продукції і продуктів харчування.

ГУ Держпродспживслужби в Харківській області відповідно до Положення про нього, затвердженого наказом Держпродспоживслужби від 21.07.2017 № 579 (далі Положення № 579), є територіальним органом Державної служби з питань безпечності харчових продуктів та захисту споживачів.

Підпунктом 10 пункту 6 Положення № 579 передбачено право органів ГУ Держпродспоживслужби здійснювати заходи державного нагляду (контролю) відповідно до закону.

Спірні правовідносини врегульовані нормами цього Закону України "Про державний ринковий нагляд і контроль нехарчової продукції" від 02.12.2010 № 2735-VI у редакції від 31.03.2023 року, чинній на момент їх виникнення.

Відповідно до ч. 2 ст.2 Закону України "Про державний ринковий нагляд і контроль нехарчової продукції", якщо технічними регламентами встановлено спеціальні вимоги щодо здійснення ринкового нагляду стосовно конкретних видів продукції, спрямовані на досягнення тих самих цілей, що й положення цього Закону, положення цього Закону застосовуються лише до тих аспектів ринкового нагляду, що не охоплюються такими спеціальними вимогами. Якщо законами України та виданими відповідно до них нормативно-правовими актами встановлено спеціальні вимоги щодо контролю продукції, положення цього Закону застосовуються лише до тих аспектів контролю продукції, які не охоплюються зазначеними спеціальними вимогами.

Законодавство України про державний ринковий нагляд і контроль продукції складається з цього Закону, Закону України "Про загальну безпечність нехарчової продукції", інших нормативно-правових актів, що регулюють відносини в цій сфері, у тому числі технічних регламентів (ч. 1 ст.3 Закону України "Про державний ринковий нагляд і контроль нехарчової продукції").

Відповідно до ч. 1 ст. 4 Закону України "Про державний ринковий нагляд і контроль нехарчової продукції", метою здійснення ринкового нагляду є вжиття обмежувальних (корегувальних) заходів з відповідним інформуванням про це громадськості щодо продукції, яка при її використанні за призначенням або за обґрунтовано передбачуваних умов і при належному встановленні та технічному обслуговуванні становить загрозу суспільним інтересам чи яка в інший спосіб не відповідає встановленим вимогам.

У свою чергу, за визначенням, наведеним у ст. 1 цього Закону, державний ринковий нагляд (далі - ринковий нагляд) - діяльність органів ринкового нагляду з метою забезпечення відповідності продукції встановленим вимогам, а також забезпечення відсутності загроз суспільним інтересам.

Згідно з ч.ч. 1-6 ст. 10 Закону України "Про державний ринковий нагляд і контроль нехарчової продукції", ринковий нагляд здійснюється органами ринкового нагляду в межах сфер їх відповідальності. Органи ринкового нагляду становлять єдину систему.

Сфери відповідальності органів ринкового нагляду включають види продукції, що є об`єктами технічних регламентів, і можуть включати види продукції, що не є об`єктами технічних регламентів.

Органи ринкового нагляду здійснюють свої повноваження неупереджено.

Забороняється незаконний вплив та втручання у здійснення органами ринкового нагляду своїх повноважень.

Органи ринкового нагляду взаємодіють та обмінюються інформацією між собою, а також з митними органами, центральними органами виконавчої влади, які здійснюють нагляд і контроль продукції, правоохоронними органами, громадськими організаціями споживачів (об`єднаннями споживачів) та об`єднаннями суб`єктів господарювання.

Повноваження та порядок діяльності органів ринкового нагляду, права та обов`язки їх посадових осіб, які здійснюють ринковий нагляд, встановлюються цим Законом та Законом України "Про загальну безпечність нехарчової продукції".

Органи ринкового нагляду та сфери їх відповідальності визначаються Кабінетом Міністрів України.

Постановою Кабінету Міністрів України від 11 лютого 2015 р. № 96 затверджене Положення про Державну службу України з питань праці (далі - Положення №96).

Пунктом 1 Положення №96 визначено, що Державна служба України з питань праці (Держпраці) є центральним органом виконавчої влади, діяльність якого спрямовується і координується Кабінетом Міністрів України через Першого віце-прем`єр-міністра України - Міністра економіки, і який реалізує державну політику у сферах промислової безпеки, охорони праці, гігієни праці, поводження з вибуховими матеріалами промислового призначення, здійснення державного гірничого нагляду, а також з питань нагляду та контролю за додержанням законодавства про працю, зайнятість населення, загальнообов`язкове державне соціальне страхування від нещасного випадку на виробництві та професійного захворювання, які спричинили втрату працездатності, у зв`язку з тимчасовою втратою працездатності, на випадок безробіття (далі - загальнообов`язкове державне соціальне страхування) в частині призначення, нарахування та виплати допомоги, компенсацій, надання соціальних послуг та інших видів матеріального забезпечення з метою дотримання прав і гарантій застрахованих осіб.

Відповідно до підпунктів 21-22 пункту 4 Положення № 96, Держпраці відповідно до покладених на неї завдань здійснює державний ринковий нагляд у межах сфери своєї відповідальності; здійснює нагляд на ринку за об`єктами технічних регламентів та бере участь у розробленні правил і процедури ринкового нагляду за об`єктами технічних регламентів та інших нормативно-правових актів у відповідній сфері;

Згідно пункту 7 Положення № 96 Держпраці здійснює свої повноваження безпосередньо та через утворені в установленому порядку територіальні органи.

Відповідно до п. 4 ч. 1 ст. 11 Закону України "Про державний ринковий нагляд і контроль нехарчової продукції" з метою здійснення ринкового нагляду органи ринкового нагляду в межах сфер їх відповідальності проводять перевірки характеристик продукції, в тому числі відбирають зразки продукції та забезпечують проведення їх експертизи (випробування).

У відповідності з ч.ч. 1-2 ст. 20 Закону України "Про державний ринковий нагляд і контроль нехарчової продукції" ринковий нагляд здійснюється відповідно до секторальних планів ринкового нагляду, які щорічно затверджуються органами ринкового нагляду відповідно до сфер їх відповідальності.

Секторальний план ринкового нагляду охоплює види (типи), категорії та/або групи продукції відповідно до сфер відповідальності органів ринкового нагляду та визначає належність цих видів продукції до певного ступеня ризику.

Відповідно до ч. 1 ст. 22 Закону України "Про державний ринковий нагляд і контроль нехарчової продукції" заходами ринкового нагляду є: 1) перевірки характеристик продукції, у тому числі відбір зразків продукції та їх експертиза (випробування); 2) обмежувальні (корегувальні) заходи, що включають: а) обмеження надання продукції на ринку; б) заборону надання продукції на ринку; в) вилучення продукції з обігу; г) відкликання продукції; 3) контроль стану виконання рішень про вжиття обмежувальних (корегувальних) заходів; 4) попередження органами ринкового нагляду споживачів (користувачів) про виявлену цими органами небезпеку, що становить продукція.

Стаття 23 Закону України "Про державний ринковий нагляд і контроль нехарчової продукції" передбачає порядок проведення перевірок характеристик продукції, а саме:

- під час проведення перевірок характеристик продукції проводиться перевірка документів, у разі необхідності - обстеження зразків продукції, за результатами яких приймається рішення про відбір та експертизу (випробування) зразків продукції, про що зазначається в акті, підготовленому відповідно до вимог статті 23-1 цього Закону (ч. 1).

- при проведенні перевірок характеристик продукції органи ринкового нагляду враховують ступінь ризику, який може становити відповідна продукція, а також відомості, що містяться у зверненнях споживачів (користувачів) про захист їх права на безпечність продукції, та іншу інформацію щодо продукції (ч. 2).

Органи ринкового нагляду проводять планові та позапланові перевірки характеристик продукції.

Планові перевірки характеристик продукції проводяться у розповсюджувачів цієї продукції, а позапланові - у розповсюджувачів та виробників такої продукції (ч. 3).

Предметом таких перевірок є характеристики продукції певного виду (типу), категорії та/або групи.

Під час проведення перевірок продукції певного виду (типу), категорії та/або групи забороняється перевіряти продукцію іншого виду (типу), категорії та/або групи.

У разі якщо за результатами перевірки характеристик продукції органом ринкового нагляду прийнято рішення про вжиття обмежувальних (корегувальних) заходів щодо продукції певного виду (типу), категорії та/або групи, що є предметом перевірки, такі заходи мають бути вжиті суб`єктами господарювання щодо всіх одиниць продукції певного виду (типу), категорії та/або групи, які надаються на ринку та є небезпечними, становлять ризик та/або не відповідають встановленим вимогам (ч. 4).

Перевірки характеристик продукції проводяться на підставі наказів (рішень) органів ринкового нагляду та направлень на проведення перевірки, що видаються та оформлюються відповідно до цього Закону. У разі одержання інформації про надання на ринку продукції, що становить серйозний ризик, відповідні накази (рішення) та направлення видаються і оформлюються невідкладно (ч. 5).

Відповідно до ч. 12 ст. 23 Закону України "Про державний ринковий нагляд і контроль нехарчової продукції", у разі якщо за результатами перевірки характеристик продукції встановлено, що продукція є небезпечною, становить ризик та/або не відповідає встановленим вимогам, орган ринкового нагляду на підставі наданих суб`єктом господарювання документів, передбачених пунктами 1 і 6 частини сьомої цієї статті, вживає заходів щодо визначення виробника такої продукції або особи, яка вважається такою, що ввела продукцію в обіг, особи, яка поставила відповідному суб`єкту господарювання цю продукцію, а також всіх осіб, яким відповідний суб`єкт господарювання поставив таку продукцію.

Після визначення виробника або особи, яка вважається такою, що ввела продукцію в обіг, орган ринкового нагляду розпочинає проведення перевірки характеристик такої продукції в її виробника або особи, яка вважається такою, що ввела продукцію в обіг, та визначає всю послідовність суб`єктів господарювання в ланцюгу постачання такої продукції.

Предметом спору є правомірність постанов Південного міжрегіонального управління Державної служби з питань праці про накладення штрафу за порушення вимог п. 1 ч. 2 ст. 44 Закону України «Про державний ринковий нагляд і контроль нехарчової продукції».

Так, відповідно до 1 ч. 2 ст. 44 Закону України «Про державний ринковий нагляд і контроль нехарчової продукції» до особи, яка ввела продукцію в обіг або відповідно до цього Закону вважається такою, що ввела продукцію в обіг, застосовуються адміністративно-господарські санкції у вигляді штрафу в разі:

1) введення в обіг продукції, що становить серйозний ризик, - у розмірі шести тисяч неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, а за повторне протягом трьох років вчинення такого самого порушення, за яке на особу вже було накладено штраф, - у розмірі двадцяти тисяч неоподатковуваних мінімумів доходів громадян.

Частиною 5 статті 44 Закону України "Про державний ринковий нагляд і контроль нехарчової продукції" передбачено, що адміністративно-господарські санкції накладаються на особу, яка ввела продукцію в обіг або відповідно до цього Закону вважається такою, що ввела продукцію в обіг, та/або на розповсюджувача за кожну модель, артикул чи партію продукції, яка є небезпечною, становить ризик та/або не відповідає встановленим вимогам, незалежно від кількості одиниць такої продукції та/або місць її реалізації.

Відповідно до частини 6 статті 44 Закону України "Про державний ринковий нагляд і контроль нехарчової продукції" справи про накладення штрафів за порушення, визначені цією статтею, розглядаються керівниками органів ринкового нагляду або їх заступниками відповідно до їх компетенції.

Суми штрафів, що накладаються органами ринкового нагляду, зараховуються до Державного бюджету України.

Про вчинення порушень, зазначених у цій статті, посадові особи органів ринкового нагляду, що виявили правопорушення, складають протокол на підставі документів, що містять інформацію про походження продукції та її обіг.

Протокол складається у двох примірниках, які підписуються посадовими особами органу ринкового нагляду та фізичною особою, у тому числі фізичною особою - підприємцем, чи керівником юридичної особи або уповноваженою ним особою.

У разі відмови фізичної особи, у тому числі фізичної особи - підприємця, чи керівника юридичної особи або уповноваженої ним особи підписати протокол посадова особа органу ринкового нагляду вносить до такого протоколу відповідний запис.

Один примірник протоколу вручається фізичній особі, у тому числі фізичній особі - підприємцю, чи керівнику юридичної особи або уповноваженій ним особі, а другий - зберігається в органі ринкового нагляду.

Протокол разом з актом перевірки, поясненнями фізичної особи, у тому числі фізичної особи - підприємця, чи керівника юридичної особи або уповноваженої ним особи (у разі їх наявності) та документами, що стосуються справи, не пізніше наступного робочого дня за днем його складання передається керівнику чи заступнику керівника органу ринкового нагляду, які розглядають справу протягом 15 календарних днів з дня отримання протоколу та відповідних документів і приймають рішення про накладення штрафу. Кожний штраф оформляється окремою постановою.

Постанова надсилається суб`єкту господарювання не пізніше наступного робочого дня за днем її оформлення.

Суб`єкт господарювання має сплатити штраф у п`ятнадцятиденний строк з дня отримання постанови про його накладення.

У разі несплати штрафу в зазначений строк він стягується в судовому порядку.

Суб`єкт господарювання має право оскаржити рішення органу ринкового нагляду про накладення штрафу до керівника органу ринкового нагляду, а також у судовому порядку. У разі оскарження рішення у суді суб`єкт господарювання сплачує штраф після прийняття відповідного рішення керівником органу ринкового нагляду або судом.

З огляду на матеріали справи, за результатами випробувань іграшки, що проведено науково-дослідним центром випробувань продукції ДП "УКРМЕТРТЕСТСТАНДАРТ" в одному з прилютків за масою в однорідних матеріалах було встановлено концентрацію: - кадмію 0,171 % (1710 мг/кг), що перевищує допустиму норму в 17,1 разів; - свинцю 88,7% (887 000 мг/кг), що перевищує допустиму норму в 887 разів.

Під час перевірки було проведено випробування, складено протокол випробувань іграшок № 3183/25-і від 09.06.2025 р., та складено сценарний план ймовірності виникнення ризику, що може становити продукція- пістоль з мильними бульбашками SPACE BUBBLE GUM, HYC9-0415, артикул 214051, штриховий код 11, країна походження Китай.

Таким чином, у органу контролю були наявні підстави для прийняття оскаржуваної постанови від 24.07.2025 р. № 28 саме у зв`язку з введенням в обіг продукції, яка не відповідає встановленим вимогам, відповідно до п.1 ч.2 ст.44 Закону № 2735-ІV.

Метою здійснення контролю продукції є забезпечення відповідності продукції, що ввозиться на митну територію України, встановленим вимогам до моменту її випуску у вільний обіг на митній території України та недопущення ввезення на митну територію України продукції, яка становить серйозний ризик суспільним інтересам.

Відповідно до ст. 22 Закону України «Про державний ринковий нагляд і контроль нехарчової продукції» заходами ринкового нагляду є:

перевірки характеристик продукції, у тому числі відбір зразків продукції та їх експертиза (випробування);

обмежувальні (корегувальні) заходи, що включають:

обмеження надання продукції на ринку;

заборону надання продукції на ринку;

вилучення продукції з обігу;

відкликання продукції;

контроль стану виконання рішень про вжиття обмежувальних (корегувальних) заходів;

попередження органами ринкового нагляду споживачів (користувачів) про виявлену цими органами небезпеку, що становить продукція.

Відповідно до статті 37 вказаного Закону, контроль продукції здійснюється щодо продукції, заявленої у режим імпорту, реімпорту або будь-який інший митний режим, що передбачає вільний обіг цієї продукції на митній території України.

Під час контролю продукції органи доходів і зборів проводять документальні перевірки та вибіркові обстеження зразків продукції на таких підставах:

1) згідно із секторальними планами ринкового нагляду;

2) у разі одержання за допомогою системи оперативного взаємного сповіщення про продукцію, що становить серйозний ризик, інформації про таку продукцію;

3) за повідомленнями органів ринкового нагляду про продукцію, що не відповідає встановленим вимогам, наданими відповідно до частин восьмої і дев`ятої цієї статті.

З огляду на викладене, дії відповідача цілком узгоджуються із вимогами національного законодавства, а незгода позивача із висновками експертизи може бути предметом розгляду іншої справи, оскільки така експертиза проводилась не відповідачем.

Стверджуючи про протиправність оскаржуваної постанови та рішень позивач намагається звести предмет доказування до процедурних порушень, нібито допущених з боку відповідача, тим самим намагаючись уникнути юридичної відповідальності виключно з формальних підстав, що є неприпустимим.

В свою чергу, суд наголошує, що відповідач є спеціалізованим органом щодо здійснення перевірок з питань характеристики продукції.

Слід звернути увагу на практику ЄСПЛ у сфері захисту прав дитини.

Конвенція ООН з прав дитини - міжнародний правовий документ, що визначає права дітей в державах-учасницях. Конвенція з прав дитини є першим і основним міжнародно-правовим документом обов`язкового характеру, що присвячений широкому спектру прав дитини. Документ складається з 54 статей, що деталізують індивідуальні права осіб віком від народження до 18 років (якщо згідно застосовним законам повноліття не настає раніше) на повний розвиток своїх можливостей в умовах, вільних від голоду і нужди, жорстокості, експлуатації та інших форм зловживань.

Кожна дитина має право на рівень життя, необхідній для її фізичного, розумового, духовного, соціального розвитку, батьки несуть відповідальність за забезпечення необхідного рівня життя дитини. Держава ж створює відповідні умови для реалізації цієї відповідальності.

Відтак суд вважає, що відповідач правомірно, у межах передбачених законом повноважень, до позивача застосував штрафні санкції та прийняв рішення, а тому оскаржувана постанова про накладення штрафних санкцій № 28 від 24.07.2025 року та рішення про вжиття обмежувальних (корегувальних) заходів від 11.07.2025 № 141, № 142 скасуванню не підлягають.

Стосовно твердження позивача про відсутність рішення про вжиття обмежувальних (корегувальних) заходів від 11.07.2025 № 142 , суд зазначає, що Рішення про вжиття обмежувальних (корегувальних) заходів від 11 липня 2025 року №142 були внесені саме зміни (Рішенням про внесення змін №89 від 06 серпня 2025 року), а саме «тимчасова заборона надання продукції на ринку», було змінено на «заборона надання продукції на ринку», абзац перший частини 3 рішення було змінено на «Термін виконання постійно». Тобто Рішення про вжиття обмежувальних (корегувальних) заходів від 11 липня 2025 року №142 є чинним на час розгляду цією справи по суті.

Таким чином, особливістю адміністративного судочинства є те, що тягар доказування в спорі покладається на відповідача, який повинен надати суду всі матеріали, які свідчать про правомірність його рішень.

Перевіривши юридичну та фактичну обґрунтованість доводів сторін, оцінивши досліджені під час судового розгляду справи докази в їх сукупності, суд приходить висновку, що відповідачем доведена правомірність своїх дій, відповідач діяв у спосіб визначений законом та у межах наданих законом повноважень, а тому підстави для задоволення позовних вимог відсутні.

Натомість в цьому випадку позивач не довів та не підтвердив належними доказами обставин, на яких ґрунтуються позовні вимоги.

Решта доводів та заперечень сторін висновків суду по суті позовних вимог не спростовують.

Враховуючи викладене, на підставі оцінки поданих доказів у їх сукупності, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному розгляді всіх обставин справи та системного аналізу положень законодавства України, суд вважає, що позовна заява необґрунтована та задоволенню не підлягає.

Вирішуючи питання про розподіл судових витрат, суд виходить з наступного.

Відповідно до статті 139 КАС України, у разі відмови в задоволенні позову судові витрати не присуджуються на користь сторони за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень.

Керуючись ст. 241-246, 255, 295 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

ВИРІШИВ:

У задоволенні позовних вимог Товариства з обмеженою відповідальністю «НУМІС» (49106, м. Дніпро, бульвар Слави, 7К, ) до Головного управління Держпродспоживслужби в Дніпропетровській області (49006, м. Дніпро, вул. Філософська, 39-А, ) про визнання протиправним та скасування рішення відмовити.

Рішення суду набирає законної сили відповідно до вимог статті 255 Кодексу адміністративного судочинства України та може бути оскаржене в строки, передбачені статтею 295 Кодексу адміністративного судочинства України.

Суддя С.В. Ніколайчук