Справа № 240/20088/25
Суддя: Майстренко Наталія Миколаївна
Дата ухвалення: 2025-10-16 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ЖИТОМИРСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А

16 жовтня 2025 року м. Житомир справа № 240/20088/25

категорія 112030600

Житомирський окружний адміністративний суд у складі судді Майстренко Н.М., розглянувши у письмовому провадженні клопотання ОСОБА_1 , Головного управління ДПС в Житомирській області та Державної податкової служби України в адміністративній справі за позовом ОСОБА_1 до Головного управління ДПС у Житомирській області, Управління праці та соціального захисту населення Корольовського району Департаменту соціальної політики Житомирської міської ради, Державної податкової служби України про визнання неправомірною бездіяльності стягнення матеріальної та моральної шкоди,

встановив:

До Житомирського окружного адміністративного суду звернувся ОСОБА_1 із позовом до Головного управління ДПС у Житомирській області, правління праці та соціального захисту населення Корольовського району Департаменту соціальної політики Житомирської міської ради, Державної податкової служби України про визнання неправомірною бездіяльності, зобов`язання вчинити дії, стягнення матеріальної та моральної шкоди.

Ухвалою Житомирського окружного адміністративного суду від 19.09.2025 року позовну заяву було прийнято до розгляду та відкрито провадження в адміністративній справі зі здійсненням розгляду за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи.

Державною податковою службовою України подано відзив на позовну заяву, у якому представник податкового органу заперечує проти задоволення позовних вимог та просить розглядати справу у загальному позовному провадженні, посилаючись на характер спірних правовідносин, предмет доказування та з метою повного та всебічного з`ясування обставин справи, а у разі відмови у такому розгляді - в судовому засіданні з викликом сторін.

Головне управління ДПС у Житомирській області подало заяву про здійснення розгляду справи за правилами спрощеного провадження з повідомленням сторін, зазначаючи, водночас, що рівність усіх учасників справи судового процесу, змагальність сторін та свобода у наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості може бути вирішена виключно в загальному провадженні.

Позивач у запереченнях на відзив Головного управління ДПС у Житомирській області заявив клопотання про розгляд цієї справи в судовому засіданні.

Розглянувши подані заяву та клопотання, суд зазначає таке.

Відповідно до частини 3 статті 166 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України) заяви, клопотання і заперечення подаються та розглядаються в порядку, встановленому цим Кодексом. У випадках, коли цим Кодексом такий порядок не встановлений, він встановлюється судом.

Отже, розгляд поданих клопотань за встановленим судом порядком проведено в порядку письмового провадження.

Суд, дослідивши письмові докази та письмові пояснення, викладені у заявах по суті справи, дійшов висновку про відсутність підстав для задоволення клопотань про здійснення розгляду справи в загальному позовному провадженні, в судовому засіданні та з повідомленням сторін, з огляду на таке.

Частиною 1 статті 12 КАС України визначено, що адміністративне судочинство здійснюється за правилами, передбаченими цим Кодексом, у порядку позовного провадження (загального або спрощеного).

Згідно з частиною 2 статті 257 КАС України за правилами спрощеного позовного провадження може бути розглянута будь-яка справа, віднесена до юрисдикції адміністративного суду, за винятком справ, зазначених у частині четвертій цієї статті, зміст якої відповідає змісту частини 4 статті 12 КАС України.

Відповідно до частини 1 статті 260 КАС України питання про розгляд справи за правилами спрощеного позовного провадження суд вирішує в ухвалі про відкриття провадження у справі.

Згідно частини 3 статті 257 КАС України при вирішенні питання про розгляд справи за правилами спрощеного або загального позовного провадження суд враховує: 1) значення справи для сторін; 2) обраний позивачем спосіб захисту; 3) категорію та складність справи; 4) обсяг та характер доказів у справі, в тому числі чи потрібно у справі призначати експертизу, викликати свідків тощо; 5) кількість сторін та інших учасників справи; 6) чи становить розгляд справи значний суспільний інтерес; 7) думку сторін щодо необхідності розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження.

Представник ДПС України, звернувшись до суду про розгляд справи за правилами загального позовного провадження, не навів обґрунтованих підстав доцільності такого розгляду, а саме, у чому полягає складність цієї справи чи інших обставин, які свідчать, що характер спірних правовідносин та предмет доказування у цій справі вимагають розгляду у загальному позовному провадженні.

Суд звертає увагу, що даний спір не входить до виключного переліку справ, які розглядаються за правилами загального позовного провадження, визначеного частиною 4 статті 12 Кодексу адміністративного судочинства України та не підпадає під перелік справ у спорах, які не можуть бути розглянуті за правилами спрощеного позовного провадження, визначеного частиною 4 статті 257 Кодексу адміністративного судочинства України, тому подане відповідачем клопотання щодо розгляду справи за правилами загального позовного провадження слід залишити без задоволення.

Стосовно клопотань учасників справи про розгляд справи в судовому засіданні з повідомленням сторін суд зазначає таке.

Згідно із частиною 2 статті 12 КАС України спрощене позовне провадження призначене для розгляду справ незначної складності та інших справ, для яких пріоритетним є швидке вирішення справи.

За приписами частини 5 статті 262 КАС України суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами, за відсутності клопотання будь-якої зі сторін про інше. За клопотанням однієї із сторін або з власної ініціативи суду розгляд справи проводиться в судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін.

Відповідно до пункту 2 частини 6 статті 262 КАС України суд може відмовити в задоволенні клопотання сторони про розгляд справи в судовому засіданні з повідомленням сторін, якщо характер спірних правовідносин та предмет доказування у справі незначної складності не вимагають проведення судового засідання з повідомленням сторін для повного та всебічного встановлення обставин справи.

На думку суду, подані клопотання не містять належних підстав, тобто, у них не вказано, для встановлення яких саме обставин, виходячи із характеру спірних правовідносин та предмету доказування, необхідно розглянути справу саме в судовому засіданні, та що об`єктивно перешкоджає розглянути цю справу за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін на підставі наявних у ній доказів та заяв по суті справи.

При цьому, як позивач, так і відповідачі можуть реалізувати своє право на викладення у письмовій формі своїх вимог, заперечень, аргументів, пояснень та міркувань, подавши суду заяви по суті справи або додаткові пояснення щодо окремого питання (стаття 159 КАС України), а також подати додаткові докази (статті 79 КАС України) або звернутися до суду із клопотанням про витребування додаткових доказів (стаття 80 КАС України). Суд також звертає увагу, що усні пояснення учасників справи не належать до засобів доказування згідно із частиною другою статті 72 КАС України.

Відтак, оскільки ця справа є справою незначної складності, характер спірних правовідносин та предмет доказування у цій справі незначної складності не вимагають проведення судового засідання для повного та всебічного встановлення обставин справи, тому відсутні підстави для розгляду цієї справи в судовому засіданні, у зв`язку із чим у задоволенні клопотань про розгляд справи в судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін слід відмовити.

Керуючись статтями 12, 166, 248, 262 КАС України, суд

ухвалив:

У задоволенні клопотань ОСОБА_1 , Державної податкової служби України та Головного управління ДПС у Житомирській області про розгляд справи №240/20088/25 у загальному позовному провадженні, з проведенням судового засідання та з повідомленням учасників справи відмовити.

Ухвала суду набирає законної сили негайно після її підписання.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Н.М. Майстренко