Справа № 947/38890/25
Суддя: Бескровний Я. В.
Дата ухвалення: 2025-10-21 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Провадження № 2-а/947/298/25
УХВАЛА

про залишення позовної заяви без руху

21.10.2025 року м. Одеса

Суддя Київського районного суду м. Одеси Бескровний Я.В., вивчивши матеріали адміністративного позову ОСОБА_1 , в інтересах якого діє Рижков Анатолій Олександрович, до ІНФОРМАЦІЯ_1 про визнання протиправною та скасування постанови про адміністративне правопорушення -

ВСТАНОВИВ:

До Київського районного суду м. Одеси через підсистему ЄСІТС «Електронний суд» надійшла заяваОСОБА_1 , в інтересах якого діє Рижков Анатолій Олександрович, до ІНФОРМАЦІЯ_1 про визнання протиправною та скасування постанови про адміністративне правопорушення.

Відповідно до п.3 ч.1 ст.171КАСУкраїни суддя після одержання позовної заяви з`ясовує, чи відповідає позовна заява вимогам, встановленим статтями 160, 161, 172цього Кодексу.

Вивчивши матеріали справи, суддя вважає, що позивачем при подачі позовної заяви неналежно виконано вимоги ст.161 КАС України.

Так, ч. 3 ст.161 КАС України передбачено, що до позовної заяви додається документ про сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Згідно з положеннями статей 3, 5 ЗаконуУкраїни «Про судовий збір» особи, які оскаржують постанову у справі про адміністративне правопорушення, не віднесені до кола суб`єктів, які звільняються від сплати судового збору за подання адміністративного позову, а позови з таким предметом не належать до об`єктів, за подання яких судовий збір не справляється.

У постанові від 18.03.2020 року (провадження №11-1287апп18) Велика Палата Верховного Суду відступила від висновку Верховного Суду України, викладеного в постанові від 13.12.2016 року (провадження № 21-1410а16) про те, що у справі про оскарження постанови про адміністративне правопорушення судовий збір у порядку і розмірах, встановлених Законом № 3674-VI, сплаті не підлягає, вказавши, що чинне законодавство містить ставку судового збору, що підлягає сплаті при поданні позовної заяви, іншої заяви і скарги у справі про оскарження постанови про адміністративне правопорушення та подальшому оскарженні позивачем та відповідачем судового рішення.

Велика Палата Верховного Суду в контексті фактичних обставин справи та зумовленого ними застосування норм процесуального права вказала, що у справах щодо оскарження постанов про адміністративне правопорушення у розумінні положень статей 287, 288 КУпАП, як і в інших справах, які розглядаються судом у порядку позовного провадження, слід застосовувати статті 2-5 Закону № 3674-VІ, які пільг за подання позовної заяви, відповідних скарг у цих правовідносинах не передбачають.

Згідно ізст.4 Закону України «Про судовий збір» за подання, зокрема, до адміністративного суду позовних заяв розміри ставок судового збору диференційовано за характером спору (майновий/немайновий), а також за правовим статусом платника судового збору (фізична особа/фізична особа - підприємець/юридична особа/суб`єкт владних повноважень).

Відповідно до правової позиції Верховного Суду, викладеної у постанові від 18.03.2020 року, у справах щодо накладення адміністративного стягнення за подання позовної заяви судовий збір складає 0,2 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Таким чином, позивачу необхідно сплатити судовий збір у розмірі 605 грн. 60 коп. за подання позовної заяви про скасування постанови про накладення на нього адміністративного стягнення.

Водночас з разом з адміністративним позовом подано клопотання про звільнення позивача від сплати судового збору у зв`язку із тим, що позивач у справі має соціальний статус - особа ВПО з 2023 року, за станом здоров`я не має можливості працювати та не отримує доходів у зв`язку із чим не має можливості сплатити судовий збір за подачу позовної заяви.

Розглянувши заявлене клопотання, суддя не знаходить підстав для його задоволення з огляду на таке.

Відповідно до частини першої статті 133 КАС України суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою зменшити розмір належних до оплати судових витрат чи звільнити від їх оплати повністю або частково, чи відстрочити або розстрочити сплату судових витрат на визначений строк.

Особа, яка заявляє відповідне клопотання, згідно зі ст.133 КАС України, ст.8 Закону України «Про судовий збір» повинна навести доводи і подати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджає сплаті нею судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі.

Отже, обґрунтування та доказування обставин, які свідчать про неможливість або утруднення в здійсненні оплати судового збору, покладається на особу, яка звертається з відповідним клопотанням.

Суддя звертає увагу, що позивачем, який клопоче про звільнення сплати судового збору, не надано жодних доказів на підтвердження незадовільного майнового стану, який би перешкоджав позивачу сплатити судовий збір (довідка з ДФС, Пенсійного фонду, органів соціального захисту населення тощо).

Практика ЄСПЛ свідчить, що для того, щоб гарантувати справедливий баланс між підтримкою нормального функціонування судової системи і захистом інтересів заявника при поданні позову до суду, внутрішньодержавні суди звільняють від сплати державного мита заявників, які можуть підтвердити свій поганий фінансовий стан (Рішення ЄСПЛ у справі за заявою Шишкова від 20.02.2014 року, пункт 111).

Зважаючи на вищевикладене, суддя приймає рішення про відмову в задоволенні клопотання позивача про звільнення його від сплати судового збору, адже останнім не надано суду жодного належного та допустимого доказу, який може підтвердити скрутний фінансовий стан позивача, не долучено також доказів того, що у позивача наявні підстави для звільнення його від сплати судового збору, передбачені ст. 8 Закону України «Про судовий збір». Твердження позивача про те, що позивач має соціальний статус - особа ВПО, не може бути єдиною підставою, яка свідчить про скрутне матеріальне становище позивача.

Більше того, відповідно до п.1ч.1ст.8 Закону України «Про судовий збір», враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі, за таких умов: розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу за попередній календарний рік фізичної особи, яка подає позовну заяву, іншу заяву, скаргу, апеляційну чи касаційну скаргу.

Незважаючи на вказані законодавчі положення, доказів того, що розмір судового збору, який підлягає сплаті за подання адміністративного позову, перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача за попередній календарний рік позивачем суду також не надано.

Враховуючи наведене, підстав для задоволення клопотання позивача про звільнення від сплати судового збору немає.

За змістом ч. 1 ст.169 КАС України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями160,161 цього Кодексу, постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

З наведеного вище вбачається, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у ст.161 КАС України, а тому, позовна заява не може бути прийнята до провадження і залишається без руху до усунення вказаних недоліків.

У межах визначеного строку для усунення недоліків позивачу необхідно сплатити судовий збір за подання позовної заяви у розмірі 605 грн. 60 коп., або надати суду докази, які підтверджуватимуть неможливість або утруднення в здійсненні оплати судового збору, чи вказуватимуть на наявність підстав для звільнення позивача від сплати судового збору відповідно до положень ст.5 Закону України "Про судовий збір".

Враховуючи викладене, керуючись ст.ст.160, 161, 169, 243, 248, 256 Кодексу адміністративного судочинства України, ст.8 Закону України«Про судовийзбір»,

УХВАЛИВ:

Відмовити позивачу ОСОБА_1 , в інтересах якого діє Рижков Анатолій Олександрович, у задоволенні клопотання про звільнення від сплати судового збору.

Позовну заяву ОСОБА_1 , в інтересах якого діє Рижков Анатолій Олександрович, до ІНФОРМАЦІЯ_1 про визнання протиправною та скасування постанови про адміністративне правопорушення - залишити без руху.

Надати позивачу строк - сім днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху для усунення зазначених недоліків позовної заяви.

Попередити позивача, що у випадку невиконання вимог цієї ухвали позовна заява підлягає поверненню.

Копію ухвали про залишення позовної заяви без руху надіслати особі, яка подала позовну заяву.

Ухвала оскарженню не підлягає та набирає законної сили в порядку, передбаченому ст. 256 КАС України.

Суддя Бескровний Я. В.