Справа № 240/7236/25
Суддя: Капинос Оксана Валентинівна
Дата ухвалення: 2025-10-16 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ЖИТОМИРСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Р І Ш Е Н Н Я

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

16 жовтня 2025 року м. Житомир справа № 240/7236/25

категорія 108120000

Житомирський окружний адміністративний суд у складі судді Капинос О.В., розглянувши у письмовому провадженні адміністративну справу за позовом Житомирського дошкільного навчального закладу № 15 до Північного офісу Держаудитслужби про визнання протиправним та скасування висновку,

встановив:

Позивач звернувся до суду з позовом, в якому просить визнати протиправним та скасувати Висновок про результати моніторингу процедури закупівлі № UA-2024-12-16-019981-а від 26.02.2025 Управління Північного офісу Держаудитслужби в Житомирській області у закупівлі за предметом поточний ремонт з усунення аварії приміщень, демонтажні роботи ЖДНЗ №15.

В обгрунтування заявлених позовних вимог позивач зазначив, що висновки відповідача щодо виявлених під час моніторингу закупівель порушень у сфері публічних закупівель є необґрунтованими, безпідставними та такими, що суперечать вимогам чинного законодавства, а отже, відповідно, складений на підставі здійснення такого моніторингу Висновок є незаконними та таким, що підлягає скасуванню.

Ухвалою суду відкрито провадження у справі за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи.

Відповідач, не погоджуючись із доводами позивача, надав відзив на позовну заяву, в якому вказав на правомірність встановлених під час проведення моніторингу процедури закупівлі порушень вимог Закону України "Про публічні закупівлі", відтак вважає, що підстави для задоволення позовних вимог відсутні.

У відповідності до ч.5 ст.262 Кодексу адміністративного судочинства України розгляд справи проводиться за наявними матеріалами.

Дослідивши матеріли справи, суд встановив наступні обставини.

16.12.2024 Житомирський дошкільний навчальний заклад № 15, у електронній системі закупівель за номером ID: UA-2024-12-16- 019981-а оприлюднив звіт про укладений договір без використання електронної системи закупівель за предметом - поточний ремонт з усунення аварії приміщень, демонтажні роботи ЖДНЗ № 15.

Позивачем укладено Договір №11 від 12.12.2024 року з підрядником Фізична особа-підприємець ОСОБА_1 .

Предметом укладеного договору є: поточний ремонт з усунення аварії приміщень, демонтажні роботи ЖДНЗ № 15.

Ціна цього Договору становить 199 800 грн. без ПДВ.

10.02.2025 у електронній системі закупівель (закупівля № UA-2024-12-16-019981-а) відповідно до наказу начальника Управління від 10.02.2025 №8-З, з 10.02.2025 по 26.02.2025 проведено моніторинг процедури закупівлі відкритих торгів з особливостями за предметом "Поточний ремонт з усунення аварії приміщень, демонтажні роботи ЖДНЗ № 15", за номером ІD: UA-2024-12-16-019981 -а.

Результати проведеного моніторингу викладені у Висновку про результати моніторингу процедури закупівель від 26.02.2025 № UA-2024-12-16-019981-а, затвердженого начальником Управління 26.02.2025 та оприлюдненому в електронній системі закупівель 26.02.2025.

У висновку зазначено, що Замовником укладено договір про закупівлю від 12.12.2024 №11 в сумі 199 800,00 грн. (інформацію оприлюднено в електронній системі закупівель за номером ІD: UA-2024-12-16-019981-а), без застосування процедури закупівлі, визначеної пунктом 10 Особливостей, а також поділено предмет закупівлі з поточного ремонту на частини з метою уникнення проведення процедури закупівлі відкритих торгів відповідно до Особливостей, чим не дотримано вимоги пункту 22 частини 1 статті 1 Закону, пунктів 5, 6, 10, 15, абзацу 3 пункту 17 Особливостей та пункту 3 розділу II Порядку № 708.

Разом з тим, підпунктом 1 пункту 21 Особливостей встановлено імперативну умову, що договір про закупівлю є нікчемним у разі, коли замовник уклав договір про закупівлю з порушенням вимог, визначених пунктом 5 цих Особливостей.

З огляду на встановлені порушення законодавства у сфері публічних закупівель, керуючись статтями 5 та 10 Закону України "Про основні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні", статтею 8 Закону України "Про публічні закупівлі". Управління Північного офісу Держаудитслужби в Житомирській області зобов`язує здійснити заходи щодо недопущення виявлених порушень у подальшому, зокрема, шляхом розірвання договору про закупівлю від 12.12.2024 № 11, в тому числі із застосуванням відповідних наслідків недійсності/нікчемності договору, а також протягом п`яти робочих днів з дня оприлюднення висновку оприлюднити через електронну систему закупівель інформацію та/або документи, що свідчать про вжиття таких заходів.

Позивач вважає такий висновок протиправним, тому звернувся з позовом.

Надаючи правову оцінку спірним правовідносинам, суд виходить з наступного.

Частиною другою статті 19 Конституції України обумовлено, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Відповідно до статті 1 Закону України "Про основні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні" 26 січня 1993 року № 2939-XII, в редакції, чинній на момент виникнення спірних правовідносин (далі - Закон № 2939-XII), здійснення державного фінансового контролю забезпечує центральний орган виконавчої влади, уповноважений Кабінетом Міністрів України на реалізацію державної політики у сфері державного фінансового контролю (далі - орган державного фінансового контролю).

Відповідно до частини першої статті 2 Закону № 2939-XII головними завданнями органу державного фінансового контролю є: здійснення державного фінансового контролю за використанням і збереженням державних фінансових ресурсів, необоротних та інших активів, правильністю визначення потреби в бюджетних коштах та взяттям зобов`язань, ефективним використанням коштів і майна, станом і достовірністю бухгалтерського обліку і фінансової звітності у міністерствах та інших органах виконавчої влади, державних фондах, фондах загальнообов`язкового державного соціального страхування, бюджетних установах і суб`єктах господарювання державного сектору економіки, в тому числі суб`єктах господарювання, у статутному капіталі яких 50 і більше відсотків акцій (часток) належить суб`єктам господарювання державного сектору економіки, а також на підприємствах, в установах та організаціях, які отримують (отримували у періоді, який перевіряється) кошти з бюджетів усіх рівнів, державних фондів та фондів загальнообов`язкового державного соціального страхування або використовують (використовували у періоді, який перевіряється) державне чи комунальне майно (далі - підконтрольні установи), за дотриманням бюджетного законодавства, дотриманням законодавства про закупівлі, діяльністю суб`єктів господарської діяльності незалежно від форми власності, які не віднесені законодавством до підконтрольних установ, за судовим рішенням, ухваленим у кримінальному провадженні.

Відповідно до пункту 1 Положення про Державну аудиторську службу України, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 03 лютого 2016 року № 43, в редакції, чинній на момент виникнення спірних правовідносин (далі - Положення № 43), Державна аудиторська служба України (далі - Держаудитслужба) є центральним органом виконавчої влади, діяльність якого спрямовується і координується Кабінетом Міністрів України через Міністра фінансів та який реалізує державну політику у сфері державного фінансового контролю.

Крім того, підпунктом 3 пункту 4 Положення № 43 закріплено, що Держаудитслужба реалізує державний фінансовий контроль через здійснення: державного фінансового аудиту; перевірки державних закупівель; інспектування (ревізії); моніторингу закупівель.

Водночас пунктом 7 Положення № 43 визначено, що Держаудитслужба здійснює свої повноваження безпосередньо і через утворені в установленому порядку міжрегіональні територіальні органи.

За змістом статті 5 Закону № 2939-XII контроль за дотриманням законодавства у сфері закупівель здійснюється шляхом проведення моніторингу закупівлі у порядку, встановленому Законом України "Про публічні закупівлі", проведення перевірки закупівель, а також під час державного фінансового аудиту та інспектування.

Моніторинг закупівлі здійснюється за місцезнаходженням органу державного фінансового контролю.

Правові та економічні засади здійснення закупівель товарів, робіт і послуг для забезпечення потреб держави, територіальних громад та об`єднаних територіальних громад встановлює Закон № 922-VIII, в редакції, чинній на момент виникнення правовідносин, пунктом 14 частини першої статті 1 якого визначено, що моніторингом процедури закупівлі є аналіз дотримання замовником законодавства у сфері публічних закупівель під час проведення процедури закупівлі, укладення договору про закупівлю та протягом його дії з метою запобігання порушенням законодавства у сфері публічних закупівель.

Приписами частини шостої статті 8 Закону № 922-VIII передбачено, що за результатами моніторингу процедури закупівлі посадова особа органу державного фінансового контролю складає та підписує висновок про результати моніторингу процедури закупівлі (далі - висновок), що затверджується керівником органу державного фінансового контролю або його заступником. Такий висновок підлягає оприлюдненню в електронній системі закупівель протягом трьох робочих днів з дня його складання.

Пунктом 5 частини сьомої статті 8 Закону № 922-VIII обумовлено, що у висновку обов`язково зазначається зобов`язання щодо усунення порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель.

У частині десятій статті 8 Закону № 922-VIII закріплено, що у разі незгоди замовника з інформацією, викладеною у висновку, він має право оскаржити висновок до суду протягом 10 робочих днів з дня його оприлюднення, про що зазначається в електронній системі закупівель протягом наступного робочого дня з дня оскарження висновку до суду. Замовник зазначає в електронній системі закупівель про відкриття провадження у справі протягом наступного робочого дня з дня отримання інформації про відкриття такого провадження та номер такого провадження.

Пунктом 6 частини першої статті 1 Закону № 922-VIII передбачено, що електронна система закупівель інформаційно-телекомунікаційна система, що забезпечує проведення процедур закупівель, створення, розміщення, оприлюднення та обмін інформацією і документами в електронному вигляді, до складу якої входять веб-портал Уповноваженого органу, авторизовані електронні майданчики, між якими забезпечено автоматичний обмін інформацією та документами.

Відповідно до частини першої статті 3 Закону № 922-VIII цей Закон застосовується: до замовників, за умови, що вартість предмета закупівлі товару (товарів), послуги (послуг) дорівнює або перевищує 200 тисяч гривень, а робіт - 1,5 мільйона гривень; до замовників, які здійснюють діяльність в окремих сферах господарювання, за умови, що вартість предмета закупівлі товару (товарів), послуги (послуг) дорівнює або перевищує 1 мільйон гривень, а робіт - 5 мільйонів гривень.

Приписами частини третьої статті 3 Закону № 922-VIII визначено, що у разі здійснення закупівель товарів, робіт і послуг, вартість яких не перевищує 50 тисяч гривень, замовник повинен дотримуватися принципів здійснення публічних закупівель та може використовувати електронну систему закупівель, у тому числі електронні каталоги для закупівлі товарів. У разі здійснення таких закупівель без використання електронної системи закупівель замовник обов`язково оприлюднює в електронній системі закупівель відповідно до статті 10 цього Закону звіт про договір про закупівлю, укладений без використання електронної системи закупівель.

Звіт про договір про закупівлю, укладений без використання електронної системи закупівель, повинен містити таку інформацію:

1) дата укладення та номер договору/документа (документів), що підтверджують придбання товару (товарів), робіт та послуги (послуг);

2) найменування, місцезнаходження та ідентифікаційний код замовника в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань, його категорія;

3) найменування (для юридичної особи) або прізвище, ім`я, по батькові (за наявності) (для фізичної особи) постачальника товарів, виконавця робіт чи надавача послуг;

4) ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань або реєстраційний номер облікової картки платника податків або серія та номер паспорта (для фізичних осіб, які через свої релігійні переконання відмовляються від прийняття реєстраційного номера облікової картки платника податків та офіційно повідомили про це відповідний контролюючий орган і мають відмітку у паспорті) постачальника товарів, виконавця робіт чи надавача послуг;

5) місцезнаходження (для юридичної особи) або місце проживання (для фізичної особи) постачальника товарів, виконавця робіт чи надавача послуг та номер телефону;

6) назва предмета закупівлі;

7) кількість, місце та строк поставки товарів, виконання робіт чи надання послуг;

8) ціна, зазначена в договорі про закупівлю/документі (документах), що підтверджує (підтверджують) придбання товару (товарів), робіт чи послуги (послуг), та строк виконання договору.

У звіті про договір про закупівлю, укладеному без використання електронної системи закупівель, може зазначатися інша інформація.

Наказом Державної аудиторської служби України від 23 квітня 2018 року № 86 затверджено Порядок заповнення форми висновку про результати моніторингу закупівлі, розділом ІІІ якого визначено порядок заповнення констатуючої частини форми висновку.

Так, відповідно до змісту Розділу ІІІ даного Порядку у пункті 1 зазначаються:

1) дата закінчення моніторингу закупівлі відповідно до Закону України "Про публічні закупівлі";

2) питання, що стало предметом аналізу дотримання замовником законодавства у сфері публічних закупівель, перелік проаналізованих документів та інформації, інші дії органу державного фінансового контролю, яких було вжито відповідно до законодавства для забезпечення проведення моніторингу закупівлі;

3) опис порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель, виявленого(их) за результатами моніторингу закупівлі, із зазначенням:

структурної одиниці нормативно-правового акта, норми якої порушено, його виду, найменування суб`єкта нормотворення, дати прийняття та його реєстраційного індексу (крім законів), заголовка, а в разі відсилання до зареєстрованого нормативно-правового акта - також дати і номера його державної реєстрації в Міністерстві юстиції України. При зазначенні структурної одиниці закону зазначається тільки її заголовок (крім законів про внесення змін);

найменування та реквізитів документів, на підставі яких зроблено висновок про наявність порушення (у разі потреби також деталізуються суть та обставини допущення порушення).

У пункті 2 робиться висновок про наявність чи відсутність порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель за кожним із питань, що аналізувалися.

У разі виявлення порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель пункт 3 має містити посилання на структурну одиницю компетенційного нормативно-правового акта, на підставі якої орган державного фінансового контролю зобов`язує замовника усунути у встановленому законодавством порядку такі порушення, а також зобов`язання щодо їх усунення.

На виконання вимог пункту 37 розділу X "Прикінцеві та перехідні положення" Закону № 922-VIII Кабінет Міністрів України постановою № 1178 від 12 жовтня 2022 року затвердив Особливості здійснення публічних закупівель товарів, робіт і послуг для замовників, передбачених Законом України Про публічні закупівлі, на період дії правового режиму воєнного стану в Україні та протягом 90 днів з дня його припинення або скасування.

Цими Особливостями встановлено порядок та умови здійснення публічних закупівель, для забезпечення захищеності Замовників від воєнних загроз на період дії правового режиму воєнного стану в Україні та протягом 90 днів з дня його припинення або скасування.

Відповідно до пункту 3 Особливостей № 1178 у редакції, що діяла на дату укладання договору, замовники, що зобов`язані здійснювати публічні закупівлі товарів, робіт і послуг відповідно до Закону, проводять закупівлі з урахуванням цих Особливостей.

Відповідно до пункту 17 Особливостей, договір про закупівлю за результатами проведеної закупівлі згідно з пунктами 10 і 13 цих особливостей укладається відповідно до Цивільного і Господарського кодексів України з урахуванням положень статті 41 Закону, крім частин другої-п`ятої, сьомої-дев`ятої статті 41 Закону та цих Особливостей.

Аналіз наведених правових норм дає підстави для висновку, що органу державного фінансового контролю надано можливість здійснювати контроль за дотриманням законодавства у сфері публічних закупівель шляхом їх моніторингу, за результатами здійснення якого посадовою особою складається висновок про результати моніторингу закупівлі.

При виявленні порушень законодавства у сфері публічних закупівель орган державного фінансового контролю у висновку здійснює його опис та зазначає про спосіб його усунення.

В оскаржуваному висновку відповідач вказав на порушення позивачем пункту 22 частини 1 статті 1 Закону, пунктів 5, 6, 10, 15, абзацу 3 пункту 17 Особливостей та пункту 3 розділу II Порядку № 708, оскільки Замовником укладено договір про закупівлю від 12.12.2024 №11 в сумі 199 800,00 грн. (інформацію оприлюднено в електронній системі закупівель за номером ІD: UA-2024-12-16-019981-а), без застосування процедури закупівлі, визначеної пунктом 10 Особливостей, а також поділено предмет закупівлі з поточного ремонту на частини з метою уникнення проведення процедури закупівлі відкритих торгів.

Вказані висновки обґрунтовані тим, що Замовником 16 грудня 2024 року в електронній системі закупівель оприлюднено річний план закупівель за номером ID: UA-P-2024-12-16-024387-a, відповідно до якого, заплановано придбання послуг з поточного ремонту по предмету: "Поточний ремонт з усунення аварії приміщень, демонтажні роботи ЖДНЗ № 15" на суму 199 800.00 грн., без використання електронної системи.

Водночас, аналізом встановлено, що відповідно до інформації, оприлюдненої в електронної системи закупівель, Замовником 19 грудня 2024 року оприлюднено річний план закупівель за номером ID: UA-P-2024-12-19-029991-a, відповідно до якого заплановано придбання послуг з поточного ремонту по предмету: "Поточний ремонт з усунення аварії приміщень, інженерних мереж, оздоблювальні роботи ЖДНЗ № 15", загальною очікуваною вартістю в сумі - 199 000,00 грн., без використання електронної системи, тобто який фактично відноситься до одного об`єкту будівництва та відповідно є аналогічним предметом закупівель

При цьому, аналізом встановлено, що Замовником 19 грудня 2024 року укладено договір послуг з поточного ремонту від 19.12.2024 № 12 на закупівлю вищевказаних послуг (інформацію оприлюднено в електронній системі закупівель за номером ID: UA-2024-12-19-024235-a), вартістю 199 000,00 грн., без використання електронної системи.

Аналогічно, аналізом встановлено, що відповідно до інформації, оприлюдненої в електронної системи закупівель. Замовником 23 грудня 2024 року оприлюднено річний план закупівель за номером ID: UA-P-2024-12-23-004889-a, відповідно до якого заплановано придбання послуг з поточного ремонту по предмету: "Поточний ремонт з усунення аварії мийної, підлоги, електромонтажні роботи ЖДНЗ 15", загальною очікуваною вартістю в сумі - 193 000,00 грн., без використання електронної системи, тобто який фактично відноситься до одного об`єкту будівництва та відповідно є аналогічним предметом закупівель.

При цьому, аналізом встановлено, що Замовником 23 грудня 2024 року укладено договір послуг з поточного ремонту від 23.12.2024 № 14 на закупівлю вищевказаних послуг (інформацію оприлюднено в електронній системі закупівель за номером ID: UA-2024-12-23-003849-a), вартістю 193 000,00 грн., без використання електронної системи.

Враховуючи викладене, відповідач зазначив, що Замовником заплановано та укладено 3 договори послуг з поточного ремонту за одним об`єктом будівництва на закупівлю послуг з поточного ремонту від 23.12.2024 № 14, від 12.12.2024 № 11 та від 19.12.2024 № 12 на загальну суму 591 800,00 грн., без використання електронної системи закупівель, які відповідно до пункту 22 частини 1 статті 1 Закону, пункту 15 Особливостей та пункту 3 розділу IІ Порядку № 708 фактично відносяться до одного предмету закупівель.

Суд з такими висновками не погоджується, з огляду на наступне.

Щодо посилань відповідача на протиправність укладення позивачем договору про закупівлю без застосування процедури закупівлі, визначеної пунктом 10 Особливостей.

Відповідно до пункту 10 Особливостей Замовники, у тому числі централізовані закупівельні організації, здійснюють закупівлі товарів і послуг (крім послуг з поточного ремонту, предмет закупівлі яких визначається відповідно до пункту 3 розділу II Порядку визначення предмета закупівлі, затвердженого наказом Мінекономіки від 15 квітня 2020 р. № 708 (далі - послуги з поточного ремонту), вартість яких становить або перевищує 100 тис. гривень, послуг з поточного ремонту, вартість яких становить або перевищує 200 тис. гривень, робіт, вартість яких становить або перевищує 1,5 млн. гривень, шляхом застосування відкритих торгів у порядку, визначеному пунктом 12-1 цих особливостей або розділом "Порядок проведення відкритих торгів" цих особливостей, та/або шляхом використання електронного каталогу для закупівлі товару відповідно до порядку, встановленого постановою Кабінету Міністрів України від 14 вересня 2020 р. № 822 "Про затвердження Порядку формування та використання електронного каталогу", з урахуванням положень, визначених цими особливостями, та/або в порядку, передбаченому пунктом 8 цих особливостей.

Отже, вказаний пункт передбачає застосування відкритих торгів у разі проведення процедури закупівлі, зокрема, послуг з поточного ремонту, вартість яких становить або перевищує 200 тис. грн.

Разом з тим, відповідно до п.11 Особливостей для здійснення закупівель товарів і послуг (крім послуг з поточного ремонту), вартість яких є меншою, ніж 100 тис. гривень, послуг з поточного ремонту, вартість яких є меншою, ніж 200 тис. гривень, робіт, вартість яких є меншою, ніж 1,5 млн. гривень, замовники можуть використовувати електронну систему закупівель відповідно до умов, визначених адміністратором електронної системи закупівель, у тому числі електронний каталог для закупівлі товарів. У разі здійснення таких закупівель без використання електронної системи закупівель замовник обов`язково дотримується принципів здійснення публічних закупівель, визначених Законом, вносить інформацію про таку закупівлю до річного плану та оприлюднює відповідно до пункту 3-8 розділу X "Прикінцеві та перехідні положення" Закону в електронній системі закупівель звіт про договір про закупівлю, укладений без використання електронної системи закупівель.

Отже, у разі здійснення закупівель послуг з поточного ремонту, вартість яких є меншою, ніж 200 тис. гривень, замовники можуть здійснювати таку закупівлю без використання електронної системи. При цьому, інформація про таку закупівлю вноситься до річного плану та оприлюднюється відповідно до пункту 3-8 розділу X "Прикінцеві та перехідні положення" Закону в електронній системі закупівель звіт про договір про закупівлю, укладений без використання електронної системи закупівель.

Разом з тим, як вбачається з матеріалів справи, позивачем 16 грудня 2024 року в електронній системі закупівель оприлюднено річний план закупівель за номером ID: UA-P-2024-12-16-024387-a, відповідно до якого, заплановано придбання послуг з поточного ремонту по предмету: "Поточний ремонт з усунення аварії приміщень, демонтажні роботи ЖДНЗ № 15" на суму 199 800.00 грн., без використання електронної системи.

Відповідно до звіту про укладання договору, без використання електронної системи закупівель, який оприлюднено в електронній системі закупівель 16 грудня 2024 року Замовником укладено договір послуг з поточного ремонту від 12.12.2024 № 11 за предметом закупівлі: "Поточний ремонт з усунення аварії приміщень, демонтажні роботи ЖДНЗ № 15" (інформацію оприлюднено в електронній системі закупівель за номером ID: UA-2024-12-16-019981-a) на загальну суму 199 800,00 гривень.

Так, позивачем укладено Договір №11 від 12.12.2024 з підрядником Фізична особа-підприємець ОСОБА_1 . Предметом укладеного договору є: поточний ремонт з усунення аварії приміщень, демонтажні роботи ЖДНЗ № 15.

Враховуючи те, що вартість послуг з поточного ремонту є меншою, ніж 200 тис. гривень, позивач мав право здійснювати таку закупівлю без використання електронної системи.

Щодо доводів представника відповідача щодо того, що позивачем було заздалегідь заплановано поточний ремонт, це не було нагальною потребою що відповідно до п.14 Особливостей є обов"язковою умовою для закупівлі та що позивачем протиправно поділено предмет закупівлі.

Відповідно до статті 4 Закону України "Про публічні закупівлі" планування закупівель здійснюється на підставі наявної потреби у закупівлі товарів, робіт і послуг. Заплановані закупівлі включаються до річного плану закупівель (далі - річний план).

Річний план та зміни до нього безоплатно оприлюднюються замовником в електронній системі закупівель протягом п`яти робочих днів з дня затвердження річного плану та змін до нього.

Закупівля здійснюється відповідно до річного плану.

Відповідно до пункту 14 Особливостей визначено, закупівля відповідно до здійснюється замовником на підставі наявної потреби або у разі планової потреби наступного року (планових потреб наступних періодів). Запланована закупівля, незалежно від її вартості, включається до річного плану закупівель замовника відповідно до статті 4 Закону.

Пунктом 15 Особливостей передбачено, що якщо у замовника виникла додаткова потреба (яку замовник не міг передбачити на момент здійснення закупівлі за тотожним предметом закупівлі) у здійсненні закупівлі за предметом закупівлі, закупівля за яким ним вже була здійснена у поточному році очікувана вартість такого предмета закупівлі не додається до очікуваної вартості тотожного предмета закупівлі (тотожних предметів закупівель), закупівля яких була здійснена, а замовник обирає вид закупівлі такого предмета закупівлі з урахуванням вартісних меж, визначених цими особливостями.

Представник позивача у позові зазначив, що закупівля поточного ремонту з усунення аварії приміщень, демонтажні роботи ЖДНЗ № 15 не передбачалася на початку 2024 року, відповідно коштів у позивача не було в кошторисі, і відповідно така потреба не була наявною та не була внесена замовником до річного плану. Лише після виникнення додаткової потреби, що підтверджується Актом візуального обстеження технічного стану приміщень групи ЗНМ "Барвінок" від 28.11.2024 позивач звернувся до головного розпорядника коштів - Департаменту освіти Житомирської міської ради, з листом від 03.12.2024 року №129 щодо додаткової потреби яку Замовник не міг передбачити та необхідності виділення додаткових коштів.

Так, Замовником було проведено обстеження технічного стану приміщень групи ЗНМ "Барвінок" та "Сонечко" відповідно до яких було складено акти візуального обстеження технічного стану від 28.1 1.2024, від 11.12.2024 та від 13.12.2024.

Актом візуального обстеження технічного стану приміщень групи ЗНМ "Барвінок" від 28.11.2024 встановлено, що: "У зв`язку з проведенням робіт по заміні системи опалення, мереж гарячого та холодного водопостачання у вказаній групі, враховуючи те, що приміщення цієї групи експлуатується з 1966 року, виникла аварійна ситуація, а саме;

-внаслідок багаторічної експлуатації, стіни втратили естетичний вигляд (штукатурка отемніла та висипається);

-стеля, внаслідок частих протікань покрівлі (до проведеного капітального ремонту покрівлі), потріскалась та вкрита плямами, що не забілюються;

-каналізаційні стояки, за час експлуатації, відпрацювали свій ресурс та потребують заміни.".

Довідкою про зміни до кошторису на 2024 рік №598 від 05.12.2024, що затверджена Директором Департаменту освіти Житомирської міської ради, Житомирському дошкільному навчальному закладу №15 виділено додаткове фінансування в сумі 199 800 грн. на покриття потреби у поточному ремонті з усунення аварій приміщень, демонтажні роботи ЖДНЗ №15.

Разом з тим частиною першою статті 4 Закону передбачена можливість внесення змін до річного плану закупівель. При цьому форма внесення змін до річного плану закупівель (зміна розміру бюджетного призначення та/або очікуваної вартості предмету закупівлі; виду закупівлі; орієнтовного початку проведення закупівлі), періодичність і характер таких змін законодавством не обмежені. Тому замовник може періодично вносити зміни до річного плану закупівель відповідно до наявного фінансування, потреби у товарах, роботах, послугах тощо, до здійснення закупівлі.

Таким чином, ураховуючи, що Законом встановлено, що закупівля здійснюється відповідно до річного плану, у разі: 1) виникнення нової чи додаткової потреби у товарах, роботах чи послугах, яку замовник не міг передбачити; 2) виділення додаткових коштів; 3) перерозподілу коштів, зекономлених внаслідок проведення процедур закупівель; 4) перерозподілу коштів зекономлених у разі зміни ціни договору про закупівлю в бік зменшення; 5) перерозподілу коштів, які було заплановано на закупівлю іншого(их) предмету(ів) закупівлі або фінансування інших видатків; 6) відміни закупівлі або визнання її такою, що не відбулась/неукладення договору про закупівлю за результатами проведення закупівлі та необхідності здійснення нової закупівлі; 7) розірвання договору про закупівлю та необхідності здійснення нової закупівлі; 8) інших подібних випадках, замовник може вносити відповідні зміни до річного плану закупівель, шляхом створення нових та/або редагування/видалення існуючих рядків річного плану з інформацією про закупівлі.

Таким чином Законом надано право вносити зміни до річного плану закупівель відповідно до наявного фінансування, потреби у товарах, роботах, послугах тощо.

При цьому, суд погоджується з доводами представника позивача, що після проведення обстеження технічного стану приміщень групи ЗНМ "Барвінок" на підставі акту обстеження виникла потреба у виділенні додаткових коштів для проведення ремонтних робіт.

Щодо доводів відповідача про поділ позивачем предмету закупівлі з метою уникнення проведення процедури закупівлі відкриті торги.

Відповідно до п.6 Особливостей Замовник не має права ділити предмет закупівлі на частини з метою уникнення проведення процедури закупівлі відкриті торги/використання електронного каталогу (у разі закупівлі товару), визначеної цими особливостями.

При цьому відповідно до пункту 22 частини першої статті 1 Закону предмет закупівлі - товари, роботи чи послуги, що закуповуються замовником у межах єдиної процедури закупівлі або в межах проведення спрощеної закупівлі, щодо яких учасникам дозволяється подавати тендерні пропозиції/пропозиції або пропозиції на переговорах (уразі застосування переговорної процедури закупівлі).

Отже, замовники вносять інформацію про закупівлі до річного плану, обираючи при цьому за кожним предметом закупівлі один з видів закупівлі, визначений пунктом 5 частини другої статті 4 Закону, керуючись відповідними вартісними межам, та враховуючи при цьому категорію такого замовника.

Водночас, ураховуючи поняття "предмет закупівлі", такий предмет закупівлі (у новоствореному чи відредагованому рядку річного плану) у вищевказаних випадках вважатиметься новим предметом договору і новим предметом закупівель.

Тому вид закупівлі для такого предмету закупівлі повинен визначатись замовником з урахуванням вартісних меж визначених Законом та з урахуванням категорії замовника.

При цьому зважаючи на те, що планування здійснюється на підставі наявної потреби у закупівлі, очікувана вартість такого предмету закупівлі зазначається замовником саме на момент внесення змін до річного плану, без урахування обсягів закупівель за аналогічним предметом закупівлі, які вже були здійснені у поточному році чи проводяться під час внесення змін в річний план та з дотриманням положень частини 10 статті 3 Закону, які забороняють замовнику ділити предмет закупівлі на частини з метою уникнення проведення процедури відкритих торгів/спрощених закупівель або застосування цього закону, зокрема положень частини третьої статті 10 цього Закону.

Як зазначено у висновку та не заперечується відповідачем відповідно до інформації, оприлюдненої в електронної системи закупівель, Замовником 19 грудня 2024 року оприлюднено річний план закупівель за номером ID: UA-P-2024-12-19-029991-a, відповідно до якого заплановано придбання послуг з поточного ремонту по предмету: "Поточний ремонт з усунення аварії приміщень, інженерних мереж, оздоблювальні роботи ЖДНЗ № 15", загальною очікуваною вартістю в сумі - 199 000,00 грн., без використання електронної системи.

Відповідно до інформації, оприлюдненої в електронної системи закупівель. Замовником 23 грудня 2024 року оприлюднено річний план закупівель за номером ID: UA-P-2024-12-23-004889-a, відповідно до якого заплановано придбання послуг з поточного ремонту по предмету: "Поточний ремонт з усунення аварії мийної, підлоги, електромонтажні роботи ЖДНЗ 15" загальною очікуваною вартістю в сумі - 193 000,00 і рн., без використання електронної системи.

При цьому, предмет закупівлі , що стосується предмету спору "Поточний ремонт з усунення аварії приміщень, демонтажні роботи ЖДНЗ № 15" на суму 199 800.00 грн.,

Таким чином, суд зазначає, що предмети закупівлі за договорами від 12.12.2024, від 19.12.2024, від 23.12.2024 є різними, тому у позивача були наявні підстави для проведення не одного, як вказує відповідачем, а трьох оглядів об"єктів, та складання за наслідками цього актів обстеження.

Доводи відповідача про поділ позивачем предмету закупівлі з метою уникнення проведення процедури закупівлі відкриті торги є помилковими та не відповідають дійсним обставинам справи.

Позивачем не було поділено предмет закупівлі з поточних ремонтів в грудні 2024 року за Договором № 11 від 12.12.2024 на Поточний ремонт з усунення аварії приміщень, демонтажні роботи ЖДНЗ № 15; Договором №12 від 19.12.2024 року поточний ремонт з усунення аварії приміщень, інженерних мереж, оздоблювальні роботи ЖДНЗ № 15; Договором №14 від 23.12.2024 року на поточний ремонт з усунення аварії мийної, підлоги, електромонтажні роботи ЖДНЗ № 15, оскільки кожна нова (додаткова) потреба підтверджується актами огляду щодо аварійної ситуації та довідками Департаменту освіти щодо виділення додаткових коштів.

Враховуючи викладене, суд вважає безпідставними висновки відповідача про те, що позивачем укладено договір про закупівлю від 12.12.2024 №11 в сумі 199 800,00 грн. (інформацію оприлюднено в електронній системі закупівель за номером 1D; UA-2024-12-16-019981-а), без застосування процедури закупівлі, визначеної пунктом 10 Особливостей, а також поділено предмет закупівлі з поточного ремонту на частини з метою уникнення проведення процедури закупівлі відкритих торгів відповідно до Особливостей.

Відповідачем не доведено порушення позивачем вимоги пункту 22 частини 1 статті 1 Закону, пунктів 5, 6, 10, 15, абзацу 3 пункту 17 Особливостей та пункту 3 розділу II Порядку № 708.

Суд зазначає, що у висновку відповідач вказує на недотримання позивачем пункту 3 розділу II Порядку № 708.

Разом з тим, пункт 3 розділу 2 Порядку визначення предмета закупівлі №708 стосується визначення предмета закупівлі послуг з професійної підготовки або перепідготовки, підвищення кваліфікації для безробітних громадян, що надаються за рахунок коштів Фонду загальнообов`язкового державного соціального страхування України на випадок безробіття, тоді як у спірні правовідносини стосуються закупівлі ремонтних послуг. Відтак, посилання на порушення вказаного пункту позивачем є безпідставними.

Щодо зобов`язання позивача усунути порушення законодавства шляхом розірвання договору з дотриманням положень Господарського кодексу України та Цивільного кодексу України, суд зазначає наступне.

Відповідно до Положення про Державну аудиторську службу України, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України №43 від 03.02.2016, Держаудитслужба є центральним органом виконавчої влади, який реалізує державну політику у сфері державного фінансового контролю.

Згідно з підпунктом 3 пункту 3 вказаного Положення одним із основних завдань Держаудитслужби є здійснення державного фінансового контролю, спрямованого на оцінку ефективного, законного, цільового, результативного використання та збереження державних фінансових ресурсів, необоротних та інших активів, досягнення економії бюджетних коштів.

Тобто, втручання органу державного фінансового контролю в публічні закупівлі є виправданим у разі, якщо виявлене порушення має негативний вплив для бюджету (зайве витрачання бюджетних коштів).

Статтею 10 Закону України "Про основні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні" передбачено право органу державного фінансового контролю, зокрема, пред`являти керівникам та іншим особам підприємств, установ та організацій, що контролюються, обов`язкові до виконання вимоги щодо усунення виявлених порушень законодавства.

Варто зазначити, що ні вказаним Законом, ні іншими нормативно-правовими актами безпосередньо не встановлено право органів фінансового контролю вимагати припинення укладених договорів.

Крім того, відповідно до статті 651 Цивільного кодексу України зміна або розірвання договору допускається лише за згодою сторін, якщо інше не встановлено договором або законом. Договір може бути змінено або розірвано за рішенням суду на вимогу однієї із сторін у разі істотного порушення договору другою стороною та в інших випадках, встановлених договором або законом. Істотним є таке порушення стороною договору, коли внаслідок завданої цим шкоди друга сторона значною мірою позбавляється того, на що вона розраховувала при укладенні договору. У разі односторонньої відмови від договору у повному обсязі або частково, якщо право на таку відмову встановлено договором або законом, договір є відповідно розірваним або зміненим.

Зробивши висновок про наявність порушення законодавства у сфері закупівель, відповідач зобов`язав позивача здійснити заходи щодо недопущення виявлених порушень у подальшому, зокрема, шляхом розірвання договору про закупівлю від 12.12.2024 № 11, в тому числі із застосуванням відповідних наслідків недійсності/нікчемності договору, а також протягом п`яти робочих днів з дня оприлюднення висновку оприлюднити через електронну систему закупівель інформацію та/або документи, що свідчать про вжиття таких заходів.

За загальним правилом розірвання договору в односторонньому порядку можливе лише за умови неналежного виконання умов договору іншою стороною і коли це прямо передбачено законодавством.

Тому, орган державного фінансового контролю не наділений повноваженнями спонукати суб`єктів господарювання до розірвання господарського договору. Спонукання позивача на розірвання господарського договору може призвести до порушення позивачем чинного законодавства.

Зазначене, в світлі обов`язкового характеру вимог органу державного фінансового контролю, є порушенням вимог Закону №922-VIII до змісту висновку як акту індивідуальної дії.

Згідно з підпунктом 20 пункту 6 Положення № 43 Держаудитслужба для виконання покладених на неї завдань має право порушувати перед відповідними державними органами питання про визнання недійсними договорів, укладених з порушенням законодавства, у судовому порядку стягувати у дохід держави кошти, отримані підконтрольними установами за незаконними договорами, без установлених законом підстав та з порушенням законодавства.

У спірній ситуації відповідач не порушував перед відповідними державними органами, тобто, у цьому конкретному випадку перед судом, питання про визнання недійсним договору, укладеним позивачем за результатами відкритих торгів, отже діяв не у визначений спосіб.

З огляду на такі обставини зобов`язання відповідача щодо усунення порушення законодавства у сфері публічних закупівель у даному випадку є непропорційним заходом впливу на замовника закупівлі.

Крім того, позивач зазначає, що договір на розірванні якого наполягає відповідач, завершив свою дію внаслідок виконання сторонами, прийнятих за ним, зобов`язань, і ця обставина відповідачем не спростована.

З огляду на досліджені судом докази та враховуючи висновки суду вказані вище, суд дійшов висновку, що складаючи оскаржуваний висновок, Держаудитслужба не проаналізувала наслідки стверджуваних нею порушень у зв`язку із результатами закупівлі.

Так, Європейський Суд з прав людини у рішенні по справі "Суомінен проти Фінляндії" (Suominen v. Finland), № 37801/97, п. 36, від 1 липня 2003 року, вказує, що орган влади зобов`язаний виправдати свої дії, навівши обґрунтування своїх рішень.

У рішенні по справі Звежинський проти Польщі (Заява № 34049/96) від 19.06.2001 Європейський суд з прав людини підкреслив, що, розглядаючи питання, які мають загальний інтерес, органи державної влади повинні діяти коректно і дуже послідовно (див. цит. вище рішення у справі "Беєлер проти Італії"). Крім того, як охоронець громадського порядку держава має моральне зобов`язання бути взірцевою, вона повинна стежити за тим, щоб такими були й державні органи, що захищають публічний порядок (пункт 73).

Таким чином, оскаржуваний висновок відповідача не спрямований на досягнення легітимної мети та не є співмірним з нею, у зв`язку з чим, цей висновок не відповідає критеріям, встановленим частиною 2 статті 2 Кодексу адміністративного судочинства України та є протиправним, а позовні вимоги - обґрунтованими та такими, що підлягають задоволенню.

Як зазначено в п.58 рішення Європейського суду з прав людини у справі "Серявін та інші проти України", суд повторює, що згідно з його усталеною практикою, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішенні судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча п. 1 ст.6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожний аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення.

Пунктом 41 Висновку №11 (2008) Консультативної ради європейських суддів зазначено, що обов`язок суддів наводити підстави для своїх рішень не означає необхідності відповідати на кожен аргумент захисту на підтримку кожної підстави захисту. Обсяг цього обов`язку може змінюватися залежно від характеру рішення. Згідно з практикою Європейського суду з прав людини очікуваний обсяг обґрунтування залежить від різних доводів, що їх може наводити кожна зі сторін, а також від різних правових положень, звичаїв та доктринальних принципів, а крім того, ще й від різних практик підготовки та представлення рішень у різних країнах. З тим, щоб дотриматися принципу справедливого суду, обґрунтування рішення повинно засвідчити, що суддя справді дослідив усі основні питання, винесені на його розгляд.

Решта доводів сторін не спростовують висновків суду у даній справі.

Відповідно до частини 2 статті 2 Кодексу адміністративного судочинства України (далі КАС України), у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: 1) на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; 2) з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; 3) обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); 4) безсторонньо (неупереджено); 5) добросовісно; 6) розсудливо; 7) з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; 8) пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); 9) з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; 10) своєчасно, тобто протягом розумного строку.

Відповідно до ст.77 Кодексу адміністративного судочинства України у адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Відповідачем, як суб"єктом владних повноважень не доведено суду правомірність оскаржуваного висновку. Натомість, доводи та аргументи позивача, якими останній обґрунтовував позовні вимоги, знайшли своє підтвердження за наслідками розгляду справи по суті, а тому, позовні вимоги слід задовольнити повністю.

Враховуючи те що, відповідачем не надано суду доказів на підтвердження правомірності своїх дій та з огляду на з"ясовані обставини справи, суд дійшов висновку про задоволення позову.

В силу приписів ч. 1 ст. 139 КАС України, сплачений позивачем судовий збір підлягає відшкодуванню за рахунок бюджетних асигнувань відповідача.

Керуючись статтями 242-246, 295 КАСУ,

вирішив:

Позов Житомирського дошкільного навчального закладу № 15 (вул. Старочуднівська, буд.4-а,м. Житомир, Житомирський р-н, Житомирська обл.,10005. ) до Північного офісу Держаудитслужби (вул. Січових Стрільців, 18,м. Київ,04053. ), про визнання протиправним та скасування висновку, задовольнити.

Визнати протиправним та скасувати Висновок Управління Північного офісу Держаудитслужби в Житомирській області про результати моніторингу процедури закупівлі № UA-2024-12-16-019981-а від 26.02.2025 за предметом "Поточний ремонт з усунення аварії приміщень, демонтажні роботи ЖДНЗ № 15".

Стягнути за рахунок бюджетних асигнувань Північного офісу Держаудитслужби на користь Житомирського дошкільного навчального закладу № 15 судовий збір у розмірі 3028,00 грн.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

Рішення суду може бути оскаржене шляхом подання апеляційної скарги безпосередньо до Сьомого апеляційного адміністративного суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Суддя О.В. Капинос

16.10.25