Справа № 120/9366/25
Суддя: Чернюк Алла Юріївна
Дата ухвалення: 2025-10-16 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

УХВАЛА

м. Вінниця

16 жовтня 2025 р. Справа № 120/9366/25

Вінницький окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Чернюк Алли Юріївни, розглянувши в письмовому проваджені заяву про виправлення описки в судовому рішенні та заяву про встановлення судового контролю за виконанням рішення суду в справі за позовом ОСОБА_1 до Головного управління Національної поліції України у Вінницькій області, Відділення поліції №1 Могилів-Подільського районного відділу поліції ГУНП у Вінницькій області в особі начальника підполковника поліції Дениса Олениченка про визнання бездіяльності протиправною та зобов`язання вчинити дії.

ВСТАНОВИВ:

В провадженні Вінницького окружного адміністративного суду перебував адміністративний позов ОСОБА_1 до Головного управління Національної поліції України у Вінницькій області, Відділення поліції №1 Могилів-Подільського районного відділу поліції ГУНП у Вінницькій області в особі начальника підполковника поліції Дениса Олениченка про визнання бездіяльності протиправною та зобов`язання вчинити дії.

Обґрунтовуючи позовні вимоги, позивач вказував на протиправну бездіяльність Могилів-Подільського районного відділу поліції Відділення поліції №1 в особі начальника підполковника поліції Дениса Олениченка щодо неналежного розгляду його звернення від 13 травня 2025 року, а тому вважає, що відповідача слід зобов`язати розглянути подане звернення від 13 травня 2025 року та надати запитувану інформацію.

Рішенням суду від 27.08.2025 року вказаний адміністративний позов задоволено частково, зокрема, зобов`язано Могилів-Подільський районний відділ поліції ГУНП у Вінницькій області повторно розглянути заяву ОСОБА_1 від 13.05.2025 року, яка зареєстрована за вх. №С-3737, з урахуванням висновків суду.

06.10.2025 року від ОСОБА_1 до суду надійшло звернення щодо виправлення помилки (описки) у рішенні суду від 27 серпня 2025 року, обґрунтовуючи яке заявник зазначає, що суд прийняв рішення щодо неналежного відповідача, оскільки, на його переконання, належним відповідачем є Головне управління Національної поліції України у Вінницькій області. Окрім того, в поданому зверненні заявник ініціює питання щодо встановлення судового контролю за виконанням рішення суду від 27.08.2025 року по справі №120/9366/25. Разом з тим, заявник просить повернути йому оригінал довідки №0212-25-02385 від 12.03.2025 року, долученої ним до позовної заяви.

07.10.2025 року від Відділення поліції №1 Могилів-Подільського районного відділу поліції ГУНП у Вінницькій області на електронну адресу суду надійшов лист № від 06.10.2025 року.

Розглянувши вищезазначене звернення ОСОБА_1 , яке суд розцінює як заяву про виправлення описки в судовому рішенні та заяву про встановлення судового контролю за виконанням рішення суду, зазначаю наступне.

Відповідно до частин 2, 3 статті 253 Кодексу адміністративного судочинства України, питання про внесення виправлень суд може вирішити в порядку письмового провадження. У разі необхідності суд може розглянути питання внесення виправлень у судове рішення в судовому засіданні з повідомленням учасників справи. Неприбуття у судове засідання осіб, які були належним чином повідомлені про дату, час та місце судового засідання, не перешкоджає розгляду заяви. Заява про внесення виправлень розглядається протягом десяти днів з дня її надходження.

Отже, з урахуванням положень статті 253 Кодексу адміністративного судочинства України, суд вважає за можливе здійснити розгляд заяви позивача про виправлення описки в судовому рішенні в порядку письмового провадження без виклику сторін у судове засідання.

У відповідності до частини 1 статті 253 Кодексу адміністративного судочинства України суд, який постановив судове рішення, може з власної ініціативи або за заявою учасника справи чи іншої заінтересованої особи виправити допущені в судовому рішенні цього суду описки, очевидні арифметичні помилки незалежно від того, набрало судове рішення законної сили чи ні.

Разом з тим, суд зазначає, що в рішенні від 27.08.2025 року по справі №120/9366/25 судом не було допущено описок або арифметичних помилок, про які зазначає позивач.

Так, як слідує із змісту позовної заяви, звертаючись з останньою до суду, позивачем було визначено відповідачами Головне управління Національної поліції України у Вінницькій області та Відділення поліції №1 Могилів-Подільського районного відділу поліції ГУНП у Вінницькій області.

При цьому, обґрунтовуючи позовні вимоги ОСОБА_1 зазначав, що 13.05.2025 року він звернувся до Могилів-Подільського районного відділу поліції ГУНП у Вінницькій області із запитом на інформацію (запит зареєстровано за вх. № С-3737), в якому просив надати відповідь на поставлені ним питання та певну інформацію.

Однак, відділення поліції №1 Могилів-Подільського районного відділу поліції ГУНП у Вінницькій області листом від 28.05.2025 року за № , повідомило позивача, що відомості викладені у його зверненні зареєстровані в інформаційно- комунікаційну систему «Інформаційний портал Національної поліції України» (журнал ЄО) відділення поліції № 1 Могилів-Подільського РВП від 15.05.2025 № 2406. Враховуючи викладене, а також те що звернення позивача внесено до ЄРДР 0000136 від 02.05.2025 за ч. 1 ст. 366 КК України, ОСОБА_1 рекомендовано звернутись до слідчого відділу ВП №1 Могилів-Подільського РВП ГУНП у Вінницькій області.

В ході розгляду справи було встановлено, що саме Могилів-Подільський районний відділ поліції ГУНП у Вінницькій області є розпорядником інформації, запитуваної позивачем, а тому, з метою поновлення порушеного права позивача, суд прийшов до переконання, що саме відділення поліції №1 Могилів-Подільського районного відділу поліції ГУНП у Вінницькій області слід зобов`язати розглянути заяву позивача від 13.05.2025 року.

Окрім того, як зазначалося в рішенні від 27.08.2025 року, суд погоджується з доводами представника Головного управління Національної поліції України у Вінницькій області про те, що заяву позивача від 13.05.2025 року ГУНП у Вінницькій області не розглядало і не приймало будь-яких рішень щодо останньої.

Суд зазначає, що Верховний Суд в постанові від 15 січня 2021 року у справі №905/2135/19 зазначив, що описка - це зроблена судом механічна (мимовільна, випадкова) граматична помилка в рішенні, яка допущена під час його письмово-вербального викладу (помилка у правописі, розділових знаках тощо).

Також, Верховний Суд наголосив, що, вирішуючи питання про виправлення описок чи арифметичних помилок, допущених у судовому рішенні (рішенні, постанові або ухвалі), суд не вправі змінювати зміст судового рішення, він лише усуває неточності щодо встановлених фактичних обставин справи (наприклад, дати події, номеру і дати документа, найменування сторін, прізвища, імені, по батькові особи тощо) або мають технічний характер (тобто виникли в процесі виготовлення тексту рішення).

Разом з тим, судом не встановлено в рішенні Вінницького окружного адміністративного суду від 27.08.2025 року по справі №120/9366/25 описок чи арифметичних помилок. Наведені позивачем у заяві про виправлення описки доводи щодо нібито наявної описки не впливають на результат розгляду справи.

В той же час, доводи заявника щодо неможливості виконання рішення суду від 27.08.2025 року по справі №120/9366/25 через його прийняття щодо неналежного відповідача спростовуються листом відділення поліції №1 Могилів-Подільського районного відділу поліції ГУНП у Вінницькій області № від 06.10.2025 року, який свідчить про повне виконання судового рішення.

Враховуючи викладене, суд приходить до висновку про відсутність підстав для задоволення заяви позивача про виправлення описки в тексті рішення Вінницького окружного адміністративного суду від 27.08.2025 року по справі №120/9366/25.

Визначаючись щодо вимоги заявника про встановлення судового контролю за виконанням рішення суду від 27.08.2025 року по справі №120/9366/25, суд виходить з наступного.

Згідно із статті 370 КАС України судове рішення, яке набрало законної сили, є обов`язковим для учасників справи, для їхніх правонаступників, а також для всіх органів, підприємств, установ та організацій, посадових чи службових осіб, інших фізичних осіб і підлягає виконанню на всій території України, а у випадках, встановлених міжнародними договорами, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, або за принципом взаємності, - за її межами. Невиконання судового рішення тягне за собою відповідальність, встановлену законом.

Процедура судового контролю за виконанням судових рішень в адміністративних справах врегульована статтями 382, 383 КАС України.

Зокрема, відповідно до частинами 1 статті 382 КАС України суд, який розглянув адміністративну справу як суд першої інстанції і ухвалив судове рішення, за письмовою заявою особи, на користь якої ухвалено судове рішення і яка не є суб`єктом владних повноважень, або за власною ініціативою може зобов`язати суб`єкта владних повноважень, не на користь якого ухвалене судове рішення, подати у встановлений судом строк звіт про виконання судового рішення.

Згідно частини 1, 2 статті 382-1 КАС України суд розглядає заяву про зобов`язання суб`єкта владних повноважень подати звіт про виконання судового рішення (крім заяви, передбаченої частиною п`ятою статті 382 цього Кодексу) протягом десяти днів з дня її надходження в порядку письмового провадження, а за ініціативою суду чи клопотанням заявника - у судовому засіданні з повідомленням учасників справи. Неприбуття у судове засідання осіб, які були належним чином повідомлені про дату, час і місце розгляду, не перешкоджає судовому розгляду.

За наслідками розгляду заяви суд постановляє ухвалу про її задоволення або відмову у задоволенні та зобов`язання суб`єкта владних повноважень подати у встановлений судом строк звіт про виконання судового рішення.

Положеннями частини 1 статті 382-3 КАС України встановлено, що за наслідками розгляду звіту суб`єкта владних повноважень про виконання постанови суду або в разі неподання такого звіту суддя своєю ухвалою може встановити новий строк подання звіту, накласти на керівника суб`єкта владних повноважень, відповідального за виконання постанови, штраф у розмірі від двадцяти до сорока розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

У рішенні від 30.06.2009 року №16-рп/2009 Конституційний Суд України зазначив, що метою судового контролю є своєчасне забезпечення захисту та охорони прав і свобод людини і громадянина, та наголосив, що виконання всіма суб`єктами правовідносин приписів, викладених у рішеннях суду, які набрали законної сили, утверджує авторитет держави як правової (абз. 1 пп. 3.2 п. 3, абз. 2 п. 4 мотивувальної частини).

В рішенні Європейського суду з прав людини від 19.03.1997 року у справі "Горнсбі проти Греції" суд підкреслив, що виконання рішення, ухваленого будь-яким судом, має розцінюватись як невід`ємна частина судового розгляду. Здійснення права на звернення до суду з позовом стосовно його прав та обов`язків цивільного характеру було б ілюзорним, якби внутрішня правова система допускала, щоб остаточне судове рішення, яке має обов`язкову силу, не виконувалося б на шкоду однієї зі сторін (п. 40).

Аналіз зазначеного дає підстави для висновку, що інститут судового контролю полягає у здійсненні судом контролюючої функції по відношенню до суб`єкта владних повноважень з дотримання ним принципу обов`язковості судового рішення. З набранням чинності нової редакції КАС України, законодавцем розширено повноваження суду та надано судам право встановлювати судовий контроль за виконанням судового рішення після ухвалення ним рішення, у разі наявності обґрунтованих підстав вважати, що органом влади порушується принцип обов`язковості судового рішення.

Отже, вирішуючи питання щодо наявності чи відсутності підстав для встановлення судового контролю за виконанням судового рішення, суд повинен з`ясувати, чи виконано судове рішення, причини, які призвели до невиконання такого рішення та чи є вони об`єктивними, а також оцінити ризики, які можуть існувати для позивача у випадку невиконання рішення суду.

Як зазначалося вище, за наслідком розгляду справи №120/9366/25 судом зобов`язано Могилів-Подільський районний відділ поліції ГУНП у Вінницькій області повторно розглянути заяву ОСОБА_1 від 13.05.2025 року, яка зареєстрована за вх. №С-3737, з урахуванням висновків суду.

В той же час, з листа відділення поліції №1 Могилів-Подільського районного відділу поліції ГУНП у Вінницькій області № від 06.10.2025 року слідує, що відповідачем розглянуто повторно заяву ОСОБА_1 від 13.05.2025 року та надано всю інформацію та відповіді на питання, поставлені ним у відповідній заяві.

Вищезазначене свідчить про виконання відділенням поліції №1 Могилів-Подільського районного відділу поліції ГУНП у Вінницькій області в особі начальника підполковника поліції Дениса Олениченка рішення Вінницького окружного адміністративного суду від 27.08.2025 року по справі №120/9366/25.

На підставі вищевикладеного, суд доходить висновку про відсутність в даному випадку підстав для встановлення судового контролю за виконанням рішення суду в справі №120/9366/25. Таким чином у задоволенні заяви ОСОБА_1 про встановлення судового контролю слід відмовити.

Окрім того, відповідно до ст. 95 КАС України оригінали письмових доказів до набрання судовим рішенням законної сили повертаються судом за клопотанням осіб, які їх подали, якщо це можливо без шкоди для розгляду справи. У справі залишається засвідчена суддею копія письмового доказу.

Враховуючи викладене, суд вважає за можливе повернути ОСОБА_1 оригінал довідки №0212-25-02385 від 12.03.2025 року, долученої ним до позовної заяви, залишивши в матеріалах справи засвідчену копію відповідного доказу.

Керуючись ст.ст. 248, 256, 382 КАС України, -

УХВАЛИВ:

Заяви ОСОБА_1 про виправлення описки в судовому рішенні та про встановлення судового контролю за виконанням рішення суду по адміністративній справі №120/9366/25- залишити без задоволення.

Повернути ОСОБА_1 оригінал довідки №0212-25-02385 від 12.03.2025 року.

Ухвала набирає законної сили в порядку, визначеному ст. 256 КАС України.

Відповідно до ст. 295 КАС України, апеляційна скарга на ухвалу суду подається протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення.

Якщо в судовому засіданні було проголошено скорочене (вступну та резолютивну частини) рішення (ухвалу) суду або якщо розгляд справи здійснювався в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не були вручені у день його (її) проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження ухвали суду - якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Суддя Чернюк Алла Юріївна