Справа № 160/17482/25
Суддя: Кучма Костянтин Сергійович
Дата ухвалення: 2025-10-01 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД РІШЕННЯ ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
Дніпропетровський окружний адміністративний суд у складі: головуючого - судді Кучми К.С., розглянувши в порядку спрощеного провадження адміністративну справу за позовною заявою ОСОБА_1 до Головного управління Пенсійного фонду України в Дніпропетровській області про визнання дій протиправними та зобов`язання вчинити певні дії,
Позивач звернулася до Дніпропетровського окружного адміністративного суду з позовною заявою, в якій просить:
- визнати протиправною відмову Головного управління ПФУ в Дніпропетровській області в перерахунку її пенсії з урахуванням заробітної плати згідно із довідками від 15.08.2019 р. № Б-136-2019 та № Б-142-2019;
- зобов`язати відповідача здійснити перерахунок її пенсії з урахуванням заробітної плати згідно із довідками від 15.08.2019 р. №Б-136-2019 та № Б-142-2019.
В обґрунтування заявлених позовних вимог позивач зазначила, що вона перебуває на обліку в Головному управлінні ПФУ в Дніпропетровській області та отримує пенсію за віком. 20.11.2024 року вона звернулась до відповідача із заявою про перерахунок пенсії із врахуванням заробітної плати під час роботи на Дніпропетровському металохімічному заводі в період часу з 1987 р. по 1997 р. Однак, листом від 18.12.2024 року відповідач повідомив її про відсутність підстав для перерахунку пенсії. Зазначені обставини й стали підставою для звернення до суду з позовом.
Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 23.06.2025 року позовна заява була залишена без руху через невідповідність приписам ст.161 КАС України та запропоновано позивачу протягом десяти днів усунути недоліки позовної заяви шляхом надання до суду доказів сплати судового збору у розмірі 968,96 грн.
На виконання ухвали суду, позивачем були усунуті недоліки позовної заяви, а саме надано до суду докази доплати судового збору у розмірі 968,96 грн.
Ухвалою суду від 01.07.2025 року прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито провадження в адміністративній справі. Призначено справу до розгляду за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) учасників справи.
Відповідачу позов з додатками та зазначена ухвала суду доставлені до його електронного кабінету 16 червня та 02 липня 2025 року, що підтверджується відповідними довідками наявними матеріалах справи. Але відзиву на позовну заяву, відповідач до теперішнього часу на адресу суду не надіслав.
Ухвалою суду від 01.10.2025 року продовжено строк розгляду цієї справи до 01.10.2025 року.
Згідно із ч.2 ст.175 КАС України, у разі ненадання відповідачем відзиву, у встановлений судом строк без поважних причин, суд має право вирішити спір за наявними матеріалами справи.
Дослідивши матеріали справи, враховуючи позицію позивача, викладену в позовній заяві, оцінивши докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному та об`єктивному розгляді обставин справи, суд встановив наступні обставини справи.
Судом встановлено, що ОСОБА_1 перебуває на обліку в Головному управлінні ПФУ в Дніпропетровській області та отримує пенсію за віком.
20.11.2024 року позивач звернулася до відповідача із заявою про перерахунок пенсії із врахуванням заробітної плати під час роботи і Дніпропетровському металохімічному заводі в період часу з 1987 р. по 1997 р. надавши довідки про розмір заробітної плати від 15.08.2019 р. №Б-136-2019 та № Б-142-2019.
«Відповідно до частини 3 статті 44 Закону №1058-ІV органи Пенсійного фонду мають право вимагати відповідні документи від підприємств, організацій і окремих осіб, надані ними для оформлення пенсії, а також в необхідних випадках перевіряти обґрунтованість їх видачі та достовірність поданих відомостей про осіб, які підлягають загальнообов?язковому державному пенсійному страхуванню, умови їх праці та інших відомостей, передбачених законодавством для визначення права на пенсію.
Враховуючи вищезазначене, довідки про заробітну плату для обчислення пенсії під 15.08.2019 р. №Б-136-2019 та №Б-1 42-2019 потребували перевірки відповідності розміру заробітної плати, зазначених у них, первинним документам.
Оскільки у первинних документах зазначено прізвище " ОСОБА_2 ", а згідно паспортних даних прізвище " ОСОБА_3 " відсутні підстави для зарахування довідок з розрахунку пенсії оскільки вони не підтверджені первинними документами».
Аналізуючи правовідносини, які виникли між сторонами, суд виходить з наступного.
Принципи, засади і механізми функціонування системи загальнообов`язкового державного пенсійного страхування, призначення, перерахунку і виплати пенсій визначають положення Закону України «Про загальнообов`язкове державне пенсійне страхування» від 09.07.2003 р. №1058-ІV (далі - Закон № 1058-ІV).
Право на отримання пенсій мають, зокрема, громадяни України, які застраховані згідно із цим Законом та досягли встановленого цим Законом пенсійного віку і мають необхідний для призначення відповідного виду пенсії страховий стаж (пункт 1 частини першої статті 8 Закону №1058-ІV).
Згідно з частиною четвертою статті 24 Закону № 1058-ІV періоди трудової діяльності та інші періоди, що враховувалися до стажу роботи для призначення пенсії до набрання чинності цим Законом, зараховуються до страхового стажу в порядку і на умовах, передбачених законодавством, що діяло раніше, крім випадків, передбачених цим Законом.
Відповідно до частини першої статті 40 Закону №1058-IV для обчислення пенсії враховується заробітна плата (дохід) за весь період страхового стажу. За бажанням пенсіонера та за умови підтвердження довідки про заробітну плату первинними документами або у разі відсутності після 1 липня 2000 року 60 місяців страхового стажу, для обчислення пенсії також враховується заробітна плата (дохід) за будь-які 60 календарних місяців страхового стажу підряд до 1 липня 2000 року незалежно від перерв.
Заробітна плата (дохід) за період страхового стажу до 1 липня 2000 року враховується для обчислення пенсії на підставі документів про нараховану заробітну плату (дохід), виданих у порядку, встановленому законодавством, за умови підтвердження довідки про заробітну плату первинними документами, а за період страхового стажу починаючи з 1 липня 2000 року - за даними, що містяться в системі персоніфікованого обліку.
Частиною четвертою статті 42 Закону № 1058-ІV передбачено, що за бажанням пенсіонера перерахунок пенсії проводиться із заробітної плати за періоди страхового стажу, зазначені в частині першій статті 40 цього Закону, із застосуванням показника середньої заробітної плати (доходу), який враховувався під час призначення (попереднього перерахунку) пенсії.
Пунктом 4.7 Порядку подання та оформлення документів для призначення (перерахунку) пенсій відповідно до Закону України «Про загальнообов`язкове державне пенсійне страхування», затвердженим постановою правління Пенсійного фонду України від 25.11.2005 р. №22-1 (далі - Порядок №22-1) передбачено, що право особи на одержання пенсії установлюється на підставі всебічного, повного і об`єктивного розгляду всіх поданих документів органом, що призначає пенсію.
Згідно із пунктом 2.1 Порядку №22-1 до заяви про призначення (перерахунок) пенсії за віком додаються, зокрема, документи про стаж. За бажанням пенсіонера ним може подаватись довідка про заробітну плату (дохід) по 30 червня 2000 року (додаток 5) із зазначенням у ній назв первинних документів, на підставі яких її видано, їх місцезнаходження та адреси, за якою можливо провести перевірку відповідності змісту довідки первинним документам.
Відповідно до пункту 2.10 Порядку №22-1 довідка про заробітну плату (дохід) особи видається на підставі особових рахунків, платіжних відомостей та інших документів про нараховану та сплачену заробітну плату підприємством, установою чи організацією, де працював померлий годувальник або особа, яка звертається за пенсією. Якщо такі підприємства, установи, організації ліквідовані або припинили своє існування з інших причин, то довідки про заробітну плату видаються правонаступником цих підприємств, установ чи організацій або архівними установами.
У випадках, коли архівні установи не мають можливості видати довідку за встановленою формою з розшифровкою виплачених сум за видами заробітку, вони можуть видавати довідки, що відповідають даним, наявним в архівних фондах, без додержання цієї форми.
Як зазначив Верховний Суд у постанові від 29.07.2020 у справі №341/1132/17 обов`язковою умовою для обчислення пенсії з урахуванням заробітної плати за період роботи до 1 липня 2000 року є підтвердження нарахування такої заробітної плати первинними документами.
Як видно з матеріалів справи, з 1987 року по 1997 рік позивач працювала в Дніпропетровському металомеханічному заводі, що підтверджується записами її трудової книжки серії НОМЕР_1 , виданої 05 вересня 1978 року.
Суд зауважує, що записи трудової книжки містять чітку дату прийому та звільнення з роботи, реквізити наказів (їх дату та номер), посаду на якій працювала позивач, підпис особи, відповідальної за внесення записів, та відбиток печатки підприємства при звільненні з роботи. Записи про періоди роботи не містять жодних виправлень. Доказів, які б свідчили про недостовірність вищевказаних записів у трудовій книжці, відповідачем суду не надано.
Суд не заперечує право органу Пенсійного фонду перевіряти обґрунтованість та достовірність відповідних документів для визначення права на пенсію, в тому числі довідок про заробітну плату для обчислення пенсії.
За результатами розгляду заяви позивача від 20.11.2024 р. про перерахунок пенсії за віком на підставі довідок від 15.08.2019 р. № Б-136-2019 та № Б-142-2019, виданих Державним архівом Дніпропетровської області Дніпропетровської обласної державної адміністраці про заробітну плату за період з 1987 - 1997 роки, відповідач відмовив у такому перерахунку, оскільки у первинних документах зазначено прізвище " ОСОБА_2 ", а згідно із паспортними даними прізвище " ОСОБА_3 " не підтверджені первинними документами.
Щодо вказаних доводів, суд вважає, що посилання відповідача на неможливість врахування для перерахунку позивачу пенсії довідки про заробітну плату ОСОБА_1 за період з 1987 р. по 1997 р., у зв`язку з не підтвердженням первинної документації в установленому чинним законодавством порядку є безпідставними, оскільки надана позивачем довідка містить посилання на розрахункові відомості та первинні документи, на підставі яких вона видана.
Крім того, дані щодо дати народження (1960 року народження) та періоду трудової роботи позивача у в Дніпропетровському металомеханічному заводі" (1987 р. 1997 р.), які зазначені у довідках від 15.08.2019 р. № Б-136-2019 та № Б-142-2019, співпадають з даними її трудової книжки.
На переконання суду, розбіжності у написанні прізвища позивача у довідках від 15.08.2019 р. № Б-136-2019 та № Б-142-2019 та її паспорті є формальною неточністю, та не може бути підставою для відмови відповідача у зарахуванні вказаного періоду роботи до її страхового стажу.
У постанові від 21.02.2020 у справі №291/99/17 Верховний Суд дійшов висновку, що «перевірка достовірності виданих документів покладається на пенсійний орган, а сумніви останнього щодо обґрунтованості їх видачі самі по собі не можуть бути підставою для відмови у неврахуванні заробітної плати при призначенні позивачу пенсії».
Суд звертає увагу на те, що відповідно до частини третьої статті 23 Загальної декларації прав людини, пункту 4 частини першої Європейської соціальної хартії та частин першої, третьої статті 46 Конституції України працівники у старості мають право на пенсію, що є основним джерелом існування, яка має забезпечувати достатній життєвий рівень.
Таким чином, відповідачем протиправно відмовлено позивачу у здійсненні перерахунку пенсії з урахуванням для обчислення розміру пенсії заробітної плати за найбільш вигідний, на її думку період з 1987 р. по 1997 р., згідно із довідками про розмір заробітної плати від 15.08.2019 р. №Б-136-2019 та № Б-142-2019, виданих Державним архівом Дніпропетровської області Дніпропетровської обласної державної адміністрації.
Частиною першою статті 44 Закону № 1058-ІV передбачено, що призначення (перерахунок) пенсії здійснюється за зверненням особи або автоматично (без звернення особи) у випадках, передбачених цим Законом.
Звернення за призначенням (перерахунком) пенсії здійснюється шляхом подання заяви та інших документів, необхідних для призначення (перерахунку) пенсії, до територіального органу Пенсійного фонду або до уповноваженого ним органу чи уповноваженої особи застрахованою особою особисто або через законного представника недієздатної особи, особи, дієздатність якої обмежена, малолітньої або неповнолітньої особи.
Відповідно до частини четвертої статті 45 Закону № 1058-ІV перерахунок призначеної пенсії, провадиться в такі строки:
у разі виникнення права на підвищення пенсії - з першого числа місяця, в якому пенсіонер звернувся за перерахунком пенсії, якщо відповідну заяву з усіма необхідними документами подано ним до 15 числа включно, і з першого числа наступного місяця, якщо заяву з усіма необхідними документами подано ним після 15 числа;
у разі настання обставин, які тягнуть за собою зменшення пенсії, - з першого числа місяця, в якому настали ці обставини, якщо вони мали місце до 15 числа включно, і з першого числа наступного місяця, якщо вони мали місце після 15 числа.
З огляду на вказане та на те, що із заявою про перерахунок пенсії за віком на підставі архівних довідок позивач до пенсійного органу звернулася 20.11.2024 р., право на такий перерахунок у неї виникло з 01.12.2024 р.
З огляду на висновки суду про протиправність дій відповідача, суд доходить висновку про наявність підстав для зобов`язання відповідача здійснити перерахунок пенсії позивача з 01.12.2024 р. з урахуванням заробітної плати згідно із довідками від 15.08.2019 р. №Б-136-2019 та № Б-142-2019, та враховуючи раніше виплачені суми.
Суд також застосовує позицію ЄСПЛ, сформовану в пункті 58 рішення у справі "Серявін та інші проти України" (№ 4909/04): згідно з його усталеною практикою, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються; хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент; міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (рішення у справі "Руїс Торіха проти Іспанії" (Ruiz Torija v. Spai№) №303-A, пункт 29).
Відповідно до ч.2 ст.2 КАС України, у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: 1) на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України; 2) з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; 3) обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); 4) безсторонньо (неупереджено); 5) добросовісно; 6) розсудливо; 7) з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи несправедливій дискримінації; 8) пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); 9) з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; 10) своєчасно, тобто протягом розумного строку.
Частиною 1 статті 9 КАС України визначено, що розгляд і вирішення справ в адміністративних судах здійснюються на засадах змагальності сторін та свободи в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.
Згідно із частинами 1, 2 статті 77 КАС України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу. В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.
В силу ч.3 ст.90 КАС України, суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності.
Приймаючи до уваги вище наведене, суд дійшов висновку про задоволення позовної заяви з викладених вище підстав.
Згідно із ч.1 ст.139 КАС України при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.
Як видно з матеріалів справи, позивачем при зверненні до суду понесені судові витрати, пов`язані зі сплатою судового збору за подання позовної заяви у розмірі 968,96 грн.
Відтак, відповідно до положень ч.1 ст.139 КАС України, суд стягує на користь позивача за рахунок бюджетних асигнувань відповідача суму сплаченого судового збору розмірі 968,96 грн.
На підставі викладеного та керуючись ст.ст.8, 9, 72, 77, 132, 139, 241 - 246, 250, 262 КАС України, суд,
Позовну заяву - задовольнити.
Визнати протиправними дії Головного управління Пенсійного фонду України в Дніпропетровській області щодо не проведення перерахунку пенсії ОСОБА_1 на підставі довідок про заробітну плату від 15.08.2019 р. № Б-136-2019 та № Б-142-2019.
Зобов`язати Головне управління Пенсійного фонду України в Дніпропетровській області з 01.12.2024 року провести перерахунок пенсії ОСОБА_1 з урахуванням заробітної плати згідно із довідками від 15.08.2019 р. №Б-136-2019 та № Б-142-2019, та враховуючи раніше виплачені суми.
Рішення суду набирає законної сили відповідно до вимог статті 255 КАС України та може бути оскаржено в строки, передбачені статтею 295 КАС України.

Суддя К.С. Кучма