Справа № 160/34220/24
Суддя: Суховаров А.В.
Дата ухвалення: 2025-10-15 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

П О С Т А Н О В А

і м е н е м У к р а ї н и

15 жовтня 2025 року справа 160/34220/24

Третій апеляційний адміністративний суду складі колегії:

головуючий суддя Суховаров А.В.

судді Семененко Я.В., Добродняк І.Ю.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Дніпрі апеляційну скаргу представника ОСОБА_1 на рішення Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 03.03.2025 (суддя Калугіна Н.Є.) в адміністративній справі за позовом ОСОБА_1 до Департаменту поліції особливого призначення Об`єднана штурмова бригада Національної поліції України ІНФОРМАЦІЯ_1 про скасування наказів про звільнення, поновлення на посаді, стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 26.12.2024 звернувся до Дніпропетровського окружного адміністративного суду з позовом до Департаменту поліції особливого призначення Об`єднана штурмова бригада Національної поліції України ІНФОРМАЦІЯ_1 , в якому просить:

- визнати протиправним та скасувати пункт 2 наказу №293 від 31.10.2024 Про застосування дисциплінарних стягнень, яким до позивача застосовано дисциплінарне стягнення у виді звільнення зі служби в поліції;

- визнати протиправним та скасувати наказ №1603о/с 02.12.2024 По особовому складу, в частині звільнення позивача зі служби в поліції;

- поновити на посаді заступника командира взводу №1 роти №2 штурмового батальйону №1 ( ІНФОРМАЦІЯ_2 ) полку управління поліції особливого призначення №3 Департаменту поліції особливого призначення ІНФОРМАЦІЯ_1 ;

- стягнути середньомісячне грошове забезпечення за період вимушеного прогулу, починаючи з дати звільнення по дату прийняття рішення судом про поновлення на посаді.

Рішенням Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 03.03.2025 в задоволенні позову відмовлено. Суд погодився з доводами відповідача, що невиконання наказу без поважної причини або належних доказів щодо неможливості його виконання, про які були б вчасно повідомлені безпосередні командири або командири вищестоящих підрозділів, є підставою для притягнення до дисциплінарної відповідальності у вигляді звільнення з посади.

В апеляційній скарзі представник ОСОБА_1 просить рішення суду скасувати та позовні вимоги задовольнити. Посилається на те, що дисциплінарною комісією не було повно та об`єктивно з`ясовано обставини, що мають значення в рамках дисциплінарного провадження, не були установлені причини та умови вчинення певних дій а вина позивача не була доведена.

Переглядаючи справу, колегія суддів виходить з наступного.

Відповідно до наказу Департаменту поліції особливого призначення Об`єднана штурмова бригада Національної поліції України ІНФОРМАЦІЯ_1 №265 о/с від 05.04.2023, старшого лейтенанта поліції ОСОБА_1 призначено заступником командира взводу №1 роти №2 штурмового батальйону №1 ( ІНФОРМАЦІЯ_2 ) полку.

Наказом Департаменту поліції особливого призначення Об`єднана штурмова бригада Національної поліції України ІНФОРМАЦІЯ_1 №486 від 20.09.2024 Про призначення службового розслідування та створення дисциплінарної комісії призначено службове розслідування за фактом можливого порушення службової дисципліни окремими поліцейськими полку УПОП № 3 ДПОП ОШБ Лють, що виразилося у відмові виконувати наказ командира зведеного підрозділу УПОП №3 ДПОП ОШБ ІНФОРМАЦІЯ_1 №301ДСК/ВС від 23.08.2024 та за фактом можливого порушення службової дисципліни окремими поліцейськими полку УПОП №3 ДПОП ОШБ Лють, що виразилося у відмові виконувати наказ ДПОП ОШБ ІНФОРМАЦІЯ_1 №304ДСК від 17.09.2024.

Наказом Департаменту поліції особливого призначення Об`єднана штурмова бригада Національної поліції України ІНФОРМАЦІЯ_1 №498 від 04.10.2024 продовжено строки проведення службового розслідування на 15 календарних днів до 18.10.2024.

За результатами проведеного службового розслідування, дисциплінарною комісією складено висновок, який 18.10.2024 затверджено т.в.о. начальника управління командиром полку УПОП №3 Департаменту поліції особливого призначення Об`єднана штурмова бригада Національної поліції України ІНФОРМАЦІЯ_1 підполковником

ОСОБА_2 , проаналізувавши зібрані під час проведення службового розслідування матеріали в їх сукупності встановила, що в діях, зокрема, ОСОБА_1 вбачаються порушення вимог пунктів 1 та 2 частини 1 статті 18, частини 1 статті 64 Закону України Про Національну поліцію, пунктів 1, 2 та 4 частини 3 статті 1, частини 1 статті 5 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, підпунктів 1, 2 та 5 пункту 3 розділу ІІ посадової інструкції заступника командира взводу №1 роти №2 штурмового батальйону №1 ( ІНФОРМАЦІЯ_2 ) полку УПОП №3 ДПОП ОШБ Лють, що вразилось у обговоренні та критиці вимог наказу командира зведеного підрозділу УПОП № 3 ДПОП ОШБ Лють від 23.08.2024 №301ДСК/ВС, відповідно до якого, поліцейські мали проводити оборонні заходи поблизу населеного пункту Торецьк Донецької області та у невиконанні вимог наказу ДПОП ОШБ Лють від 17.09.2024 №304ДСК та його обговоренні, що являється вчиненням у сукупності двох дисциплінарних проступків та грубим порушенням службової дисципліни.

Згідно наказу Департаменту поліції особливого призначення Об`єднана штурмова бригада Національної поліції України ІНФОРМАЦІЯ_1 №293 від 31.10.2024 Про застосування дисциплінарних стягнень, до заступника командира взводу № 1 роти № 2 штурмового батальйону №1 ІНФОРМАЦІЯ_2 ) полку УПОП №3 ДПОП ОШБ ІНФОРМАЦІЯ_1 капітана поліції ОСОБА_1 застосовано дисциплінарне стягнення у виді звільнення зі служби в поліції за вчинення дисциплінарного проступку, порушення вимог пунктів 1 та 2 частини 1 статті 18, частини 1 статті 64 Закону України Про Національну поліцію, пунктів 1-4 частини 3 статті 1, частини 1 статті 5 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, підпунктів 1, 2, 5, 21 та 22 пункту 3 розділу ІІ Посадової інструкції заступника командира взводу №1 роти №2 штурмового батальйону №1 ( ІНФОРМАЦІЯ_2 ) полку управління, поліції особливого призначення №3 Департаменту поліції особливого призначення Об?єднана штурмова бригада Національної поліції України ІНФОРМАЦІЯ_1 , затвердженої начальником управління - командиром полку управління поліції особливого призначення №3 Департаменту поліції особливого призначення ІНФОРМАЦІЯ_3 штурмова бригада Національної поліції України ІНФОРМАЦІЯ_1 15.05.2023, шо виразилося у відмові від письмового ознайомлення з наказом командира зведеного підрозділу УПОП №3 ДНОП ОШБ Лють №301ДСК/ВС від 23.08.2024 Про виконання бойових (спеціальних) завдань та у відмові виконувати наказ ДПОП ОШБ Лють №304ДСК від 17.09.2024 Про відрядження поліцейських.

Наказом Департаменту поліції особливого призначення Об`єднана штурмова бригада Національної поліції України ІНФОРМАЦІЯ_1 №1603 о/с від 02.12.2024, позивача звільнено зі служби в поліції, на підставі пункту 6 частини 1 статті 77 Закону України Про Національну поліцію (у зв?язку із реалізацією дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби, накладеного відповідно до дисциплінарного статуту Національної поліції України). Підстава: наказ Департаменту поліції особливого призначення Об`єднана штурмова бригада Національної поліції України ІНФОРМАЦІЯ_1 №293 від 31.10.2024.

Відповідно до частини 1 статті 1 Закону України Про Національну поліцію Національна поліція України - це центральний орган виконавчої влади, який служить суспільству шляхом забезпечення охорони прав і свобод людини, протидії злочинності, підтримання публічної безпеки і порядку.

Відповідно до статті 3 Закону України Про Національну поліцію у своїй діяльності поліція керується Конституцією України, міжнародними договорами України, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, цим та іншими законами України, актами Президента України та постановами Верховної Ради України, прийнятими відповідно до Конституції та законів України, актами Кабінету Міністрів України, а також виданими відповідно до них актами Міністерства внутрішніх справ України, іншими нормативно-правовими актами.

Відповідно до частини 1 статті 17 Закону України Про Національну поліцію поліцейським є громадянин України, який склав Присягу поліцейського, проходить службу на відповідних посадах у поліції і якому присвоєно спеціальне звання поліції.

Відповідно до частини 1 статті 18 Закону України Про Національну поліцію передбачені обов`язки поліцейського зокрема: 1) неухильно дотримуватися положень Конституції України, законів України та інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції, та Присяги поліцейського; 2) професійно виконувати свої службові обов`язки відповідно до вимог нормативно-правових актів, посадових (функціональних) обов`язків, наказів керівництва; 3) поважати і не порушувати прав і свобод людини.

Відповідно до частини 1 ст. 59 Закону України Про Національну поліцію служба в поліції є державною службою особливого характеру, яка є професійною діяльністю поліцейських з виконання покладених на поліцію повноважень.

Наказом МВС України №1179 від 09.11.2016 затверджено правила етичної поведінки поліцейських. Ці правила поширюються на всіх поліцейських, які проходять службу в Національній поліції України. Дотримання вимог цих правил є обов`язком для кожного поліцейського незалежно від займаної посади, спеціального звання та місцеперебування.

Метою цих правил є урегулювання поведінки поліцейських з дотриманням етичних норм, формування в поліцейських почуття відповідальності перед суспільством і законом за свої дії та бездіяльність, а також сприяння посиленню авторитету та довіри громадян до поліції.

Статтею 64 Закону України Про Національну поліцію визначена Присяга працівника поліції. Так, відповідно до вказаної норми особа, яка вступає на службу в поліції, складає Присягу на вірність Українському народові такого змісту: Я, (прізвище, ім`я та по батькові), усвідомлюючи свою високу відповідальність, урочисто присягаю вірно служити Українському народові, дотримуватися Конституції та законів України, втілювати їх у життя, поважати та охороняти права і свободи людини, честь держави, з гідністю нести високе звання поліцейського та сумлінно виконувати свої службові обов`язки.

Відповідно до частин 1, 2 статті 19 Закону України Про Національну поліцію у разі вчинення протиправних діянь поліцейські несуть кримінальну, адміністративну, цивільно-правову та дисциплінарну відповідальність відповідно до закону. Підстави та порядок притягнення поліцейських до дисциплінарної відповідальності, а також застосування до поліцейських заохочень визначаються Дисциплінарним статутом Національної поліції України, що затверджується законом.

Дисциплінарним статутом Національної поліції України, затвердженим Законом України від 15.03.2018 № 2337-VІІІ визначається сутність службової дисципліни в Національній поліції України, повноваження поліцейських та їхніх керівників з її додержання, види заохочень і дисциплінарних стягнень, а також порядок їх застосування та оскарження.

Відповідно до частини 2 статті 1 Дисциплінарного статуту службова дисципліна, крім основних обов`язків поліцейського визначених статтею 18 Закону України Про Національну поліцію, зобов`язує поліцейського: бути вірним Присязі поліцейського, мужньо і вправно служити народу України; поважати права, честь і гідність людини, надавати допомогу та запобігати вчиненню правопорушень; безумовно виконувати накази керівників, віддані (видані) в межах наданих їх повноважень та відповідно до закону; утримуватися від дій, що перешкоджають іншим поліцейські виконувати їхні обов`язки, а також які підривають авторитет Національної поліції України; утримуватися від висловлювань та дій, що порушують права людини або принижуючи честь і гідність людини; знати і виконувати заходи безпеки під час несення служби, дотримуватись правил внутрішнього розпорядку.

Відповідно до частини 3 статті 1 Дисциплінарного статуту, до змісту службової дисципліни також віднесено такі обов`язки поліцейського як: 1) бути вірним Присязі поліцейського, мужньо і вправно служити народу України; 2) знати закони, інші нормативно-правові акти, що визначають повноваження поліції, а також свої посадові (функціональні) обов`язки; 3) поважати права, честь і гідність людини, надавати допомогу та запобігати вчиненню правопорушень; 4) безумовно виконувати накази керівників, віддані (видані) в межах наданих їм повноважень та відповідно до закону; 5) вживати заходів до негайного усунення причин та умов, що ускладнюють виконання обов`язків поліцейського, та негайно інформувати про це безпосереднього керівника; 6) утримуватися від дій, що перешкоджають іншим поліцейським виконувати їхні обов`язки, а також які підривають авторитет Національної поліції України; 7) утримуватися від висловлювань та дій, що порушують права людини або принижують честь і гідність людини; 8) знати і виконувати заходи безпеки під час несення служби, дотримуватися правил внутрішнього розпорядку; 9) підтримувати рівень своєї підготовки (кваліфікації), необхідний для виконання службових повноважень; 10) берегти службове майно, забезпечувати належний стан зброї та спеціальних засобів; 11) поважати честь і гідність інших поліцейських і працівників поліції, надавати їм допомогу та стримувати їх від вчинення правопорушень; 12) дотримуватися правил носіння однострою та знаків розрізнення; 13) сприяти керівникові в організації дотримання службової дисципліни, інформувати його про виявлені порушення, у тому числі вчинені іншими працівниками поліції; 14) під час несення служби поліцейському заборонено перебувати у стані алкогольного, наркотичного та/або іншого сп`яніння.

Відповідно до частини 1 статті 11 Дисциплінарного статуту за порушення службової дисципліни поліцейські незалежно від займаної посади та спеціального звання несуть дисциплінарну відповідальність згідно з цим Статутом.

Відповідно до статей 12-14 Дисциплінарного статуту дисциплінарним проступком визнається протиправна винна дія чи бездіяльність поліцейського, що полягає в порушенні ним службової дисципліни, невиконанні чи неналежному виконанні обов`язків поліцейського або виходить за їх межі, порушенні обмежень та заборон, визначених законодавством для поліцейських, а також у вчиненні дій, що підривають авторитет поліції.

Дисциплінарне стягнення є засобом підтримання службової дисципліни, що застосовується за вчинення дисциплінарного проступку з метою виховання поліцейського, який його вчинив, для безумовного дотримання службової дисципліни, а також з метою запобігання вчиненню нових дисциплінарних проступків.

Дисциплінарне стягнення має індивідуальний характер та не застосовується до поліцейського, вина якого у вчиненні дисциплінарного проступку не встановлена у визначеному порядку або який діяв у стані крайньої необхідності чи необхідної оборони.

До поліцейських можуть застосовуватися такі види дисциплінарних стягнень: 1) зауваження; 2) догана; 3) сувора догана; 4) попередження про неповну службову відповідність; 5) пониження у спеціальному званні на один ступінь; 6) звільнення з посади; 7) звільнення із служби в поліції.

Службове розслідування - це діяльність із збирання, перевірки та оцінки матеріалів і відомостей про дисциплінарний проступок поліцейського.

Службове розслідування проводиться з метою своєчасного, повного та об`єктивного з`ясування всіх обставин вчинення поліцейським дисциплінарного проступку, встановлення причин і умов його вчинення, вини, ступеня тяжкості дисциплінарного проступку, розміру заподіяної шкоди та для підготовки пропозицій щодо усунення причин вчинення дисциплінарних проступків.

Службове розслідування призначається за письмовим наказом керівника, якому надані повноваження із застосування до поліцейського дисциплінарного стягнення.

Підставою для призначення службового розслідування є заяви, скарги та повідомлення громадян, посадових осіб, інших поліцейських, засобів масової інформації (далі - повідомлення), рапорти про вчинення порушення, що має ознаки дисциплінарного проступку, або безпосереднє виявлення ознак такого проступку посадовою особою поліції, за наявності достатніх даних, що вказують на ознаки дисциплінарного проступку.

Відповідно до частин 7, 8 статті 19 Дисциплінарного статуту у разі встановлення вини поліцейського за результатами проведеного службового розслідування видається письмовий наказ про застосування до поліцейського одного з видів дисциплінарного стягнення, передбаченого статтею 13 цього Статуту, зміст якого оголошується особовому складу органу поліції.

Під час визначення виду стягнення керівник враховує характер проступку, обставини, за яких він був вчинений, особу порушника, ступінь його вини, обставини, що пом`якшують або обтяжують відповідальність, попередню поведінку поліцейського, його ставлення до служби.

Відповідно до пункту 3 статті 22 Дисциплінарного статуту Національної поліції України щодо виконання дисциплінарних стягнень - дисциплінарні стягнення у виді звільнення з посади, пониження у спеціальному званні на один ступінь та звільнення із служби в поліції виконуються (реалізуються) шляхом видання наказу по особовому складу.

Підставою для застосування до поліцейського дисциплінарних стягнень, перелік яких визначено у статті 13 Дисциплінарного статуту є вчинення дисциплінарного проступку, тобто протиправних, винних дій чи бездіяльність, що полягає в порушенні поліцейським службової дисципліни, невиконанні чи неналежному виконанні обов`язків поліцейського або виходить за їх межі, порушенні обмежень та заборон, визначених законодавством для поліцейських, а також у вчиненні дій, що підривають авторитет поліції.

Перелічені у статті 13 Дисциплінарного статуту види дисциплінарних стягнень застосовуються виходячи із обставин і характеру проступку, особи поліцейського, обставин, що пом`якшують або обтяжують відповідальність, попередньої поведінки поліцейського, його ставлення до служби, ступеня його вини.

Звільнення зі служби в поліції є найсуворішим видом дисциплінарного стягнення за порушення службової дисципліни та є крайнім заходом дисциплінарного впливу.

Передумовою звільнення поліцейського за вчинення дисциплінарного правопорушення, пов`язаного зі здійсненням службової діяльності, має бути грубе порушення службової дисципліни, встановлене внаслідок ретельного службового розслідування та підтверджене належним доказами.

Відповідно до частини 10 статті 14 Дисциплінарного статуту порядок проведення службових розслідувань у Національній поліції України встановлюється Міністерством внутрішніх справ України.

Наказом Міністерства внутрішніх справ України № 893 від 07.11.2018 затверджено Порядок проведення службових розслідувань у Національній поліції України, що зареєстрований в Міністерстві юстиції України 28.11.2018 за № 1355/32807 (далі Порядок №893).

Пунктом 1 розділу ІІ Порядку №893 передбачено, що підставами для призначення службового розслідування є заяви, скарги та повідомлення громадян, посадових осіб, інших поліцейських, засобів масової інформації, рапорти про вчинення порушення, що має ознаки дисциплінарного проступку, або безпосереднє виявлення ознак такого проступку посадовою особою поліції за наявності достатніх даних, що вказують на ознаки дисциплінарного проступку.

Відповідно до пунктів 2, 3 розділу IV Порядку №893 поліцейський, стосовно якого проводиться службове розслідування, під час його проведення має право: надавати пояснення, подавати відповідні документи та матеріали, що стосуються обставин, які досліджуються; подавати клопотання про отримання і залучення до матеріалів розслідування нових документів, отримання додаткових пояснень від осіб, які мають стосунок до справи; ознайомлюватися з матеріалами, зібраними під час проведення службового розслідування, робити їх копії за допомогою технічних засобів з урахуванням обмежень, передбачених Кримінальним процесуальним кодексом України, Законами України Про захист персональних даних, Про державну таємницю та іншими законами; подавати скарги на дії осіб, які проводять службове розслідування; брати участь у розгляді справи на відкритому засіданні дисциплінарної комісії; користуватися правничою допомогою, послугами представника.

Поліцейський, стосовно якого проводиться службове розслідування, має право відмовитися від надання пояснень.

Відповідно до пункту 1 розділу V Порядку №893 проведення службового розслідування полягає в діяльності дисциплінарної комісії із збирання, перевірки та оцінки матеріалів і відомостей про дисциплінарний проступок поліцейського з метою своєчасного, повного та об`єктивного з`ясування всіх обставин його вчинення, установлення причин і умов учинення дисциплінарного проступку, вини поліцейського, ступеня тяжкості дисциплінарного проступку, розміру заподіяної шкоди та для підготовки пропозицій щодо усунення причин учинення дисциплінарних проступків.

Відповідно до пункту 4 розділу V Порядку №893 службове розслідування має встановити: наявність чи відсутність складу дисциплінарного проступку в діянні (дії чи бездіяльності) поліцейського, з приводу якого (якої) було призначено службове розслідування; наявність чи відсутність порушень положень законів України чи інших нормативно-правових актів, організаційно-розпорядчих документів або посадових інструкцій; ступінь вини кожної з осіб, що вчинили дисциплінарний проступок; обставини, що пом`якшують або обтяжують ступінь і характер відповідальності поліцейського чи знімають безпідставні звинувачення з нього; відомості, що характеризують поліцейського, а також дані про наявність або відсутність у нього дисциплінарних стягнень; вид і розмір заподіяної шкоди; причини та умови, що призвели до вчинення дисциплінарного проступку.

Відповідно до пункту 1 Розділу VI Порядку №893 зібрані під час проведення службового розслідування матеріали та підготовлені дисциплінарною комісією документи формуються нею у справу.

Підсумковим документом службового розслідування є висновок службового розслідування, який складається зі вступної, описової та резолютивної частин. Висновок службового розслідування готує і підписує дисциплінарна комісія.

У разі якщо за результатами розгляду матеріалів службового розслідування (справи) дисциплінарна комісія встановить наявність у діях (бездіяльності) поліцейського дисциплінарного проступку, керівнику, який призначив службове розслідування, вносяться пропозиції щодо накладення на поліцейського дисциплінарного стягнення

Відповідно до пункту 4 розділу VI Порядку №893 в описовій частині висновку службового розслідування викладаються відомості, встановлені під час проведення службового розслідування: обставини справи, зокрема обставини вчинення поліцейським дисциплінарного проступку, час, місце, спосіб, мотив учинення дисциплінарного проступку, його наслідки (їх тяжкість), що настали у зв`язку з цим; посада, звання, прізвище, ім`я, по батькові, персональні дані (дата і місце народження, освіта, період служби в поліції і на займаній посаді - із дотриманням вимог Закону України Про захист персональних даних), відомості, що характеризують поліцейського, стосовно якого проводиться службове розслідування, а також дані про наявність або відсутність у нього дисциплінарних стягнень; пояснення поліцейського щодо обставин справи, а в разі відмови від надання такого пояснення - інформація про засвідчення цього факту відповідним актом про відмову надати пояснення чи поштове повідомлення про вручення або про відмову від отримання виклику для надання пояснень чи повернення поштового відправлення з позначкою про невручення; пояснення безпосереднього керівника поліцейського щодо обставин справи; пояснення інших осіб, яким відомі обставини справи; документи та матеріали, що підтверджують та (або) спростовують факт учинення дисциплінарного проступку; обставини, що обтяжують або пом`якшують відповідальність поліцейського, визначені статтею 19 Дисциплінарного статуту Національної поліції України; причини та умови, що призвели до вчинення виявленого дисциплінарного проступку, обставини, що знімають із поліцейського звинувачення.

Відповідно до частини 4 статті 16 Дисциплінарного статуту службове розслідування вважається завершеним у день затвердження керівником, який призначив службове розслідування, чи особою, яка його заміщує, висновку за результатами службового розслідування. Якщо закінчення строку проведення службового розслідування припадає на вихідний чи інший неробочий день, останнім днем строку є перший після нього робочий день.

Постановою Кабінету Міністрів України №30 від 13.01.2023 Про утворення територіального органу Національної поліції створено як юридичну особу публічного права міжрегіональний територіальний орган Національної поліції Департамент поліції особливого призначення Об`єднана штурмова бригада Національної поліції України ІНФОРМАЦІЯ_1 та який зареєстровано в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб підприємців та громадських формувань 02.02.2023.

Наказом Національної поліції України №403 від 16.04.2024 Про затвердження Положення про Департамент поліції особливого призначення Об`єднана штурмова бригада Національної поліції України ІНФОРМАЦІЯ_1 , передбачено участь поліцейських в обороні України відповідно до Закону України Про оборону України шляхом безпосереднього ведення бойових дій за рішенням військового командування, погодженим з керівником поліції або уповноваженою ним особою, під час дії правового режиму воєнного стану в ході відсічі збройної агресії проти України.

Під час розгляду справи судом встановлено, що підставою для притягнення позивача до дисциплінарної відповідальності стало порушення ним службової дисципліни, яке, згідно висновку службового розслідування, виразилось у обговоренні та критиці вимог наказу командира зведеного підрозділу УПОП № 3 ДПОП ОШБ Лють від 23.08.2024 №301ДСК/ВС, відповідно до якого, поліцейські мали проводити оборонні заходи поблизу населеного пункту Торецьк Донецької області та у невиконанні вимог наказу ДПОП ОШБ Лють від 17.09.2024 №304ДСК та його обговоренні.

Згідно рапорту заступника командира штурмового батальйону №1 ( ІНФОРМАЦІЯ_2 ) полку управління поліції особливого призначення Nє 3 Департаменту поліції особливого призначення Об?єднана штурмова бригада Національної поліції України ІНФОРМАЦІЯ_1 від 24.08.2024, 23.08.2024 приблизно о 20:00 до поліцейських (згідно переліку, зокрема, і ОСОБА_1 ) доведено наказ командира зведеного підрозділу УПОП №3 ДПОП ОШБ Лють від 23.08.2024 №301 ДСК/ВС Про виконання бойових (спеціальних завдань) у присутності працівників відділу моніторингу УПОП №3 ДПОП ОШБ Лють, керівника відділу психологічного забезпечення УКЗ ДПОП ОШБ Лють та керівника госпітальної групи зведеного загону НГУ. Під час доведення вимог зазначеного наказу особовий склад роти №2 поводив себе не стримано та недоброзичливо, поліцейські не контролювали свою поведінку, почуття та емоції, що полягало у гучних та хаотичних висловлюваннях, що в свою чергу заважало процедурі доведення наказу.

Згідно рапорту начальника ВКЗ УПОП №3 ДПОП ОШБ Лють від 17.09.2024, 17.09.2024 о 14.05 особовому складу роти №2 штурмового батальйону № 1 ( ІНФОРМАЦІЯ_2 ) полку доведено наказ ДПОП ОБ Лють від 17.09.2024 № 304дск щодо їх відрядження для виконання бойових (спеціальних) завдань у зоні ведення бойових дій ОТУ " ОСОБА_3 " ОСУВ " ІНФОРМАЦІЯ_4 " зі зброєю, боєприпасами та спеціальними засобами відповідно до вимог Інструкції з організації забезпечення, зберігання та експлуатації озброєння в Національній поліції України, затвердженої наказом МВС від 11.10.2018 № 828, приладами та іншим захисним спорядженням, із 18 вересня 2024 року до особливого розпорядження, зокрема, капітан поліції ОСОБА_1 (0007857), та інші військовослужбовці підрозділу, відмовились від виконання наказу.

Під час проведення службового розслідування дисциплінарною комісією встановлено, що позивачем допущено порушення службової дисципліни, яке вразилось у обговоренні та критиці вимог наказу командира зведеного підрозділу УПОП № 3 ДПОП ОШБ Лють від 23.08.2024 №301ДСК/ВС, відповідно до якого, поліцейські мали проводити оборонні заходи поблизу населеного пункту Торецьк Донецької області та у невиконанні вимог наказу ДПОП ОШБ Лють від 17.09.2024 №304ДСК та його обговоренні, що являється вчиненням у сукупності двох дисциплінарних проступків та грубим порушенням службової дисципліни.

Отже, дисциплінарна комісія під час проведення службового розслідування дійшла висновку, що відомості, що стали підставою для призначення службового розслідування, такими, що знайшли своє підтвердження.

Частиною 1 статті 1 Дисциплінарного статуту визначено, що службова дисципліна це дотримання поліцейським Конституції і законів України, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, актів Президента України і Кабінету Міністрів України, наказів Національної поліції України, нормативно-правових актів Міністерства внутрішніх справ України, Присяги поліцейського, наказів керівників. Службова дисципліна, згідно з частиною третьою статті 1 Дисциплінарного статуту, зобов`язує поліцейського, зокрема, бути вірним Присязі поліцейського, мужньо і вправно служити Українському народові; знати закони, інші нормативно-правові акти, що визначають повноваження поліції, а також свої посадові (функціональні) обов`язки; безумовно виконувати накази керівників, віддані (видані) в межах наданих їм повноважень та відповідно до закону.

Відповідно до статті 4 Дисциплінарного статуту наказ є формою реалізації службових повноважень керівника, згідно з якими визначаються мета і предмет завдання, строк його виконання та відповідальна особа. Наказ має бути чітко сформульований і не може допускати подвійного тлумачення.

Наказ, прийнятий на основі Конституції та законів України і спрямований на їх виконання, віддається (видається) керівником під час провадження ним управлінської діяльності з метою виконання покладених на нього завдань та здійснення функцій відповідно до наданих повноважень.

Наказ може віддаватися усно чи видаватися письмово, у тому числі з використанням технічних засобів зв`язку.

Наказ віддається (видається), як правило, у порядку підпорядкованості.

За потреби прямий керівник може віддати (видати) наказ підлеглому, минаючи його безпосереднього керівника, про що він повідомляє безпосередньому керівнику підлеглого або підлеглий сам доповідає про отримання нового наказу своєму безпосередньому керівнику.

Згідно з частиною першою статті 5 Дисциплінарного статуту, поліцейський отримує наказ від керівника в порядку підпорядкованості та зобов`язаний неухильно та у визначений строк точно його виконувати.

Забороняється обговорення наказу чи його критика.

Відповідно до статті 12 Дисциплінарного статуту, дисциплінарним проступком визнається протиправна винна дія чи бездіяльність поліцейського, що полягає в порушенні ним службової дисципліни, невиконанні чи неналежному виконанні обов`язків поліцейського або виходить за їх межі, порушенні обмежень та заборон, визначених законодавством для поліцейських, а також у вчиненні дій, що підривають авторитет поліції.

Види дисциплінарних стягнень, які можуть застосовуватися до поліцейських, зазначені в статті 13 Дисциплінарного статуту. Підставою для застосування цих стягнень є вчинення дисциплінарних проступків, а саме невиконання чи неналежне виконання службової дисципліни.

Факт невиконання наказу є саме по собі невиконанням службових обов`язків. Подальше перебування на посаді поліцейського, який продемонстрував неготовність виконати критично важливий наказ, негативно впливає на можливість належного виконання ним майбутніх посадових обов`язків, особливо тих, що стосуються оперативних дій та виконання наказів керівництва. Це також прямо шкодить роботі органу (підрозділу) поліції, підриваючи основи ієрархії, дисципліни та взаємодії, які є життєво важливими для ефективного функціонування поліції, особливо в умовах підвищеної небезпеки або виконання бойових завдань.

Підрозділ не може повноцінно покладатися на співробітника, який не виконав наказ в оперативній ситуації.

Колегія суддів зазначає, що вказані накази є законним розпорядженням керівника, обов`язковим до виконання відповідно до частини 1 статті 18 Закону України Про Національну поліцію та статті 5 Дисциплінарного статуту.

У свою чергу, невиконання позивачем наказу суперечать вимогам статті 5 Дисциплінарного статуту та є порушенням службової дисципліни, що може бути підставою для притягнення до дисциплінарної відповідальності.

Факт вчинення дисциплінарного проступку заступником командира взводу №1 роти №2 штурмового батальйону №1 ( ІНФОРМАЦІЯ_2 ) полку управління поліції особливого призначення №3 Департаменту поліції особливого призначення Об`єднана штурмова бригада Національної поліції ІНФОРМАЦІЯ_1 капітаном поліції ОСОБА_1 підтверджується матеріалами службового розслідування.

Обставин, що пом`якшують або обтяжують покарання капітана поліції ОСОБА_1 дисциплінарною комісією не встановлено.

З матеріалів справи судом встановлено, що під час створення Дисциплінарної комісії відповідачем було дотримано критерій чисельності осіб та критерій неупередженості, службове розслідування було призначено та проведено.

Відповідно до пункту 1 частини 2 статті 18 Дисциплінарного статуту поліцейський, стосовно якого проводиться службове розслідування, має право: надавати пояснення, подавати відповідні документи та матеріали, що стосуються обставин, які досліджуються. Таке право також передбачене пунктом 2 розділу IV Порядку №893.

З матеріалів справи убачається, що позивач був обізнаний із фактом проведення службового розслідування та скористався своїм правом на надання письмових пояснень.

Відповідно до статті 26 Закону України «Про Дисциплінарний статут Національної поліції України» у період дії воєнного стану службове розслідування проводиться з дотриманням вимог цього Статуту з урахуванням особливостей, визначених цим розділом.

Службове розслідування призначається та проводиться у формі письмового провадження.

В пункті 7 Розділу V Порядку №893 визначено, що розгляд справи дисциплінарною комісією проводиться зазвичай у формі письмового провадження. У разі розгляду справи у формі письмового провадження рішення дисциплінарною комісією приймається без повідомлення та (або) виклику інших учасників службового розслідування на підставі наявних у справі матеріалів.

У зв`язку з проведенням службового розслідування в порядку письмового провадження, дисциплінарна комісія приймає рішення без повідомлення та виклику учасників службового розслідування на підставі наявних у справі матеріалів.

З матеріалів справи встановлено, що позивач скористався наданим йому правом на надання пояснень. Будь-яких порушень під час проведення службового розслідування, судом не встановлено, належних та допустимих доказів наявності таких порушень до матеріалів справи не надано.

Розглядаючи питання співмірності обраного до позивача крайнього заходу дисциплінарної відповідальності, колегія суддів зазначає, що Верховний Суд в постанові від 20.07.2023 у справі № 620/4675/22 наголосив, що аналіз наведених вимог Дисциплінарного Статуту свідчить, що підставою для застосування до поліцейського дисциплінарного стягнення є порушення поліцейським службової дисципліни, невиконання або неналежне виконання обов`язків поліцейського, порушення обмежень та заборон, визначених законодавством для поліцейських.

Верховний Суд сформував правові висновки щодо застосування положень Дисциплінарного статуту, якими урегульовано особливості застосування дисциплінарних стягнень у період дії воєнного стану. У постанові від 23.11.2023 у справі № 420/14443/22, з урахуванням усталеної практики, Верховний Суд вказав, що обрання виду стягнення за дисциплінарний проступок перебуває у площині дискреційних повноважень суб`єкта його накладення. Застосування дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби є крайнім заходом дисциплінарного впливу, проте його застосування здійснюється на розсуд уповноваженої особи з урахуванням обставин у справі та не потребує наведення неможливості застосування інших видів дисциплінарних стягнень (постанови Верховного Суду від 01.04.2020 у справі № 806/647/15, від 21.01.2021 у справі № 826/4681/18, від 28.10.2021 у справі № 520/1578/2020, від 09.02.2022 у справі № 160/12290/20 та ін.)

Під час визначення виду стягнення керівник враховує характер проступку, обставини, за яких він був вчинений, особу порушника, ступінь його вини, обставини, що пом`якшують або обтяжують відповідальність, попередню поведінку поліцейського, його ставлення до служби.

Вказані висновки підтримані Верховним Судом і у постанові від 31 січня 2024 року у справі № 600/4386/22-а.

Згідно письмових пояснень наданих під час проведення службового розслідування стосовно невиконання наказу від 17.09.2024, позивач зазначив, що був готовий виконувати бойові (спеціальні) завдання, але не під керівництвом ОСОБА_4 , оскільки висловлює недовіру нього.

З наявних у матеріалах справи доказів встановлено, що дисциплінарний проступок скоєний позивачем в умовах дії воєнного стану, зокрема, із відмовою від виконання вимог наказу від №304ДСК від 17.09.2024.

У даному випадку фактори, від яких залежить визначення виду стягнення, були враховані відповідачем, зокрема пояснення позивача, його керівників, службова характеристика, а також наявність обтяжуючої відповідальність обставини - відмова виконувати наказ у важкий для країни час, що негативно впливає на інших працівників, підриває бойовий дух та морально дезорієнтує колектив, що є недопустимим в умовах воєнного стану.

Відсутність чіткого волевиявлення виконати наказ командира поліцейським під час дії воєнного стану, встановлення власних умов виконання наказу, є несумісним із загальноприйнятими вимогами та підриває авторитет поліції.

Позивач, погодившись проходити службу в поліції, добровільно погодився на усі ризики пов`язані з проходженням такої служби, як і взяв на себе зобов`язання мужньо і вправно служити народу України, але фактично на даний час взяті на себе обов`язки не виконав.

Отже, наведені позивачем причини невиконання наказу ДПОП ОШБ Лють від 17.09.2024 №304ДСК, в умовах дії воєнного стану, не можуть вважатися судом такими, що виправдовують вчинення останнім дисциплінарного проступку.

Колегія суддів апеляційного суду приходить до висновку, що порушення позивачем службової дисципліни, яке виразилось в невиконанні вимог наказу ДПОП ОШБ Лють від 17.09.2024 №304ДСК та його обговоренні, є самостійною підставою для притягнення до дисциплінарної відповідальності у вигляді звільнення зі служби.

Таким чином, доводи позивача про відсутність в його діях факту невиконання, обговорення та критики наказу командира зведеного підрозділу УПОП № 3 ДПОП ОШБ Лють від 23.08.2024 №301ДСК/ВС не спростовують правомірності притягнення його до дисциплінарної відповідальності.

Перевіривши оскаржувані накази про застосування до позивача дисциплінарних стягнень, суд вважає, що спірні накази прийнято обґрунтовано, із урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення, тому суд першої інстанції дійшов обґрунтованого висновку про відсутність правових підстав для задоволення позовних вимог.

З урахуванням доводів і заперечень сторін, наданих ними доказів, колегія суддів дійшла висновку, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Керуючись статтями 241 244, 315, 316, 321, 322, 327, 329 КАС України, суд

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу представника ОСОБА_1 залишити без задоволення, а рішення Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 03.03.2025 без змін.

Постанова набирає законної сили з 15.10.2025 та може бути оскаржена в касаційному порядку до Верховного Суду протягом 30 днів з дня складання повної постанови у випадках, передбачених пунктом 2 частини 5 статті 328 КАС України.

Повну постанову складено 16.10.2025.

Головуючий суддя А.В. Суховаров

судді Я.В. Семененко

судді І.Ю. Добродняк