Справа № 369/18996/25
Суддя: Лапченко О. М.
Дата ухвалення: 2025-10-21 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Провадження №2-а/369/250/25
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

21.10.2025 року суддя Києво-Святошинського районного суду Київської області Лапченко О.М., ознайомившись із матеріалами адміністративної справи за позовною заявою ОСОБА_1 до ІНФОРМАЦІЯ_1 про визнання протиправною та скасування постанови про адміністративне правопорушення, -

встановила:

позивач звернувся до суду з адміністративним позовом, згідно якого просить суд поновити позивачу процесуальний строк на оскарження постанови про накладення адміністративного стягнення від 17.06.2025р. за № 730/1, винесеної ІНФОРМАЦІЯ_1 , визнавши поважними причини їх пропуску; відстрочити позивачу сплату судового збору до дня ухвалення судового рішення; визнати протиправною та скасувати постанову від 17.06.2025р. за № 730/1, у справі про адміністративне правопорушення за частиною третьою статті 210-1 КУпАП, винесену тво начальником ІНФОРМАЦІЯ_1 підполковником ОСОБА_2 про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за частиною третьою статті 210-1 КУпАП та накладення адміністративного стягнення у виді штрафу в розмірі 17 000,00 грн. Провадження у справі про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за частиною третьою статті 210-1 КУпАП закрити у зв`язку з відсутністю складу правопорушення; стягнути з відповідача на користь позивача всі судові витрати, які поніс позивач за розгляд справи у суді першої інстанції, а саме витрати на сплату судового збору та витрати на правничу допомогу у розмірі 25 000грн.

У відповідності до приписів ч.ч. 1, 2, 3 ст.169 КАС України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Якщо позивач усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, вона вважається поданою у день первинного її подання до адміністративного суду та приймається до розгляду, про що суд постановляє ухвалу в порядку, встановленому статтею 171 цього Кодексу.

За змістом і формою позовна заява повинна відповідати вимогам статей 160, 161 КАС України.

Згідно із ч. 4 ст.161 Кодексу адміністративного судочинства України, позивач зобов`язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги (якщо подаються письмові чи електронні докази - позивач може додати до позовної заяви копії відповідних доказів).

Так, відповідно до положень частин другої, четвертої, п`ятої статті 94 Кодексу адміністративного судочинства України, письмові докази подаються в оригіналі або в належним чином засвідченій копії, якщо інше не передбачено цим Кодексом. Якщо для вирішення спору має значення лише частина документа, подається засвідчений витяг з нього. Копії документів вважаються засвідченими належним чином, якщо їх засвідчено в порядку, встановленому чинним законодавством. Учасник справи, який подає письмові докази в копіях, повинен зазначити про наявність у нього або іншої особи оригіналу письмового доказу. Учасник справи підтверджує відповідність копії письмового доказу оригіналу, який знаходиться у нього, своїм підписом із зазначенням дати такого засвідчення.

Позивач просить суд поновити позивачу процесуальний строк на оскарження постанови про накладення адміністративного стягнення від 17.06.2025р. за № 730/1, винесеної ІНФОРМАЦІЯ_1 , визнавши поважними причини їх пропуску та вказує, що про вказану постанову йому стало відомо 6.10.2025 року, однак позивач не надає суду докази на підтвердження вказаних обставин.

Таким чином, позивачу слід додати до позовної заяви докази, які підтверджують, що заявнику саме 06.10.2025 року стало відомо про оспорювану постанову.

Поза тим, відповідно до ч. 3 ст.161 КАС України до позовної заяви додається документ про сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Згідно із частиною другою статті 132 КАС України розмір судового збору, порядок його сплати, повернення і звільнення від сплати встановлюються законом.

За приписом статті 4 Закону України «Про судовий збір» за подання, зокрема, до адміністративного суду позовних заяв розміри ставок судового збору диференційовано за характером спору (майновий/немайновий), а також за правовим статусом платника судового збору (фізична особа/фізична особа - підприємець/юридична особа/суб`єкт владних повноважень).

Пунктом 3 частини другої статті 4Закону України «Про судовий збір» встановлено, що ставка судового збору за подання до адміністративного суду адміністративного позову майнового характеру, який подано фізичною особою або фізичною особою - підприємцем становить - 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб (1211,20 грн) та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб (15140,00 грн).

У постанові від 18 березня 2020 року № 543/775/17 Верховний Суд дійшов висновку, що у справах щодо оскарження постанов про адміністративне правопорушення у розумінні положень статей 287, 288 КУпАП, як і в інших справах, які розглядаються судом у порядку позовного провадження, слід застосовувати ст. 2-5 Закону № 3674-VI, які пільг за подання позовної заяви, відповідних скарг у цих правовідносинах не передбачають, а тому за подання позовної заяви про скасування постанови про адміністративне правопорушення належить сплачувати судовий збір у розмірі 0,2 прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Судом встановлено, що до позовної заяви позивачем не додано квитанції про сплату судового збору у встановленому законом розмірі, підстав для звільнення від сплати судового збору у разі їх наявності також не вказав. Однак у позовній заяві позивач просив відстрочити сплату судового збору до дня ухвалення судового рішення.

Відстрочка сплати судового збору в адміністративному процесі надається судом за клопотанням особи, враховуючи її майновий стан. Суд може відстрочити або розстрочити сплату на певний строк, але не довше, ніж до ухвалення рішення у справі.

Відповідно до ч.1 ст.4 Закону України «Про судовий збір» судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Відповідно до статті 7 Закону України «Про Державний бюджет України на 2025рік» у 2025 році прожитковий мінімум працездатних осіб з 1 січня 2025 року становить 3028 гривень.

Таким чином, позивачу необхідно здійснити сплату судового збору у розмірі 605,6 грн. або подати до суду клопотання з належними обґрунтуваннями та доказами, що підтверджують скрутне матеріальне становище. При цьому позивач вказує, що за угодою про надання правничої допомоги розмір гонорару представника позивача становить 25 000 гр.

Оригінали відповідних платіжних документів слід надати до суду.

На підставі викладеного, суд дійшов висновку, що позовна заява підлягає залишенню без руху.

При цьому суддя зауважує, що залишення адміністративного позову без руху не є обмеженням права позивача на доступ до правосуддя.

Так, згідно з усталеною практикою Європейського суду з прав людини, сформульованою, зокрема, в рішеннях від 20 травня 2010 року у справі "Пелевін проти України" (пункт 27), від 30 травня 2013 року у справі "Наталія Михайленко проти України" (пункт 31), в яких зазначено, що право на доступ до суду не є абсолютним та може підлягати обмеженням, зокрема, щодо умов прийнятності скарг, оскільки право на доступ до суду за своєю природою потребує регулювання державою; регулювання може змінюватися у часі та місці відповідно до потреб та ресурсів суспільства та окремих осіб.

Суд також враховує позицію Європейського суду з прав людини, викладену, зокрема, у пункті 55 справи "Креуз проти Польщі", про те, що обмеження, накладене на доступ до суду, буде несумісним із пунктом першим статті 6 Конвенції, якщо воно не переслідує законної мети або коли не існує розумної пропорційності між застосованими засобами та законністю цілі, якої прагнуть досягти ("Kreuz v. Poland" № 28249/95).

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 160, 161, 169, 248, 286, 293 КАС України, суддя

у х в а л и л а:

позовну заяву ОСОБА_1 до ІНФОРМАЦІЯ_1 про визнання протиправною та скасування постанови про адміністративне правопорушення - залишити без руху.

Надати позивачу строк у десять днів з дня отримання копії ухвали про залишення позовної заяви без руху, для усунення зазначених недоліків.

Роз`яснити позивачу, що у разі невиконання ухвали суду у зазначений строк, позов буде вважатися неподаним та повернутий позивачу.

Копію ухвали надіслати позивачу.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та оскарженню не підлягає.

Суддя- О.М. Лапченко