Справа № 766/16868/24
Суддя: Булах Є. М.
Дата ухвалення: 2025-09-30 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

30.09.2025

30 вересня 2025 року Херсонський міський суд Херсонської області у складі:

головуючого судді Булах Є.М.,

справа №766/16868/24; провадження№2-а/766/183/25

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Херсоні у порядку письмового позовного провадження справу за адміністративним позовом ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_1 , місце реєстрації: АДРЕСА_1 ) в інтересах якої діє представник Петряєв Володимир Вікторович (РНОКПП: НОМЕР_2 , місцезнаходження: АДРЕСА_2 ) до Адміністративної комісії Виконавчого комітету Дніпровської районної у місті Херсоні ради (, місцезнаходження: 73003, м. Херсон, вул. Перекопська, буд.166) про скасування постанови про адміністративне правопорушення,-

ВСТАНОВИВ:

Вимоги та позиція позивача

У жовтня 2024 року представник позивача звернувся до суду із позовом до відповідача про скасування постанови про адміністративне правопорушення, у якому просив:

скасувати постанову №207/45 винесену 26.09.2024 року Адміністративною комісією при Виконавчому комітеті Дніпровської районної у місті Херсоні ради про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за ч. 2 ст. 156 КУпАП, застосувавши стягнення у вигляді штрафу у розмірі 6 800,00 грн.; провадження у справі закрити.

Позовні вимоги мотивовано тим, що 26.09.2024 Адміністративною комісією при виконавчому комітеті Суворовської районної у місті Херсоні ради винесено постанову №207/45 про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за ч.2 ст. 156 КУпАП та накладено адміністративне стягнення у вигляді штрафу в розмірі 6 800,00 грн.

В обґрунтування позовних вимог зазначає, що оскаржувану постанову винесено без належних та допустимих доказів вчинення позивачкою адміністративного правопорушення.

Крім того, на обґрунтування незаконності притягнення позивачки до адміністративної відповідальності посилається на порушення права позивачки на захист при розгляді справи адміністративною комісією.

Також зазначає, що до матеріалів справи не додано доказів, які б підтверджували факт продажу алкогольних напоїв; отримання ОСОБА_1 грошей від продажу алкогольних виробів.

Недотримання відповідачем приписів законодавства України про адміністративні правопорушення тягне недоведеність з боку суб`єкта владних повноважень правомірності оскаржуваної постанови та є підставою для її скасування.

Позиція відповідача

07.08.2025 року представник виконавчого комітету Дніпровської районної у місті Херсоні ради подав відзив на адміністративний позов.

Вказує, що вчинення правопорушення ОСОБА_1 підтверджується поясненнями покупця ОСОБА_2 , фотофіксацією з місця адміністративного правопорушення, рапортом і протоколом про скоєння адміністративного правопорушення серії ВАД №234596 від 08.08.2024.

Про час та місце розгляду справи адмінкомісією позивач була попереджена належним чином SMS повідомленням. На розгляд справи не з`явилася особисто, проте її права захищав адвокат Петряєв В.В.

Справа адмінкомісією була розглянута відповідно до вимог статей 245-251 КУпАП та оскаржувана постанова комісії була прийнята законно та обґрунтовано та скасуванню не підлягає.

Представник відповідача просив відмовити у задоволенні позовних вимог у повному обсязі.

Процесуальні дії у справі.

Ухвалою Херсонського міського суду Херсонської області від 07.10.2024 року позов залишено без руху з наданням позивачу строку п`ять днів на усунення вказаних в ухвалі суду недоліків.

03.02.2025 року представником позивача подано заяву на усунення недоліків позову, яку відповідно до Журналу реєстрації вхідної кореспонденції суду передано Головуючому 03.03.2025 року.

Ухвалою Херсонського міського суду Херсонської області від 03.03.2025 року позовну заяву прийнято до розгляду та відкрито провадження у справі в порядку спрощеного позовного провадження з викликом сторін. Призначено судове засідання у справі на 24.04.2025 року.

У час призначений для розгляду справи учасники судового провадження не прибули. Про день, час та місце проведення судового засідання повідомлялись належним чином. Заяв про розгляд справи без участі представників до суду не надходило.

У зв`язку із неявкою у судове засідання учасників судового провадження судове засідання відкладено на 14.05.2025 року.

У зв`язку із запровадженням в установі Херсонського міського суду Херсонської області особливого режиму роботи у період з 06.05.2025 року по 16.05.2025 року, пов`язаного із погіршенням безпекової ситуації у центральній частині міста, розгляд справи не відбувся, судове засідання призначено на 29.05.2025 року.

У зв`язку із зайнятістю головуючого у справі судді у судовому засіданні з розгляду іншої кримінальної справи розгляд справи не відбувся. Судове засідання призначено на 28.07.2025 року.

У зв`язку із перебуванням Головуючого у справі судді в нарадчій кімнаті по кримінальній справи, судове засідання не відбулося. Розгляд справи призначено на 08.08.2025 року.

У зв`язку із перебуванням Головуючого у справі судді в нарадчій кімнаті по кримінальній справі, судове засідання не відбулося, розгляд справи призначено на 28.08.2025 року.

У зв`язку із зайнятістю Головуючого у справі судді у судовому засіданні з розгляду іншої адміністративної справи судове засідання не відбулося. Розгляд справи призначено на 30.09.2025 року.

Позивач у судове засідання не з`явилася, представник позивача у позовній заяві просив провести розгляд справи без його участі, позовні вимоги підтримав у повному обсязі, просив їх задовольнити.

Відповідач/представник в судове засідання не з`явився, про час слухання справи повідомлявся належним чином, про причини неявки суд не повідомив.

Відповідно до ч. 1 ст. 205 КАС України, неявка у судове засідання будь-якого учасника справи, за умови що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті, крім випадків, визначених цією статтею.

Частиною 5 ст. 205 КАС України визначено, що у разі неявки позивача у судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки, якщо від нього не надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, суд залишає позовну заяву без розгляду, якщо неявка перешкоджає розгляду справи.

Якщо немає перешкод для розгляду справи у судовому засіданні визначених цією статтею, але всі учасники справи не з`явилися у судове засідання, хоча і були належним чином повідомленні про дату, час і місце судового розгляду, суд має право розглянути справу у письмовому провадженні у разі відсутності потреби заслухати свідка чи експерта(ч.9 ст. 205 КАС України).

З урахуванням положень ст.205 КАС України, належного повідомлення осіб, що не прибули у судове засідання, заяви позивача, його представника та відсутності перешкод для розгляду справи у судовому засіданні без сторін, суд постановляє ухвалу про розгляд справи у письмовому провадженні без участі сторін.

Відповідно до ч. 4 ст. 229 КАС України у разі неявки у судове засідання всіх учасників справи або якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється за відсутності учасників справи (у тому числі при розгляді справи в порядку письмового провадження), фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Обставини встановлені судом.

Відповідно до протоколу про адміністративне правопорушення №207/45 від 26.09.2024, ОСОБА_1 08.08.2024 року будучи продавчинею ФОП « ОСОБА_3 » близько 10:05 год. за адресою: АДРЕСА_3 , і перебуваючи на своєму робочому місці в магазині « ІНФОРМАЦІЯ_1 », здійснила продаж горілки «PERVAK», 40% алк., об`ємом 0,5 л., віртістю 120 грн. військовослужбовцю громадянину ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , чим порушила пп 3.5. п.3 Рішення Ради оборони Херсонської області від 03.05.2024 №16, введеного в дію Розпорядженням начальника ХОВА від 03.05.2024 року №273, та Наказу №38-н від 15.05.2024 р., відповідальність за що передбачено ч. 2 ст. 156 КУпАП «Порушення правил торгівлі пивом, алкогольними, слабоалкогольними напоями і тютюновими виробами».

26.09.2024 року Адміністративною комісією при Виконкомі Дніпровської районної в м. Херсоні ради складено постанову №207/45 про накладення адміністративного стягнення на ОСОБА_1 у вигляді штрафу на суму 6 800,00 грн., у якому вказано, що ОСОБА_1 08.08.2024 року будучи продавчинею ФОП « ОСОБА_3 » близько 10:05 год. за адресою: АДРЕСА_3 , і перебуваючи на своєму робочому місці в магазині « ІНФОРМАЦІЯ_1 », здійснила продаж горілки «PERVAK», 40% алк., об`ємом 0,5 л., віртістю 120 грн. військовослужбовцю громадянину ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , чим порушила пп 3.5. п.3 Рішення Ради оборони Херсонської області від 03.05.2024 №16, введеного в дію Розпорядженням начальника ХОВА від 03.05.2024 року №273, та Наказу №38-н від 15.05.2024 р., відповідальність за що передбачено ч. 2 ст. 156 КУпАП «Порушення правил торгівлі пивом, алкогольними, слабоалкогольними напоями і тютюновими виробами».

Згідно постанови Адміністративної комісії при Виконкомі Дніпровської районної в м. Херсоні ради №207/45 від 26.09.2024 року ОСОБА_1 присутньою на засіданні не була та останній призначено адміністративне стягнення у вигляді штрафу в сумі 6 800,00 грн.

З позиції позивача постанова не відображає дійсних обставин справи, є незаконною та такою, що підлягає скасуванню, оскільки не містить доказів вчинення інкримінованого правопорушення.

З поданого представником відповідача відзиву на позовну заяву встановлюється, що відповідач заперечує проти позовних вимог.

Джерела права й акти їх застосування та оцінка суду

Відповідно до ст. 2 КАС України завданням адміністративного судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно - правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб. Прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб`єкта владних повноважень.

Надаючи оцінку правомірності дій та рішень органів владних повноважень, суд керується критеріями, закріпленими у статті 2 КАС України, які певною мірою відображають принципи адміністративної процедури, встановлюючи при цьому чи прийняті (вчинені) ним рішення (дії): на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України; з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); безсторонньо (неупереджено); добросовісно; розсудливо; з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи несправедливій дискримінації; пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; своєчасно, тобто протягом розумного строку.

На підставі статті 9 КАС України розгляд і вирішення справ в адміністративних судах здійснюються на засадах змагальності сторін та свободи в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості. Суд розглядає адміністративні справи не інакше як за позовною заявою, поданою відповідно до цього Кодексу, в межах позовних вимог. Суд може вийти за межі позовних вимог, якщо це необхідно для ефективного захисту прав, свобод, інтересів людини і громадянина, інших суб`єктів у сфері публічно-правових відносин від порушень з боку суб`єктів владних повноважень. Кожна особа, яка звернулася за судовим захистом, розпоряджається своїми вимогами на свій розсуд, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Таким правом користуються й особи, в інтересах яких подано позовну заяву, за винятком тих, які не мають адміністративної процесуальної дієздатності. Суд вживає визначені законом заходи, необхідні для з`ясування всіх обставин у справі, у тому числі щодо виявлення та витребування доказів з власної ініціативи.

Згідно зі статтею 293 КУпАП і роз`яснень, викладених в пункті 7 постанови Пленуму Верховного Суду України № 6 від 24.06.1988 року «Про практику розгляду судами скарг на постанови у справах про адміністративні правопорушення» - орган (посадова особа) при розгляді скарги або протесту на постанову по справі про адміністративне правопорушення перевіряє законність і обґрунтованість винесеної постанови. Суд повинен перевірити: чи накладено адміністративне стягнення правомочним органом; чи є в діях даної особи ознаки проступку, за який законом передбачена адміністративна відповідальність, і вина у його вчиненні; чи не сплив строк давності для притягнення до адміністративної відповідальності; чи правильні висновки органу (посадової особи), який виніс постанову, про тяжкість вчиненого проступку і обтяжуючі обставини; чи враховані пом`якшуючі обставини, майновий стан винного, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Разом з тим, виходячи із закріпленого в частині 4 статті 129 Конституції України принципу змагальності і рівності сторін у судочинстві, обов`язок доказування законності застосування адміністративного стягнення при розгляді скарги громадянина в суді покладається на орган (посадову особу), яким винесено оскаржувану постанову.

Суд при розгляді даної категорії адміністративних справ перевіряє законність і обґрунтованість винесеної постанови та її поважність згідно з вимогами пункту 3 частини 1 статті 293 КУпАП.

Предметом судового дослідження за даними правовідносинами є правомірність дій суб`єкта владних повноважень щодо встановлення адміністративного правопорушення, законність та обґрунтованість постанови про адміністративне правопорушення.

Отже, досліджуючи питання правомірності застосування адміністративної відповідальності до позивача у вказаних спірних правовідносинах, суд перевіряє, чи були у відповідача по справі підстави для прийняття постанови про адміністративне правопорушення відносно позивача про визнання його винним у вчиненні адміністративних правопорушень, передбачених за частиною 2 статті 156 КУпАП .

Диспозицією частини 2 ст. 156 КУпАП передбачена відповідальність за порушення працівником підприємства (організації) торгівлі або громадського харчування правил торгівлі пивом (крім безалкогольного), алкогольними, слабоалкогольними напоями і тютюновими виробами, а саме: торгівля пивом (крім безалкогольного), алкогольними, слабоалкогольними напоями або тютюновими виробами в приміщеннях або на територіях, заборонених законом, або в інших місцях, визначених рішенням відповідного органу місцевого самоврядування, як таких, де роздрібна торгівля пивом (крім безалкогольного), алкогольними, слабоалкогольними напоями або тютюновими виробами заборонена, а так само торгівля пивом (крім безалкогольного), алкогольними, слабоалкогольними напоями або тютюновими виробами через торгові автомати чи неповнолітніми особами, а також продаж пива (крім безалкогольного), алкогольних, слабоалкогольних напоїв або тютюнових виробів особі, яка не досягла 18 років, або продаж тютюнових виробів в упаковках, що містять менш як 20 сигарет або цигарок, чи поштучно (крім сигар), або торгівля пивом (крім безалкогольного), алкогольними, слабоалкогольними напоями, винами столовими у заборонений рішенням відповідного органу місцевого самоврядування час доби.

Загальна і виключна компетенція сільських, селищних, міських рад встановлена статтями 25, 26 Закону № 280/97-ВР.

Перелік повноважень виконавчих органів сільських, селищних, міських рад в галузі житлово-комунального господарства, побутового, торговельного обслуговування, громадського харчування, транспорту і зв`язку встановлено статтею 30 зазначеного Закону.

Відповідно до підпункту 9 пункту «а» статті 30 Закону № 280/97-ВР до власних (самоврядних) повноважень виконавчих органів сільських, селищних, міських рад належить встановлення зручного для населення режиму роботи підприємств комунального господарства, торгівлі та громадського харчування, побутового обслуговування, що належать до комунальної власності відповідних територіальних громад.

Згідно з підпунктом 4 пункту «б» статті 30 Закону № 280/97-ВР до делегованих повноважень зазначених рад належить встановлення за погодженням з власниками зручного для населення режиму роботи розташованих на відповідній території підприємств, установ та організацій сфери обслуговування незалежно від форм власності.

Частиною 4 статті 15 Закону України «Про правовий режим воєнного стану» (у редакції, чинній на час виникнення спірних відносин) у разі введення правового режиму воєнного стану в Україні або окремих її місцевостях обласні державні адміністрації (обласні військові адміністрації - у разі їх утворення) за погодженням та в порядку, визначеному Кабінетом Міністрів України, у межах тимчасових обмежень конституційних прав і свобод людини і громадянина, а також прав і законних інтересів юридичних осіб, передбачених указом Президента України про введення воєнного стану, можуть запроваджувати та здійснювати захід правового режиму воєнного стану у виді заборони торгівлі алкогольними напоями та речовинами, виробленими на спиртовій основі, у визначений такими органами період доби.

Із наведених норм вбачається, що до повноважень органів місцевого самоврядування та військових адміністрацій належить виключно встановлення режиму роботи суб`єктів господарювання.

Обмеження щодо продажу алкогольних напоїв та тютюнових виробів встановлені статтею 15-3 Закону України від 19 грудня 1995 року № 481/95-ВР «Про державне регулювання виробництва і обігу спирту етилового, коньячного і плодового, алкогольних напоїв та тютюнових виробів» (у редакції, чинній на час виникнення спірних відносин; далі Закон № 481/95-ВР).

Відповідно до частини першої цієї статті зазначеного Закону забороняється продаж пива (крім безалкогольного), алкогольних, слабоалкогольних напоїв, вин столових та тютюнових виробів: 1) особами, які не досягли 18 років; 2) особам, які не досягли 18 років; 3) у приміщеннях та на території навчальних закладів, закладів охорони здоров`я, крім ресторанів, що знаходяться на території санаторіїв; 4) у приміщеннях спеціалізованих торговельних організацій, що здійснюють торгівлю товарами дитячого асортименту або спортивними товарами, а також у відповідних відділах (секціях) універсальних торговельних організацій; 5) у закритих спортивних спорудах (крім пива у пластиковій тарі); 6) з торгових автоматів; 7) на полицях самообслуговування (крім тютюнових виробів у блоках та алкогольних, слабоалкогольних напоїв, вин столових, пива); 8) поштучно (для тютюнових виробів, крім сигар); 9) у споживчих упаковках, що містять менш як 20 сигарет; 10) з рук; 11) у невизначених для цього місцях торгівлі.

Частиною третьою статті 15-3 Закону № 481/95-ВР передбачено, що на час проведення масових заходів сільські, селищні та міські ради в межах відповідної адміністративної території можуть заборонити або обмежити продаж пива (крім пива у пластиковій тарі), алкогольних, слабоалкогольних напоїв, вин столових та куріння тютюнових виробів.

Пунктом 3.5. рішення № 16 Ради оборони Херсонської області від 03 травня 2024 року, яке введено в дію розпорядженням начальника Херсонської обласної військової адміністрації від 03.05.2024 р, за №273, встановлено забезпечити контроль за дотриманням окремого обмеження щодо продажу алкогольних напоїв, у тому числі військовослужбовцям та співробітникам силових структур.

Зазначеним підпунктом рішення Ради оборони Херсонської області не встановлено заборони на продаж алкогольних напоїв військовослужбовцям суб`єктами господарювання, а зазначено про забезпечення контролю за дотриманням окремого обмеження щодо продажу алкогольних напоїв, у тому числі військовослужбовцям та співробітникам силових структур. Контроль за дотриманням зазначених вимог покладено на ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 .

Крім того, диспозиція ч. 2 ст. 156 КУпАП встановлює відповідальність за порушення правил торгівлі в певних місцях, та дозволяє органу місцевого самоврядування своїм рішенням визначити приміщення, території та режиму роботи, де заборонений продаж алкогольних напоїв. Проте вказана норма КУпАП не передбачає відповідальність за продаж напоїв особам у військовій формі та/або військовослужбовцям.

Кодексом України про адміністративні правопорушення передбачено принцип неможливості притягнення до адміністративної відповідальності інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом.

З огляду на вище зазначене суд дійшов висновку про відсутність в діях позивачки події і складу адміністративного правопорушення.

Крім того, всупереч положенням ст.. 283 КУпАП оскаржувана постанова не містить висновку про винуватість ОСОБА_1 у вчиненні інкримінованого правопорушення та притягнення її до відповідальності за його вчинення, а містить лише висновок про накладення стягнення у вигляді штрафу.

Згідно частини 1 статті 247 КУпАП провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю за таких обставин: відсутність події і складу адміністративного правопорушення.

Всупереч вимогам ч.2 ст.79 КАС України відповідачем не надано суду належних, допустимих та достатніх доказів на підтвердження правомірності оскаржуваної постанови.

Зважаючи на те, що суд дійшов висновку про протиправність оскаржуваної постанови та необхідність її скасування, беручи до уваги ту обставину, що в діях позивачки відсутні події і склад адміністративного правопорушення, суд приходить до висновку про наявність підстав для закриття провадження у справі про адміністративне правопорушення.

Частиною третьою статті 286 КАС України визначено, що за наслідками розгляду справи з приводу рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень у справах про притягнення до адміністративної відповідальності місцевий загальний суд як адміністративний має право: 1) залишити рішення суб`єкта владних повноважень без змін, а позовну заяву без задоволення; 2) скасувати рішення суб`єкта владних повноважень і надіслати справу на новий розгляд до компетентного органу (посадової особи); 3) скасувати рішення суб`єкта владних повноважень і закрити справу про адміністративне правопорушення; 4) змінити захід стягнення в межах, передбачених нормативним актом про відповідальність за адміністративне правопорушення, з тим, однак, щоб стягнення не було посилено.

Проаналізувавши матеріали адміністративної справи суд дійшов висновку, що позовні вимоги підлягають задоволенню, оскаржувана постанова підлягає скасуванню, а справа про адміністративне правопорушення закриттю.

Керуючись ст. 19 Конституції України, ст. ст. 6, 9, 14, 72, 74, 76, 90, 139, 241-246, 255, 268, 271, 286, 295 КАС України, суд,-

УХВАЛИВ:

Адміністративний позов ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_1 , місце реєстрації: АДРЕСА_1 ) до Адміністративної комісії Виконавчого комітету Дніпровської районної у місті Херсоні ради (, місцезнаходження: 73003, м. Херсон, вул. Перекопська, буд.166) про скасування постанови про адміністративне правопорушення задовольнити.

Постанову Адміністративної комісії при Виконавчому комітеті Дніпровської районної у місті Херсоні ради №207/45 від 26.09.2024 року про накладення на ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_1 , місце реєстрації: АДРЕСА_1 ) адміністративного стягнення у вигляді штрафу в сумі 6 800, 00 грн. скасувати.

Провадження у справі про накладення на ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_1 , місце реєстрації: АДРЕСА_1 ) адміністративного стягнення у вигляді штрафу у сумі 6 800,00 грн. закрити.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку на подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Рішення може бути оскаржена в апеляційному порядку шляхом подання апеляційної скарги безпосередньо до П`ятого апеляційного адміністративного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення відповідно до ч. 4 ст. 286 КАС України.

Згідно ч. 4 ст. 250 КАС України у разі неявки всіх учасників справи у судове засідання, яким завершується розгляд справи, ухвалення рішення, винесеного у письмовому провадженні, суд підписує рішення без його проголошення.

Дата складання повного тексту рішення 30.09.2025 року.

СуддяЄ. М. Булах