Справа № 520/26169/25
Суддя: Шевченко О.В.
Дата ухвалення: 2025-10-17 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Харківський окружний адміністративний суд
УХВАЛА

про повернення позовної заяви

17 жовтня 2025 р. Справа № 520/26169/25

Cуддя Харківського окружного адміністративного суду Шевченко О.В., розглянувши адміністративний позов ОСОБА_1 до Харківського національного університету Повітряних Сил імені Івана Кожедуба про визнання бездіяльності протиправною та зобов`язання вчинити певні дії, -

ВСТАНОВИВ:

До Харківського окружного адміністративного суду звернувся позивач, ОСОБА_1 , з адміністративним позовом до Харківського національного університету Повітряних Сил імені Івана Кожедуба, в якому просить суд:

- визнати бездіяльність Харківського національного університету Повітряних Сил імені Івана Кожедуба, яка полягає у ненарахуванні та невиплаті ОСОБА_1 середнього заробітку за час затримки розрахунку при звільненні в період з 23.02.2018 року по 29.10.2020 року протиправною;

- зобов`язати Харківський національний університет Повітряних Сил імені Івана Кожедуба нарахувати та виплатити ОСОБА_1 середній заробіток за час затримки розрахунку при звільненні в період з 23.02.2018 року по 29.10.2020 року.

Ухвалою суду позовну заяву ОСОБА_1 до Харківського національного університету Повітряних Сил імені Івана Кожедуба про визнання бездіяльності протиправною та зобов`язання вчинити певні дії залишено без руху. Надано строк для усунення недоліків позову шляхом подачі до суду клопотання про поновлення пропущеного строку звернення до суду з даним адміністративним позовом вказавши обґрунтовані підстави для поновлення строку з наданням відповідних підтверджуючих доказів причин пропуску строку звернення.

Через систему "Електронний суд" представником позивача надіслано заяву про усунення недоліків, в якій просив суд поновити пропущений строк звернення до суду із адміністративним позовом ОСОБА_1 до Харківського національного університету Повітряних Сил імені Івана Кожедуба про визнання бездіяльності протиправною та зобов`язання вчинити певні дії та відкрити провадження у справі №520/26169/25.

Щодо строку звернення до суду з даним позовом, суд зазначає наступне.

В прохальній частині позову позивач просить суд зобов`язати Харківський національний університет Повітряних Сил імені Івана Кожедуба нарахувати та виплатити середній заробіток за час затримки розрахунку при звільненні в період з 23.02.2018 року по 29.10.2020 року.

Верховний Суд у складі судової палати з розгляду справ щодо виборчого процесу та референдуму, а також захисту політичних прав громадян Касаційного адміністративного суду у постанові від 11 лютого 2021 року в справі № 240/532/20 за схожих фактичних обставин сформував висновок, який полягає у тому, що встановлений у частині першій статті 233 КЗпП України тримісячний строк є скороченим строком позовної давності, в межах якого працівник може звернутися до суду в порядку цивільного судочинства з вимогою про вирішення трудового спору. Натомість строки звернення до суду в порядку адміністративного судочинства визначені у статті 122 КАС України і частина п`ята цієї статті, яка передбачає місячний строк звернення до суду у справах щодо прийняття громадян на публічну службу, її проходження, звільнення з публічної служби, є спеціальною нормою щодо частини другої цієї статті з установленим у ній загальним строком у шість місяців. Усталеною є позиція Верховного Суду щодо застосування приписів КЗпП України у разі неврегульованості нормами спеціального законодавства правовідносин щодо яких виник спір. Отже, з огляду на те, що строк звернення до суду за вирішенням публічно-правового спору щодо стягнення середнього заробітку за час затримки розрахунку при звільненні, як і в розглядуваному випадку, охоплюється спеціальною нормою частини п`ятої статті 122 КАС України, відсутні підстави для застосування у спірних правовідносинах частини першої статті 233 КЗпП України.

Ухвалюючи згадану постанову, Верховний Суд у складі судової палати з розгляду справ щодо виборчого процесу та референдуму, а також захисту політичних прав громадян Касаційного адміністративного суду одночасно відступив від висновку щодо застосування частини першої статті 233 КЗпП України для обчислення строку звернення до адміністративного суду з вимогами про стягнення середнього заробітку за час затримки розрахунку при звільненні, викладеному в його постановах, а також погодився з висновком щодо застосування частини п`ятої статті 122 КАС України у подібних правовідносинах, викладеному в інших його постановах, зокрема, від 4 грудня 2019 року (справа №815/2681/17) та від 22 січня 2020 року (справа № 620/1982/19).

Середній заробіток за час затримки розрахунку при звільненні за своєю правовою природою не є основною чи додатковою заробітною платою, а також не є заохочувальною чи компенсаційною виплатою, а відтак, погоджується з висновками судів першої та апеляційної інстанцій про те, що строк пред`явлення до суду позовних вимог про стягнення зазначеного заробітку обмежується місячним строком (частина п`ята статті 122 КАС України).

З доданих до позову документів судом встановлено, що позивач проходив дійсну військову службу в Харківському національному університеті Повітряних Сил імені Івана Кожедуба на посаді доцента кафедри факультету зенітних ракетних військ та був виключений зі списку особового складу університету з 23.02.2018.

ХНУПС не виплатив індексацію грошового забезпечення позивачу за період з 01.01.2016 року по 23.02.2018 року при розрахунку при звільнені.

Рішенням Харківського окружного адміністративного суду від 13.08.2020 по справі №520/8384/2020 позов ОСОБА_1 задоволено, визнано протиправною бездіяльність Харківського національного університету Повітряних Сил імені І. Кожедуба з приводу ненарахування та невиплати ОСОБА_1 індексації грошового забезпечення за період 01.01.2016 р. - 23.02.2018 р. Зобов`язано Харківський національний університет Повітряних Сил імені І. Кожедуба нарахувати та виплатити ОСОБА_1 індексацію грошового забезпечення за період 01.01.2016 р. - 23.02.2018 р.

На виконання зазначеного рішення відповідач нарахував та виплатив позивачу індексацію грошового забезпечення з 01.01.2016 року по 28.02.2018 року 29.10.2020 року, про що позивачу повідомлено листом ХНУПС від 11.09.2025 року №176/176/100/753/2668/пс та надано копії роздавальної відомості №1397; банківської виписки від 29.10.2020; довідки розрахунку від 09.09.2025 №176/176/100/753/2644/пс.

В ухвалі про залишення позовної заяви без руху суд звернув увагу, що отримання позивачем листа від відповідача не змінює момент, з якого позивач повинен був дізнатися про порушення своїх прав, а свідчить лише про час, коли він почав вчиняти дії щодо реалізації свого права і ця дата не пов`язується та не змінює початок перебігу строку звернення до адміністративного суду.

Вищезазначене узгоджується з правовою позицією Верховного Суду, викладеною в постанові від 30 січня 2025 року по справі № 320/26833/23.

Відповідно до ч.5 ст. 242 КАС України, при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

Таким чином, правовідносини, з приводу яких позивач звернувся до суду, виникли з 29 жовтня 2020 року, водночас з цим позовом позивач звернувся шляхом подачі його через систему "Електронний суд" 02.10.2025, тобто з істотним пропуском місячного строку, передбаченого статтею 122 КАС України.

В заяві про поновлення строку звернення до суду представник позивача зазначив, що постановою КМУ «Про запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARSCoV-2» від 11.03.2020 № 211, встановлено карантин з 12 березня 2020 р. до 22 травня 2020 р. на всій території України. Згідно з пунктом 1 постанови КМУ від 27 червня 2023 року №651 "Про відміну на всій території України карантину, встановленого з метою запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби COVID- 19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2" відмінено карантин з 24 години 00 хвилин 30 червня 2023 року на всій території України. Отже, карантин в Україні тривав з 12.03.2020 до 30.06.2023 року.

Під час дії карантину КАС України було розділ VI "Прикінцеві положення" доповнено пунктом 3: "3. Під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19), строки, визначені статтями 47, 79, 80, 114, 122, 162, 163, 164, 165, 169, 177, 193, 261, 295, 304, 309, 329, 338, 342, 363 цього Кодексу, а також інші процесуальні строки щодо зміни предмета або підстави позову, збільшення або зменшення розміру позовних вимог, подання доказів, витребування доказів, забезпечення доказів, а також строки звернення до адміністративного суду, подання відзиву та відповіді на відзив, заперечення, пояснень третьої особи щодо позову або відзиву, залишення позовної заяви без руху, повернення позовної заяви, пред`явлення зустрічного позову, розгляду адміністративної справи, апеляційного оскарження, розгляду апеляційної скарги, касаційного оскарження, розгляду касаційної скарги, подання заяви про перегляд судового рішення за нововиявленими або виключними обставинами продовжуються на строк дії такого карантину.

На думку представника позивача, оскільки виплату грошового забезпечення, яке не було своєчасно виплачено позивачу при звільненні зі служби, відповідачем було здійснено 29.10.2020 року, тобто в період дії карантину на території України, до 30.06.2023 року позивачем не було пропущено строку звернення до суду.

Разом з тим, зазначено, що Указом Президента України № 64/2022 від 24.02.2022 з 24 лютого 2022 року введений воєнний стан на території України, який діє на теперішній час.

Крім того, ОСОБА_1 перебуває на військовій службі у Центральному науково-дослідному інституті озброєння та військової техніки Збройних Сил України з 02 березня 2022 року (згідно наказу начальника ЦНДІ ОВТ ЗСУ від 02 березня 2022 року № 291) і по теперішній час, що підтверджується довідкою ЦНДІ ОВТ ЗСУ від 23.09.2025 року №241.

Вказані в сукупності обставини, на думку представника позивача, свідчать, що підстави пропуску строку звернення із зазначеним позовом є поважними, а пропущений строк підлягає поновленню.

Щодо запровадження карантинних заходів на території України, суд зазначає наступне.

Постановою КМУ «Про запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARSCoV-2» від 11.03.2020 № 211, встановлено карантин з 12 березня 2020 року на всій території України.

02 квітня 2020 року набрав чинності Закон України "Про внесення змін до деяких законодавчих актів України, спрямованих на забезпечення додаткових соціальних та економічних гарантій у зв`язку з поширенням коронавірусної хвороби (COVID-19)" від 30 березня 2020 року №540-IX (далі - Закон № 540-IX).

Відповідно до пункту 9 розділу І Закону № 540-IX у Кодексі адміністративного судочинства України розділ VI "Прикінцеві положення" доповнити пунктом 3 такого змісту:

"3. Під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19), строки, визначені статтями 47, 79, 80, 114, 122, 162, 163, 164, 165, 169, 177, 193, 261, 295, 304, 309, 329, 338, 342, 363 цього Кодексу, а також інші процесуальні строки щодо зміни предмета або підстави позову, збільшення або зменшення розміру позовних вимог, подання доказів, витребування доказів, забезпечення доказів, а також строки звернення до адміністративного суду, подання відзиву та відповіді на відзив, заперечення, пояснень третьої особи щодо позову або відзиву, залишення позовної заяви без руху, повернення позовної заяви, пред`явлення зустрічного позову, розгляду адміністративної справи, апеляційного оскарження, розгляду апеляційної скарги, касаційного оскарження, розгляду касаційної скарги, подання заяви про перегляд судового рішення за нововиявленими або виключними обставинами продовжуються на строк дії такого карантину".

Суд зауважує, що в заяві про поновлення строку звернення до суду представник позивача посилався на редакцію пункту 3 Прикінцевих положень КАС України, яка діяла до 17.07.2020 року.

Разом з тим, 17.07.2020 року набрав чинності Закон України "Про внесення змін до Господарського процесуального кодексу України, Цивільного процесуального кодексу України, Кодексу адміністративного судочинства України щодо перебігу процесуальних строків під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України для запобігання поширенню коронавірусної хвороби (СОVID-19)" від 18 червня 2020 року № 731-IX, яким пункт 3 розділу VI "Прикінцеві положення" Кодексу адміністративного судочинства України (Відомості Верховної Ради України, 2017 р., № 48, ст. 436) викладено в такій редакції: "Під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19), суд за заявою учасників справи та осіб, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, інтереси та (або) обов`язки (у разі наявності у них права на вчинення відповідних процесуальних дій, передбачених цим Кодексом), поновлює процесуальні строки, встановлені нормами цього Кодексу, якщо визнає причини їх пропуску поважними і такими, що зумовлені обмеженнями, впровадженими у зв`язку з карантином. Суд може поновити відповідний строк як до, так і після його закінчення.

Суд за заявою особи продовжує процесуальний строк, встановлений судом, якщо неможливість вчинення відповідної процесуальної дії у визначений строк зумовлена обмеженнями, впровадженими у зв`язку з карантином".

Тобто, з 17.07.2020 року процесуальні строки, встановлені нормами КАС України, продовжувалися на строк дії карантину не автоматично, як це було до 17.07.2020 року, а за заявою учасників справи з обґрунтуванням такого пропуску строку, що зумовлено обмеженнями, впровадженими у зв`язку з карантином.

Отже, саме посилання на введення карантинних заходів без підтвердження належними доказами, яким чином вони вплинули на неможливість своєчасного звернення до суду не може бути враховане.

При цьому, посилаючись на запровадження карантину в Україні як на підставу несвоєчасного звернення до суду з даним позовом представник позивача не навів жодних пояснень та не надав доказів, на підтвердження того, що у позивача існували обставини неможливості своєчасного звернення до суду, зумовлені впровадженними карантинними обмеженнями.

В заяві представник позивача також зазначив, що позивач проходиться військову службу з 02 березня 2022 року, що також вплинуло на неможливість своєчасного звернення до суду з даним позовом. На підтвердження вказаного надано довідку від 23.09.2025 №241, в якій зазначено, що полковник ОСОБА_1 перебуває на військовій службі у Центральному науково - дослідному інституті озброєння та військової техніки ЗСУ з 02 березня 2022 року.

Суд не приймає до уваги посилання представника позивача щодо проходження позивачем військової служби з 02 березня 2022 року як на належну підставу пропуску строку звернення до суду з даним позовом, оскільки відлік місячного строку звернення до суду з даним позовом розпочався з 29 жовтня 2020 року і сплинув 29 листопада 2020 року, тобто до введення на території України воєнного стану з 22.02.2022 та початку проходження позивачем військової служби з 02 березня 2022 року.

Отже, суд не визнає поважними причини пропуску строку звернення до суду з даним адміністративним позовом, викладені представником позивача в заяві про поновлення строку звернення до суду, у зв`язку з чим позовні вимоги пред`явленні за межами передбаченого статтею 122 КАС України місячного строку звернення до суду.

ЄСПЛ сформував правовий висновок, відповідно до якого встановлення обмежень доступу до суду у зв`язку з пропуском строку звернення повинно застосовуватися з певною гнучкістю і без надзвичайного формалізму, воно не застосовується автоматично і не має абсолютного характеру; перевіряючи його виконання, необхідно звертати увагу на обставини справи (рішення ЄСПЛ від 04 грудня 1995 року у справі "Белле проти Франції", від 26 грудня 1992 року у справі "Ільхан проти Туреччини", від 03 квітня 2008 року у справі "Пономарьов проти України", від 14 жовтня 2010 року у справі "Щокін проти України").

Поновлення строку, пропущеного у зв`язку зі спливом тривалого періоду (понад один рік), та за підстав, які не можуть бути визнані переконливими, вказуватиме на порушення судом принципу юридичної визначеності.

У справах "Осман проти Сполученого королівства" та "Креуз проти Польщі" ЄСПЛ роз`яснив, що реалізуючи пункт 1 статті 6 Конвенції доступності правосуддя, держави-учасниці цієї Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони й обмеження, зміст яких полягає в запобіганні безладного руху у судовому процесі.

Таким чином, наведені представником позивача в заяві причини пропуску строку звернення до суду з цим позовом не можуть вважатися поважними.

Згідно положень частини 2 статті 123 КАС України, якщо заяву не буде подано особою в зазначений строк або вказані нею підстави для поновлення строку звернення до адміністративного суду будуть визнані неповажними, суд повертає позовну заяву.

Відповідно до п.9 ч.4 ст. 169 КАС України позовна заява повертається позивачеві у випадках, передбачених частиною другою статті 123 КАС України.

Оскільки з позовними вимогами позивач звернувся до суду поза межами встановленого статтею 122 КАС України, зазначені позивачем в заяві підстави для поновлення строку звернення до адміністративного суду визнані неповажними та необґрунтованими, суд вважає за необхідне повернути адміністративний позов позивачеві.

Роз`яснити позивачу, що повернення позовної заяви не позбавляє права повторного звернення до адміністративного суду в порядку, встановленому законом.

Керуючись ст. ст. 169, 248, 256, 294, 295,297 КАС України, -

УХВАЛИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 до Харківського національного університету Повітряних Сил імені Івана Кожедуба про визнання бездіяльності протиправною та зобов`язання вчинити певні дії - повернути позивачу.

Ухвала, постановлена судом поза межами судового засідання або в судовому засіданні у разі неявки всіх учасників справи, під час розгляду справи в письмовому провадженні, набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку до Другого апеляційного адміністративного суду шляхом подачі апеляційної скарги протягом п`ятнадцяти днів з дня її складання.

Суддя О.В.Шевченко