Справа № 320/48833/24
Суддя: Парненко В.С.
Дата ухвалення: 2025-10-20 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

КИЇВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

20 жовтня 2025 року м. Київ справа №320/48833/24

Київський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Парненко В.С., розглянувши в порядку письмового провадження за правилами спрощеного позовного провадження адміністративну справу за позовною заявою Товариства з обмеженою відповідальністю «МОНОЛІТ-БУРІННЯ» до Головного управління ДПС у м. Києві, Державної податкової служби України про визнання протиправними та скасування рішень, зобов`язання вчинити певні дії,

в с т а н о в и в:

Товариство з обмеженою відповідальністю «МОНОЛІТ-БУРІННЯ» (далі - позивач) звернулось до Київського окружного адміністративного суду з позовом до Головного управління ДПС у м. Києві (далі відповідач 1), Державної податкової служби України (далі відповідач 2), в якому просить суд:

- визнати протиправним та скасувати рішення комісії з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних Головного управління ДПС у м. Києві, як відокремленого підрозділу ДПС України, про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в ЄРПН або про відмову в такій реєстрації, №11433731/40734609 від 17.07.2024 року про відмову в реєстрації податкової накладної №2 від 05.06.2024 року та зобов`язати Державну податкову службу України зареєструвати в ЄРПН податкову накладну №2 від 05.06.2024 року, подану Товариством з обмеженою відповідальністю «МОНОЛІТ-БУРІННЯ», датою її первинного подання на реєстрацію, а саме: 28.06.2024 року;

- визнати протиправним та скасувати рішення комісії з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних Головного управління ДПС у м. Києві, як відокремленого підрозділу ДПС України, про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в ЄРПН або про відмову в такій реєстрації, №11391403/40734609 від 10.07.2024 року про відмову в реєстрації податкової накладної №3 від 10.06.2024 року та зобов`язати Державну податкову службу України зареєструвати в ЄРПН податкову накладну №3 від 10.06.2024 року, подану Товариством з обмеженою відповідальністю «МОНОЛІТ-БУРІННЯ», датою її первинного подання на реєстрацію, а саме: 26.06.2024 року;

- визнати протиправним та скасувати рішення комісії з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних Головного управління ДПС у м. Києві, як відокремленого підрозділу ДПС України, про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в ЄРПН або про відмову в такій реєстрації, №11512880/40734609 від 30.07.2024 року про відмову в реєстрації податкової накладної №4 від 26.06.2024 року та зобов`язати Державну податкову службу України зареєструвати в ЄРПН податкову накладну №4 від 26.06.2024 року, подану Товариством з обмеженою відповідальністю «МОНОЛІТ-БУРІННЯ», датою її первинного подання на реєстрацію, а саме: 12.07.2024 року.

- визнати протиправним та скасувати рішення комісії з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних Головного управління ДПС у м. Києві, як відокремленого підрозділу ДПС України, про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в ЄРПН або про відмову в такій реєстрації, №11512879/40734609 від 30.07.2024 року про відмову в реєстрації податкової накладної №1 від 02.07.2024 року та зобов`язати Державну податкову службу України зареєструвати в ЄРПН податкову накладну №1 від 02.07.2024 року, подану Товариством з обмеженою відповідальністю «МОНОЛІТ-БУРІННЯ», датою її первинного подання на реєстрацію, а саме: 17.07.2024 року.

В якості підстави позову зазначено про незгоду з оскаржуваними рішеннями.

Протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями Київського окружного адміністративного суду позовну заяву передано на розгляд судді Парненко В.С.

Ухвалою Київського окружного адміністративного суду від 01.11.2024 позовну заяву прийнято до розгляду, відкрито провадження в адміністративній справі №320/48833/24, ухвалено здійснювати розгляд справи за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами.

В матеріалах справи наявні відзиви на позовну заяву, згідно яких відповідачі заперечують проти вимог позову у повному обсязі. Відповідач 1 наполягає на поданні позивачем документів, складених із порушенням законодавства. Відповідач 2 посилається на неподання позивачем достатніх документів для реєстрації спірних податкових накладних.

Також в матеріалах справи наявні відповіді на відзиви на позовну заяву відповідача 1 та відповідача 2, згідно яких позивач наполягає на своїй правовій позиції, викладеній у позові та просить задовольнити вимоги позову у повному обсязі.

Одночасно з відзивом представником Головного управління ДПС у м. Києві заявлено клопотання про розгляд справи в судовому засіданні з викликом сторін, з приводу чого суд зазначає наступне.

Згідно п. 20 ч. 1 ст. 4 КАС України адміністративна справа незначної складності (малозначна справа) - адміністративна справа, у якій характер спірних правовідносин, предмет доказування та склад учасників тощо не вимагають проведення підготовчого провадження та (або) судового засідання для повного та всебічного встановлення її обставин.

Частиною 2 статті 12 КАС України визначено, що спрощене позовне провадження призначене для розгляду справ незначної складності та інших справ, для яких пріоритетним є швидке вирішення справи.

Загальне позовне провадження призначене для розгляду справ, які через складність або інші обставини недоцільно розглядати у спрощеному позовному провадженні.

Частиною шостою статті 12 КАС України передбачено, що для цілей цього Кодексу справами незначної складності є, зокрема, інші справи, у яких суд дійде висновку про їх незначну складність, за винятком справ, які не можуть бути розглянуті за правилами спрощеного позовного провадження.

Відповідно до ч. 9 ст. 171 КАС України про прийняття позовної заяви до розгляду та відкриття провадження у справі суд постановляє ухвалу, в якій зазначається, зокрема, за якими правилами позовного провадження (загального чи спрощеного) буде розглядатися справа.

Отже, визначення форми адміністративного судочинства, за правилами якого буде розглядатися справа, є обов`язковою умовою процесуального законодавства та на визначення такої форми впливає характер спірних правовідносин, предмет доказування, склад учасників тощо.

За ч. 1 та ч. 2 ст. 257 КАС України за правилами спрощеного позовного провадження розглядаються справи незначної складності та за правилами спрощеного позовного провадження може бути розглянута будь-яка справа, віднесена до юрисдикції адміністративного суду, за винятком справ, зазначених у частині четвертій цієї статті.

Згідно із ч. 3 ст. 257 КАС України при вирішенні питання про розгляд справи за правилами спрощеного або загального позовного провадження суд враховує:1) значення справи для сторін; 2) обраний позивачем спосіб захисту; 3) категорію та складність справи; 4) обсяг та характер доказів у справі, в тому числі чи потрібно у справі призначати експертизу, викликати свідків тощо; 5) кількість сторін та інших учасників справи; 6) чи становить розгляд справи значний суспільний інтерес; 7) думку сторін щодо необхідності розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження.

Відповідно до ч. 4 ст. 257 КАС України слідує, що за правилами спрощеного позовного провадження не можуть бути розглянуті справи у спорах: 1) щодо оскарження нормативно-правових актів, за винятком випадків, визначених цим Кодексом; 2) щодо оскарження рішень, дій та бездіяльності суб`єкта владних повноважень, якщо позивачем також заявлено вимоги про відшкодування шкоди, заподіяної такими рішеннями, діями чи бездіяльністю, у сумі, що перевищує п`ятсот розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб; 3) про примусове відчуження земельної ділянки, інших об`єктів нерухомого майна, що на ній розміщені, з мотивів суспільної необхідності; 4) щодо оскарження рішення суб`єкта владних повноважень, на підставі якого ним може бути заявлено вимогу про стягнення грошових коштів у сумі, що перевищує п`ятсот розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Особливості розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження встановлені статтею 262 КАС України.

Суд вважає необхідним застосувати позицію Верховного Суду, викладену в ухвалі від 05 квітня 2021 року у справі № 420/8512/20 та зазначити стосовно "виняткового значення" справи для учасника справи, то в даному випадку оцінка судом такої "винятковості" може бути зроблена виключно на підставі дослідження мотивів, відповідно до яких сам учасник справи вважає її такою, що має для нього виняткове значення. Винятковість значення справи для учасника справи можна оцінити тільки з урахуванням особистої оцінки справи таким учасником.

Відтак, особа має обґрунтувати наявність відповідних обставин такої "винятковості", при цьому у клопотанні обґрунтувань щодо винятковості справи не наведено.

Як зазначено в ухвалі Великої Палати Верховного Суду від 05.07.2019р. у справі №9901/279/19, згідно із пунктом 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод від 04 листопада 1950 року (далі - Конвенція) однією з істотних гарантій справедливого судового розгляду є публічний судовий розгляд.

Практика Європейського суду з прав людини (далі - ЄСПЛ) з питань гарантій публічного характеру провадження у судових органах у контексті пункту 1 статті 6 Конвенції свідчить про те, що публічний розгляд справи може бути виправданим не в кожному випадку (рішення від 08 грудня 1983 року у справі Axen v. Germany (Аксен проти Німеччини), заява № 8273/78; рішення від 25 квітня 2002 року у справі Varela Assalino v. Portugal (Варела Ассаліно проти Португалії), заява № 64336/01). Так, у випадках, коли мають бути вирішені тільки питання права, розгляд письмових заяв, на думку ЄСПЛ, є доцільнішим, ніж усні слухання, і розгляд справи на основі письмових доказів є достатнім. Заявник (в одній із зазначених справ) не надав переконливих доказів на користь того, що для забезпечення справедливого судового розгляду після обміну письмовими заявами необхідно було провести також усні слухання. Зрештою, у певних випадках влада має право брати до уваги міркування ефективності й економії. Зокрема, коли фактичні обставини не є предметом спору, а питання права не становлять особливої складності, та обставина, що відкритий розгляд не проводився, не є порушенням вимоги пункту 1 статті 6 Конвенції про проведення публічного розгляду справи.

Суд створює учасникам справи належні умови для ознайомлення з рухом справи шляхом надсилання копій процесуальних документів. Крім того, кожен з учасників справи може користуватися своїми процесуальними правами та обов`язками, визначеними статтею 44 КАС України.

Враховуючи викладене, характер спірних правовідносин, предмет та підстави позову, склад учасників процесу та предмет доказування у справі, який, згідно позиції суду, є незначної складності, що у сукупності не вимагають розгляду справи за правилами загального позовного провадження для повного та всебічного встановлення обставин справи, у зв`язку з чим подане клопотання про розгляд справи в судовому засіданні з викликом сторін задоволенню не підлягає.

Розглянувши подані документи та матеріали, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, судом встановлені наступні обставини та відповідні їм правовідносини.

Між ТОВ «МОНОЛІТ-БУРІННЯ» та ТОВ «ПРОДЖЕКТ БУД ІНЖИНІРИНГ» () укладено Договір підряду №НМ010324 від 01.03.2024, предметом якого є комплекс робіт з влаштування дослідних кущів паль та проведення випробувань пальового поля на об`єкті «Будівництво житлового комплексу з об`єктами соціальної інфраструктури на вул. Народного Ополчення, 3 у Солом`янському районі м. Києва (2-5 черги).

За результатами проведених господарських операцій з ТОВ «ПРОДЖЕКТ БУД ІНЖИНІРИНГ», відповідно до приписів п. 201.16 ст. 201 Податкового кодексу України, за правилами перших подій ТОВ «МОНОЛІТ-БУРІННЯ» було складено та направлено для реєстрації в Єдиному реєстрі податкових накладних податкові накладні:

№2 від 05.06.2024 року на загальну суму 293 384,27 грн в т.ч. ПДВ 48 897,38 грн;

№3 від 10.06.2024 року на загальну суму 442 326,60 грн в т.ч. ПДВ 73 721,10 грн;

№4 від 26.06.2024 року на загальну суму 151 460,34 грн в т.ч. ПДВ 25 243,39 грн;

№1 від 02.07.2024 року на загальну суму 150 000,00 грн в т.ч. ПДВ 25 000,00 грн.

Квитанціями про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування кількісних і вартісних показників до податкової накладної в Єдиному реєстрі податкових накладних реєстрація податкової накладної №2 від 05.06.2024 року була зупинена Державною податковою службою 28.06.2024 реєстраційний номер , реєстрація податкової накладної №3 від 10.06.2024 була зупинена Державною податковою службою 26.06.2024 реєстраційний номер , реєстрація податкової накладної №4 від 26.06.2024 була зупинена Державною податковою службою 12.07.2024 реєстраційний номер , реєстрація податкової накладної №1 від 02.07.2024 була зупинена Державною податковою службою 17.07.2024 реєстраційний номер з причини: Обсяг постачання товару/послуги 43.99, перевищує величину залишку, визначеного як різниця обсягу придбання такого товару/послуги та обсягу його постачання, що відповідає п. 1 Критеріїв ризиковості здійснення операцій. Пропонуємо надати пояснення та копії документів, достатніх для прийняття рішення про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних.

Використовуючи своє право щодо подання пояснень та документів, позивачем на адресу податкового органу було направлено Повідомлення № 2 від 10.07.2024, №3 від 03.07.2024 та №4 від 24.07.2024 про подання пояснень та копій документів щодо податкових накладних/розрахунків коригування, реєстрацію яких зупинено, та надано відповідні пояснення та копії документів щодо спірних податкових накладних , реєстрація яких зупинена. Крім того, додано копії первинних документів на підтвердження здійснення господарських операцій, на підставі яких складені податкові накладні.

За результатами розгляду наданих пояснень та копій документів від ТОВ «МОНОЛІТ-БУРІННЯ» Комісією ГУ ДПС у м. Києві прийнято наступні рішення: №11433731/40734609 від 17.07.2024 про відмову в реєстрації податкової накладної №2 від 05.06.2024; №11391403/40734609 від 10.07.2024 про відмову в реєстрації податкової накладної №3 від 10.06.2024; №11512880/40734609 від 30.07.2024 про відмову в реєстрації податкової накладної №4 від 26.06.2024 №11512879/40734609 від 30.07.2024 про відмову в реєстрації податкової накладної №1 від 02.07.2024 у зв`язку з наданням платником податку копій документів, складених/оформлених із порушенням законодавства.

Додаткова інформація: первинні документи щодо придбання/постачання товарів/послуг.

Не погоджуючись з рішеннями №11433731/40734609 від 17.07.2024, №11391403/40734609 від 10.07.2024, №11512880/40734609 від 30.07.2024 та №11512879/40734609 від 30.07.2024 року про відмову в реєстрації податкових накладних, позивач подав через Електронний кабінет платників податку скарги щодо рішень про відмову в реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних до комісії з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі ДПС України.

За результатами розгляду скарг комісією центрального рівня прийнято рішення від 01.08.2024 року №48425/40734609/2 , від 31.07.2024 року №48037/40734609/2, від 12.08.2024 року №50769/40734609/2, від 12.08.2024 №50789/40734609/2 про залишення скарг без задоволення та рішення комісії регіонального рівня про відмову в реєстрації податкової накладної від 05.06.2024 року №2, від 10.06.2024 року №3, від 26.06.2024 року №4 та від 02.07.2024 року №1 - без змін з підстав: ненадання платником податку копій первинних документів щодо постачання/придбання товарів/послуг, зберігання і транспортування, навантаження, розвантаження продукції, складські документи (інвентаризаційні описи), у тому числі рахунки-фактури/інвойси, акти приймання-передачі товарів (робіт, послуг) з урахуванням певних типових форм та галузевої специфіки, накладних.

Вважаючи рішення щодо відмови в реєстрації податкових накладних необґрунтованими, а свої права порушеними, позивач звернувся до суду з даним позовом.

Вирішуючи спір по суті заявлених позовних вимог, суд виходить з наступного.

Відносини, що виникають у сфері справляння податків і зборів, зокрема вичерпний перелік податків та зборів, що справляються в Україні, та порядок їх адміністрування, платників податків та зборів, їх права та обов`язки, компетенцію контролюючих органів, повноваження і обов`язки їх посадових осіб під час адміністрування податків, а також відповідальність за порушення податкового законодавства регулює Податковий кодекс України (далі - ПК).

Згідно з пунктом 187.1 статті 187 ПК датою виникнення податкових зобов`язань з податку на додану вартість з постачання товарів/послуг вважається дата, яка припадає на податковий період, протягом якого відбувається будь-яка з подій, що сталася раніше: а) дата зарахування коштів від покупця/замовника на банківський рахунок платника податку як оплата товарів/послуг, що підлягають постачанню, а в разі постачання товарів/послуг за готівку - дата оприбуткування коштів у касі платника податку, а в разі відсутності такої - дата інкасації готівки у банківській установі, що обслуговує платника податку; б) дата відвантаження товарів, а в разі експорту товарів - дата оформлення митної декларації, що засвідчує факт перетинання митного кордону України, оформлена відповідно до вимог митного законодавства, а для послуг - дата оформлення документа, що засвідчує факт постачання послуг платником податку. Для документів, складених в електронній формі, датою оформлення документа, що засвідчує факт постачання послуг платником податку, вважається дата, зазначена у самому документі як дата його складення відповідно до Закону України "Про бухгалтерський облік та фінансову звітність в Україні", незалежно від дати накладення електронного підпису.

Відповідно до пп.14.1.60 п.14.1 ст.14 ПК, Єдиний реєстр податкових накладних - реєстр відомостей щодо податкових накладних та розрахунків коригування, який ведеться центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну податкову та митну політику, в електронному вигляді згідно з наданими платниками податку на додану вартість електронними документами.

Пунктом 201.1 статті 201 ПК визначено, що на дату виникнення податкових зобов`язань платник податку зобов`язаний скласти податкову накладну в електронній формі з дотриманням умови щодо реєстрації у порядку, визначеному законодавством, електронного підпису уповноваженої платником особи та зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних у встановлений цим Кодексом термін.

Відповідно до пункту 201.10 статті 201 ПК при здійсненні операцій з постачання товарів/послуг платник податку продавець товарів/послуг зобов`язаний в установлені терміни скласти податкову накладну, зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних та надати покупцю за його вимогою.

Підтвердженням продавцю про прийняття його податкової накладної та/або розрахунку коригування до Єдиного реєстру податкових накладних є квитанція в електронному вигляді у текстовому форматі, яка надсилається протягом операційного дня.

Датою та часом надання податкової накладної та/або розрахунку коригування в електронному вигляді до центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну податкову і митну політику, є дата та час, зафіксовані у квитанції.

Якщо надіслані податкові накладні/розрахунки коригування сформовано з порушенням вимог, передбачених пунктом 201.1 цієї статті та/або пунктом 192.1 статті 192 цього Кодексу, а також у разі зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування відповідно до пункту 201.16 цієї статті, протягом операційного дня продавцю/покупцю надсилається квитанція в електронному вигляді у текстовому форматі про неприйняття їх в електронному вигляді або зупинення їх реєстрації із зазначенням причин.

Квитанція про зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування надсилається одночасно продавцю та покупцю платнику податку.

Судом встановлено, що з метою належної реєстрації податкових накладних №2 від 05.06.2024, №3 від 10.06.2024; №4 від 26.06.2024 і №1 від 02.07.2024 позивачем були надані податковому органу пояснення та первинні документи.

Так, Товариство з обмеженою відповідальністю «МОНОЛІТ-БУРІННЯ», , зареєстроване в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань - 10.08.2016. Основний вид діяльності КВЕД: 41.20 Будівництво житлових і нежитлових будівель.

01.03.2024 між ТОВ «МОНОЛІТ-БУРІННЯ» (Підрядник) та ТОВ «ПРОДЖЕКТ БУД ІНЖИНІРИНГ» (Замовник) () укладено Договір підряду №НМ010324 від 01.03.2024 з Додатками №1-№6, предметом якого є комплекс робіт з влаштування дослідних кущів паль та проведення випробувань пальового поля на об`єкті «Будівництво житлового комплексу з об`єктами соціальної інфраструктури на вул. Народного Ополчення, 3 у Солом`янському районі м. Києва (2-5 черги).

Відповідно до п. 3.1. Договору, забезпечення виконання робіт будь-якими необхідними матеріалами (матеріальними ресурсами) покладається на Підрядника та може бути покладено на Замовника.

Договірна ціна Робіт , що виконуються за цим Договором, включає в себе вартість робіт та матеріалів, є твердою та не підлягає коригуванню протягом всього строку дії Договору (п. 4.1. Договору).

Як зазначено у п. 4.2. Договору, договірна ціна Робіт за цим Договором визначена на підставі Твердого кошторису №l (Додаток №l до Договору), Твердого кошторису №2 (Додаток №2 до Договору), Твердого кошторису №3 (Додаток №3 до Договору), які є невід`ємною частиною Договору та окремо він нього не розглядається та становить 5 953 873,25 грн з ПДВ.

Згідно пункту 4.3. Договору, Замовник має право перерахувати авансові платежі на поточний рахунок Підрядника для виконання зобов`язань за Договором за письмовою заявкою останнього.

Відповідно до п. 1.1.8., матеріали (матеріальні ресурси) - це ресурси, які використовуються Підрядником для виконання Робіт за цим Договором, включаючи, але не обмежуючись : матеріали, будівельні та паливо-мастильні матеріали, енергія усіх видів, конструкції, вироби, устаткування, обладнання , транспортні засоби і т .п.

Відповідно до п. 5.1. Договору, строки виконання Робіт визначаються Графіком виконання Робіт (Додаток №6 до Договору).

Замовник (ТОВ«ПРОДЖЕКТ БУД ІНЖИНІРИНГ») 05.06.2024р. перерахував на розрахунковий рахунок ТОВ «МОНОЛІТ-БУРІННЯ» авансовий платіж 293 384,27 грн., в тому числі ПДВ 48 897,38 грн., що підтверджується банківською випискою і платіжною інструкцією № 2870 від 05.06.2024р.

За наслідками вказаної господарської операції з ТОВ«ПРОДЖЕКТ БУД ІНЖИНІРИНГ» відповідно до п. 201.10 ст. 201 ПК України ТОВ «МОНОЛІТ-БУРІННЯ» було сформовано та 05.06.2024 направлено в електронній формі за допомогою засобів електронного зв`язку податкову накладну №2 від 05.06.2024.

Крім того, Замовник (ТОВ«ПРОДЖЕКТ БУД ІНЖИНІРИНГ») 10.06.2024. перерахувало на розрахунковий рахунок ТОВ «МОНОЛІТ-БУРІННЯ» авансовий платіж 442 326,60 грн в т.ч. ПДВ 73 721,10 грн, що підтверджується банківською випискою і платіжною інструкцією № 2881 від 10.06.2024 р.

За наслідками вказаної господарської операції з ТОВ«ПРОДЖЕКТ БУД ІНЖИНІРИНГ», ТОВ «МОНОЛІТ-БУРІННЯ» було сформовано та 10.06.2024 направлено в електронній формі за допомогою засобів електронного зв`язку податкову накладну №3 від 10.06.2024.

Згідно того ж Договору підряду №НМ010324 від 01.03.2024 з Додатками №1-№6 26.06.2024 ТОВ«ПРОДЖЕКТ БУД ІНЖИНІРИНГ» перерахувало на розрахунковий рахунок ТОВ «МОНОЛІТ-БУРІННЯ» авансовий платіж 151 460,34 грн в т.ч. ПДВ 25 243,39 грн, що підтверджується банківською випискою і платіжною інструкцією № 3213 від 26.06.2024 р. та 02.07.2024 авансовий платіж 150 000,00 грн в т.ч. ПДВ 25 000,00 грн, що підтверджується банківською випискою і платіжною інструкцією № 3330 від 07.07.2024 р.

За наслідками вказаних господарських операцій, відповідно, ТОВ «МОНОЛІТ-БУРІННЯ» було сформовано та 26.06.2024 направлено в електронній формі за допомогою засобів електронного зв`язку податкову накладну №4 від 26.06.2024 та 02.07.2024 - . податкову накладну №1 від 02.07.2024.

На підтвердження реальності здійснення господарських операцій по вищевказаних податкових накладних позивачем за допомогою засобів електронного зв`язку до контролюючого органу були направлені повідомлення про подання пояснень та копій документів щодо податкових накладних/розрахунків коригування, реєстрацію яких зупинено, та письмові пояснення з додатками за встановленою формою, які містили детальний опис господарських операцій, та копії первинних документів щодо підтвердження інформації, зазначеної у податкових накладних: №2 від 10.07.2024 щодо податкової накладної №2 від 05.06.2024, №3 від 03.07.2024 щодо податкової накладної №3 від 10.06.2024, №4 від 24.07.2024 щодо податкових накладних №4 від 26.06.2024 та №1 від 02.07.2024, а саме: документи щодо оформлення технічної документації (технологічна карта на влаштування паль, журнал улаштування паль, SOS протоколи паль, які пише бортовий комп`ютер, встановлений на буровій машині, виконавчу схему по робочому кресленню, паспорти якості бетонної суміші, паспорти на арматурні каркаси, сертифікати якості на арматуру, сертифікати якості на дріт зварювальний) Також на підтвердження реальності господарської операції позивачем надані контролюючому органу документи щодо виконання супроводжувальних робіт іншими суб`єктами підприємницької діяльності: оплату за виготовлення арматурних каркасів для пальового поля, які виконувало ТОВ «Свейсверк» (договір №6/3-2024 від 06.03.2024р), документи взаємодії з ТОВ «Енергогруп Паливна Компанія» () щодо передплати за дизпаливо, яким позивач заправляє орендовану спецтехніку, за допомогою якої виконуються роботи (видаткові накладні, рахунки, податкові накладні), документи щодо ремонту техніки у ТОВ «Гідравлік Лайн» (платіжна інструкція 73 від 11.06.2024, рахунок №1369 від 15.05.2024 та акт надання послуг №1487 від 07.06.2024), документи по закупівлі запчастин, що встановлюються на спецтехніку, платіжні інструкції, акти надання послуг та податкові накладні щодо передплат за послуги вантажного перевезення, договір оренди спецтехніки №121216/01 від 12.12.2016 з ФОП ОСОБА_1 , документи на закупівлю матеріалів в ТОВ «Епіцентр К», на оплату оливи гідравлічної у ТОВ «ЄВРО-ПРОФІ Україна», щодо оплати за воду на будівельному майданчику, щодо купівлі масляного фільтру у ТОВ «ТГ Промтехсервіс», щодо придбання канату у ТОВ «УКРЕКОПРОДУКТ», документи на послуги вантажного автомобільного перевезення, документи щодо оплати ТОВ «БК ОПОРА» за дослідження паль акустичним неруйнівним методом, розрахункові відомості, звіти відрахувань у фонди за квітень-червень 2024, акти звіряння з контрагентами та ін. Також позивач зазначив, що у нього є фахові спеціалісти: виконавець робіт, машиніст бурової установки, машиніст бетононасосної установки і машиніст екскаватора, що підтверджується штатним розписом та наказами на призначення. Також, позивач зазначив, що буріння свай по даному договору розпочалося лише 13.04.2024, що підтверджується записами у Журналі улаштування паль.

Замовником та Підрядником підписано Акт №1 приймання виконаних будівельних робіт від 31.05.2024р за травень 2024 на суму 230 037,61 грн та Акт №2 приймання виконаних будівельних робіт від 30.06.2024р.за червень 2024 на суму 841 695,95 грн.

Також сторони підписали довідки про вартість виконаних будівельних робіт та витрати за травень 2024 року від 31.05.2024 та за червень від 30.06.2024 (форма КБ-3).

Відносно наданих пояснень позивача податковим органом жодних заперечень не надано.

Також матеріали справи не містять оцінки наданих доводів позивача контролюючим органом.

Механізм внесення відомостей, що містяться у податковій накладній та/або розрахунку коригування кількісних і вартісних показників до неї, до Єдиного реєстру податкових накладних визначений Порядком ведення Єдиного реєстру податкових накладних, затвердженому постановою Кабінету Міністрів України за №1246 від 29.12.2010 (далі - Порядок №1246).

Положеннями пункту 2 Порядку №1246 (тут і в подальшому - в редакції на момент виникнення спірних правовідносин) визначено, що податкова накладна - це електронний документ, який складається платником податку на додану вартість відповідно до вимог ПК України в електронній формі у затвердженому в установленому порядку форматі (стандарті) та надсилається для реєстрації.

Відповідно до абзацу 10 пункту 12 Порядку №1246 після надходження податкової накладної та/або розрахунку коригування до ДПС в автоматизованому режимі здійснюється їх розшифрування та проводяться перевірки, крім іншого, наявності підстав для зупинення реєстрації податкових накладних та/або розрахунків коригування.

Згідно з пунктом 201.16 статті 201 ПК України реєстрація податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних може бути зупинена в порядку та на підставах, визначених Кабінетом Міністрів України.

Постановою Кабінету Міністрів України від 11.12.2019 №1165, яка набула чинності з 01.02.2020, затверджено Порядок зупинення реєстрації податкової накладної розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, який визначає механізм зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних (далі - Реєстр), організаційні та процедурні засади діяльності комісій з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі (далі - комісії контролюючих органів), права та обов?язки їх членів (далі - Порядок №1165).

Згідно з положеннями пункту 3 Порядку №1165 (в редакції на момент виникнення спірних правовідносин) податкові накладні/розрахунки коригування (крім розрахунків коригування, складених постачальником товарів/послуг до податкової накладної, складеної на отримувача - платника податку, в яких передбачається зменшення суми компенсації вартості хоча б одного з товарів/послуг 1х постачальнику, та розрахунків коригування, складених на неплатника податку, за винятком розрахунку коригування, визначеного підпунктом 7 цього пункту), що подаються для реєстрації в Реєстрі, перевіряються щодо відповідності таким ознакам безумовної реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування (далі - ознаки безумовної реєстрації):

1) податкова накладна, яка не підлягає наданню отримувачу (покупцю) та/або складена за операцією, звільненою від оподаткування;

2) обсяг постачання, зазначений платником податку в податкових накладних/розрахунках коригування (крім розрахунків коригування, поданих для реєстрації в іншому місяці, ніж місяць, в якому вони складені), зареєстрованих у Реєстрі в поточному місяці, з урахуванням поданої для реєстрації в Реєстрі податкової накладної/розрахунку коригування, становить менше 500 тис. гривень за умови, що обсяг постачання товарів/послуг, зазначений у них у поточному місяці за операціями з одним отримувачем - платником податку, не перевищує 50 тис. гривень, сума податку на додану вартість з вироблених в Україні товарів (робіт, послуг), сплачена у попередньому місяці, становить більше 20 тис. гривень, та керівник - посадова особа такого платника податку є особою, яка займає аналогічну посаду не більше ніж у трьох (включно) платників податку;

3) одночасно виконуються такі умови: загальна сума податку на додану вартість з вироблених в Україні товарів (робіт, послуг), сплачена за останні 12 календарних місяців, що передують місяцю, в якому складено податкову накладну/розрахунок коригування, платником податку та його відокремленими підрозділами, якими подано податкову накладну/розрахунок коригування на реєстрацію в Реєстрі, становить більше 1 млн. гривень. Значення показників D та Р розраховується згідно вказаних формул та відображаються в електронному кабінеті платнику податку.

4) у податковій накладній/розрахунку коригування відображена операція з товаром за кодом згідно з УКТЗЕД та/або послугою за кодом згідно з Державним класифікатором продукції та послуг, які зазначені у таблиці даних платника податку, врахованій контролюючим органом;

5) у податковій накладній/розрахунку коригування відображені виключно операції з продукцією/товарами, що підпадають під визначення груп 1-24 УКТЗЕД (крім підакцизних товарів), за умови, що такі накладна/розрахунок складені платником податку, який належить до мікропідприємства або малого підприємства відповідно до частини другої статті 2 Закону України "Про бухгалтерський облік та фінансову звітність в Україні" та основним видом діяльності якого є хоча б один з таких видів економічної діяльності відповідно до КВЕД (згідно переліку).

Ознаки безумовної реєстрації, зазначені у цьому підпункті, застосовуються протягом періоду дії воєнного стану, введеного відповідно до Указу Президента України від 24 лютого 2022 р. №64 "Про введення воєнного стану в Україні";

6) обсяг постачання, зазначений у поданій для реєстрації в Реєстрі податковій накладній, яка підлягає наданню отримувачу (покупцю), не перевищує 5 тис. гривень за умови, що стосовно платника податку відсутнє діюче рішення про відповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку та керівник - посадова особа такого платника податку є особою, яка займає аналогічну посаду не більш як у трьох (включно) платників податку;

7) загальна сума абсолютних значень коригування на зменшення суми компенсації вартості товару/послуги їх постачальнику та/або загальна сума абсолютних значень коригування на збільшення суми компенсації вартості товару/послуги їх постачальнику, зазначених у поданому для реєстрації в Реєстрі розрахунку коригування до податкової накладної, не перевищує 5 тис. гривень за умови, що стосовно платника податку відсутнє діюче рішення про відповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку та керівник - посадова особа такого платника податку є особою, яка займає аналогічну посаду не більш як у трьох (включно) платників податку.

Обсяг операцій у поточному місяці, зазначених у зареєстрованих в Реєстрі податкових накладних/розрахунках коригування відповідно до підпунктів 6 і 7 цього пункту, 3 урахуванням обсягу операцій у поданій для реєстрації в Реєстрі податковій накладній/розрахунку коригування не перевищує 500 тис. гривень.

Як зазначено у пункті 10 Порядку №1165, у разі зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі контролюючий орган протягом операційного дня надсилає (в електронній формі у текстовому форматі) в автоматичному режимі платнику податку квитанцію про зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування, яка є підтвердженням зупинення такої реєстрації.

У квитанції про зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування зазначаються: 1) номер та дата складення податкової накладної/розрахунку коригування; 2) критерій (критерії) ризиковості платника податку та/або ризиковості здійснення операцій, на підставі якого (яких) зупинено реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі, з розрахованим показником за кожним критерієм, якому відповідає платник податку; 3) пропозиція щодо надання платником податку пояснень та копій документів, необхідних для розгляду питання прийняття контролюючим органом рішення про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі або відмову в такій реєстрації (пункт 11 Порядку №1165).

Таким чином, нормами податкового законодавства встановлено обов`язок платника податку на додану вартість скласти податкову накладну на дату виникнення податкових зобов`язань та зареєструвати таку податкову накладну в ЄРПН. Направлена податкова накладна в автоматичному режимі перевіряється на відповідність ознакам безумовної реєстрації, і якщо такі ознаки наявні, реєстрація такої податкової накладної (або розрахунку коригування) не зупиняється. У випадку ж подання для реєстрації в ЄРПН податкової накладної (розрахунку коригування), що не відповідають жодній з ознак безумовної реєстрації, контролюючий орган наділений повноваженнями на здійснення автоматизованого моніторингу такої податкової накладної на відповідність критеріям ризиковості платника податку, а також показникам, за якими визначається позитивна податкова історія платника податку. У разі коли за результатами моніторингу встановлено відповідність господарської операції хоча б одному критерію ризиковості здійснення операції (за виключенням випадку, коли податкова накладна направлена на реєстрацію платником податку, який відповідає хоча 6 одному показнику позитивної податкової історії), реєстрація податкової накладної (розрахунку коригування) зупиняється. У разі зупинення реєстрації податкової накладної (розрахунку коригування) платнику податків надсилається квитанція, у якій в обов`язковому порядку зазначається, крім іншого, критерій (критерії) ризиковості платника податку та/або ризиковості здійснення операцій, на підставі якого (яких) зупинено реєстрацію податкової накладної розрахунку коригування в ЄРПН, з розрахованим показником за кожним критерієм, якому відповідає платник податку, а також пропозиція надати пояснення та копії документів, необхідні для розгляду питання прийняття контролюючим органом рішення про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі або відмову в такій реєстрації.

Додатком №3 до Порядку №1165 визначені Критерії ризиковості здійснення операцій.

Відповідно до п. 1 вказаного порядку, Критерієм ризиковості здійснення операцій визначено: обсяг постачання товару/послуги, зазначений у податковій накладній/розрахунку коригування до податкової накладної на збільшення суми податкових зобов`язань, яку/який подано для реєстрації в Єдиному реєстрі податкових накладних (далі - Реєстр), дорівнює або перевищує величину залишку, що визначається як різниця між обсягом придбання на митній території України такого/такої товару/послуги (крім обсягу придбання товарів/послуг за операціями, які звільнені від оподаткування та підлягають оподаткуванню за нульовою ставкою) та/або ввезення на митну територію України такого товару, зазначеного з 1 січня 2017 р. в отриманих податкових накладних/розрахунках коригування, зареєстрованих у Реєстрі, і митних деклараціях, збільшеного у 1,5 рази, та обсягом постачання відповідного товару/послуги, зазначеного/зазначеної в податкових накладних/розрахунках коригування, зареєстрованих з 1 січня 2017 р. у Реєстрі.

Запропонувавши позивачу надати пояснення та копії документів щодо підтвердження інформації, зазначеної в податковій накладній, для розгляду питання прийняття рішення про реєстрацію/відмову в реєстрації податкової накладної в ЄРПН, контролюючий орган не визначив конкретного переліку документів, які він вважає належними та достатніми для прийняття позитивного рішення.

Загальне посилання на вичерпний перелік документів контролюючим органом не є достатнім, а перелік документів, необхідних для прийняття обґрунтованого рішення контролюючим органом, повинен бути конкретизований та чіткий. Дотримання вимоги чіткості і недвозначності щодо інформації, яка зазначена в квитанції про зупинення реєстрації податкової накладної, є особливо важливим з огляду на специфіку податкового законодавства та наслідки недотримання платником податків вимог щодо подання неповного переліку документів.

Згідно загальних вимог, які висуваються до акту індивідуальної дії, як акту правозастосування, є його обґрунтованість та вмотивованість, тобто наведення конкретних підстав його прийняття (фактичних і юридичних), а також переконливих і зрозумілих мотивів його прийняття.

Можливість надання платником податків вичерпного переліку документів на підтвердження правомірності формування та подання податкової накладної прямо залежить від чіткого визначення фіскальним органом конкретного виду критерію оцінки ступеня ризиків та переліку документів, які контролюючий орган вважає достатніми для прийняття рішення про реєстрацію податкової накладної. Пропозиція контролюючого органу про надання пояснень та/або копій документів, достатніх для прийняття рішення про реєстрацію податкової накладної без наведення переліку документів, які контролюючий орган вважає достатніми для прийняття позитивного рішення, призводить до ситуації невизначеності та необґрунтованого обмеження права платника податків бути повідомленим про необхідність надання документів за вичерпним переліком, відповідно до критерію зупинення реєстрації податкової накладної, а не будь-яких на власний розсуд. У випадку не конкретизації переліку документів у квитанції про зупинення реєстрації податкової накладної платник податків перебуває у стані правової невизначеності, що позбавляє його можливості надати контролюючому органу необхідний в розумінні суб`єкта владних повноважень пакет документів, а для контролюючого органу, відповідно, створюються передумови для можливого прояву негативної дискреції - прийняття рішення про відмову у реєстрації податкової накладної.

Наведене відповідає усталеній правовій позиції Верховного Суду, висловленій, зокрема, у постанові від 21.05.2019 по справі №0940/1240/18, постанові від 14.05.2019 по справі №817/1356/18, від 10.04.2020 у справі №819/330/18, від 14.12.2022 у справі №560/11825/21.

Відповідно до пункту 2 Порядку прийняття рішень про реєстрацію/відмову в реєстрації податкових накладних/ розрахунків коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, затвердженого наказом Міністерства фінансів України від 12.12.2019 №520 (далі - Порядок №520) прийняття рішень про реєстрацію / відмову в реєстрації податкових накладних / розрахунків коригування в Реєстрі, реєстрацію яких зупинено, здійснюють комісії з питань зупинення реєстрації податкової накладної / розрахунку коригування в Реєстрі головних управлінь Державної податкової служби України в областях, м.Києві та Офісу великих платників податків ДПС (далі - комісія регіонального рівня).

Пунктом 5 вказаного порядку передбачено, що перелік документів, необхідних для розгляду питання прийняття комісією регіонального рівня рішення про реєстрацію / відмову в реєстрації податкової накладної / розрахунку коригування в Реєстрі, реєстрацію яких зупинено в Реєстрі, може включати: договори, зокрема зовнішньоекономічні контракти, з додатками до них; договори, довіреності, акти керівного органу платника податку, якими оформлено повноваження осіб, які одержують продукцію в інтересах платника податку для здійснення операції; первинні документи щодо постачання/придбання товарів/послуг, зберігання і транспортування, навантаження, розвантаження продукції, складські документи (інвентаризаційні описи), у тому числі рахунки-фактури/інвойси, акти приймання-передачі товарів (робіт, послуг) з урахуванням наявності певних типових форм і галузевої специфіки, накладні; розрахункові документи та/або банківські виписки з особових рахунків; документи щодо підтвердження відповідності продукції (декларації про відповідність, паспорти якості, сертифікати відповідності), наявність яких передбачено договором та/або законодавством.

Згідно з пунктом 11 Порядку №520 комісія регіонального рівня приймає рішення про відмову в реєстрації податкової накладної/ розрахунку коригування в Реєстрі в разі: ненадання платником податку письмових пояснень стосовно підтвердження інформації, зазначеної у податковій накладній / розрахунку коригування, реєстрацію яких зупинено в Реєстрі; Порядку; та/або ненадання платником податку копій документів відповідно до пункту 5 цього та/або надання платником податку копій документів, складених/оформлених із порушенням законодавства.

Отже, вищенаведені норми містять орієнтовний перелік документів, необхідних для розгляду комісією регіонального рівня питання про прийняття рішення про реєстрацію / відмову в реєстрації податкової накладної / розрахунку коригування в ЄРПН, який може відрізнятись для кожної конкретної господарської операції з урахуванням специфіки діяльності платника податків, особливостей здійснення господарської операції (наприклад, поставка, товару, робіт або послуг), події, за якою складено податкову накладну (дата списання коштів з банківського рахунка платника податку на оплату товарів/послуг або дата отримання платником податку товарів/послуг) тощо.

Таким чином, суд дійшов висновку, що позивач подав до податкового органу пояснення та копії документів щодо господарських операцій, реєстрацію податкових накладних по яких зупинено. Разом з тим, комісія з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригувань, незважаючи на надані пояснення та додані документи, що підтверджують наведені у поясненнях факти, прийняла оскаржувані рішення.

Верховний Суд у справі №360/2460/20 за наслідками аналізу положень Порядку №520 зазначив, що можливість надання платником податків переліку документів на підтвердження правомірності формування та подання податкової накладної прямо залежить від чіткого визначення податковим органом конкретного виду критерію оцінки ступеня ризиків з зазначенням необхідності надання документів за переліком, відповідно до критерію зупинення реєстрації податкової накладної, а не довільно, на власний розсуд.

В постанові Верховного Суду від 02.07.2019 по справі №140/2160/18, зазначено, про те, що загальними вимогами, які висуваються до акту індивідуальної дії, як акта правозастосування, є його обґрунтованість та вмотивованість, тобто наведення податковим органом конкретних підстав його прийняття (фактичних і юридичних), а також переконливих і зрозумілих мотивів його прийняття.

Відмова у прийнятті до реєстрації податкової накладної з підстав недостатності документів для прийняття рішення про реєстрацію можлива виключно за умови наявності вичерпного переліку таких документів. Протилежний підхід зумовлює зловживання відповідачем щодо своїх реєстраційних повноважень та суперечить вже згаданому вище принципу правової визначеності.

Таким чином, недотримання принципу правової визначеності під час зупинення реєстрації податкових накладних призвело до необізнаності платника податків щодо вичерпного переліку необхідних документів, які він повинен був надати контролюючому органу, внаслідок чого у відповідача виникла можливість прояву нічим не обмеженої дискреції.

Зазначений висновок підтверджується практикою Верховного Суду з аналогічних справ. Так, постановою ВС від 10.06.2021 у справі №822/1886/18, якою було відмовлено у задоволенні касаційної скарги та підтримано висновки судів першої та апеляційної інстанції, суд касаційної інстанції вказав, що рішення Комісії повинні містити чіткі підстави для відмови в реєстрації податкових накладних, у даному випадку, або надання платником податку копій документів, які складені з порушенням законодавства та не є достатніми для прийняття комісією ДПС рішень про реєстрацію податкових накладних/розрахунків коригування, або надання платником податку копій документів, які не є достатніми для прийняття комісією ДПС рішень про реєстрацію податкових накладних/розрахунків коригування.

Аналогічна правова позиція викладена в постановах Верховного Суду від 11.06.2019 у справі №480/4038/18 та від 28.11.2019 у справі №1640/2650/18.

Вказане призвело до прояву суб`єктом владних повноважень негативного розсуду, внаслідок чого платник податків не зміг належним чином виконати свої обов`язки, мета яких - реєстрація податкової накладної.

Зазначене відповідає правовій позиції Верховного Суду, висловленій у постанові від 10.04.2020 у справі №819/330/18.

Позивачем надані до контролюючого органу документи та пояснення у сукупності з наявними доказами в матеріалах справи підтверджують здійснення господарської операції, за наслідками виконання яких складено спірну податкову накладну.

Водночас, відсутність певного документа чи ненадання його контролюючому органу не може бути підставою для відмови в реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування без наведення відповідного обґрунтування, а також за умови, якщо інші надані документи підтверджують проведення господарської операції.

Крім того, суд звертає увагу, що якщо контролюючий орган підставою для відмови у спірних рішеннях вказав надання платником податків документів, складених з порушенням законодавства, у розділі "Додаткова інформація» (зазначити конкретні документи) повинні бути зазначені які документи, надані позивачем, складені з порушенням законодавства.

При цьому, зміст підстави «надання платником копій документів, складених із порушенням законодавства», свідчить про достатність всіх наданих документів, але за наявності недоліків їх оформлення.

Натомість, у розділі у розділі «Додаткова інформація» оскаржуваних рішень зазначено: «первинні документи щодо придбання/постачання товарів/послуг».

Наведене у рішеннях формулювання не надає змоги встановити які саме документи складені позивачем з порушенням законодавства, які вимоги законодавства було ним порушено при складанні документів.

Крім того суд звертає увагу, що в рішеннях ДПС України за наслідками розгляду скарг позивача на оскаржувані рішення зазначені вже інші підстави відмови в реєстрації податкових накладених, а саме: «ненадання платником податку копій первинних документів щодо постачання/придбання товарів/послуг, зберігання транспортування, навантаження, розвантаження продукції, складських документів (інвентаризаційні описи), у тому числі рахунки-фактури/інвойси, акти приймання-передачі товарів (робіт, послуг) з урахуванням наявності певних типових форм та галузевої специфіки, накладних», що вкотре вказує на недотримання податковим органом принципу правової визначеності.

Суд при розгляді справи враховує висновки Верховного Суду щодо застосування норм права, викладені у постановах від 16.09.2022 у справі №380/7736/21 та від 19.10.2022 у справі №360/2463/20, згідно з якими приймаючи рішення про реєстрацію податкової накладної, контролюючий орган не повинен здійснювати повний аналіз господарських операцій позивача на предмет їх реальності. Змістовна оцінка господарських операцій може бути проведена лише за результатом здійснення податкової перевірки платника податків, підстави та порядок проведення якої визначено нормами ПК України. Предметом розгляду в цій справі є виключно стадія правильності та правомірності зупинення та відмови в реєстрації податкової накладної, а не реальність та товарність здійснення господарських операцій між позивачем та його контрагентом. Суд погоджується з висновками суду першої інстанції про те, що можливість надання платником податків вичерпного переліку документів на підтвердження правомірності формування та подання податкової накладної прямо залежить від чіткого визначення контролюючим органом конкретного критерію оцінки ступеня ризиків, а також зазначення у квитанції про зупинення реєстрації податкової накладної чіткого переліку документів, чого зроблено не було.

Таким чином, зважаючи на те, що наданих відповідачу 1 документів було достатньо для прийняття рішень про реєстрацію податкових накладних, останній не мав правових підстав для відмови позивачу у реєстрації таких.

Згідно з пунктами 19, 20 Порядку №1246 накладна та/або розрахунок коригування, реєстрацію яких зупинено, реєструється у день настання однієї з таких подій: Податкова накладна та/або розрахунок коригування, реєстрацію яких зупинено, реєструється у день настання однієї з таких подій: прийняття в установленому порядку та набрання чинності рішенням про реєстрацію податкової накладної та/або розрахунку коригування; набрання рішенням суду законної сили про реєстрацію податкової накладної та/або розрахунку коригування (у разі надходження до ДПС відповідного рішення); неприйняття та/або відсутність реєстрації в установленому порядку рішення про реєстрацію або відмову в реєстрації податкової накладної та/або розрахунку коригування.

Порядок реєстрації податкових накладних не передбачає право контролюючого органу діяти на власний розсуд, адже Порядком №1246 унормовано підстави відмови в реєстрації податкової накладної, і якщо такі підстави відсутні, контролюючий орган повинен зареєструвати подану платником податкову накладну.

Отже, такі повноваження та порядок їх реалізації передбачають лише один вид правомірної поведінки контролюючого органу зареєструвати податкову накладну або вмотивованим рішенням відмовити в її реєстрації, за законом у цього органу немає вибору між декількома можливими правомірними рішеннями. Отже, такі повноваження контролюючого органу не є дискреційними.

Верховний Суд неодноразово наголошував на тому, що зобов`язання ДПС України зареєструвати в ЄРПН подані позивачем податкові накладні є дотриманням судом гарантій на те, що спір між сторонами буде остаточно вирішений, та належним способом захисту порушеного права (постанови Верховного Суду від 03.11.2021 у справі №360/2460/20, від 27.10.2022 у справі №360/3253/20, від 25.11.2022 у справі №320/3484/21).

Відповідно до частини 5 статті 242 КАС України при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

У пункті 70 рішення від 20 жовтня 2011 року «Рисовський проти України» Європейський суд з прав людини (далі також - ЄСПЛ) підкреслив особливу важливість принципу «належного урядування». Він передбачає, що у разі, коли йдеться про питання загального інтересу, зокрема, якщо справа впливає на такі основоположні права людини, як майнові права, державні органи повинні діяти вчасно та в належний і якомога послідовніший спосіб. Крім того, ЄСПЛ звертає увагу на те, що на державні органи покладено обов`язок запровадити внутрішні процедури, які посилять прозорість і ясність їхніх дій, мінімізують ризик помилок і сприятимуть юридичній визначеності у цивільних правовідносинах, які зачіпають майнові інтереси.

Суд зазначає, що відповідно до частини 2 статті 2 КАС України у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); безсторонньо (неупереджено); добросовісно; розсудливо; з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; своєчасно, тобто протягом розумного строку.

Згідно з частиною першою статті 72 КАС України доказами в адміністративному судочинстві є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: письмовими, речовими і електронними доказами; висновками експертів; показаннями свідків.

Відповідно до статті 73 КАС України належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Предметом доказування є обставини, які підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення.

За приписами статті 74 КАС України суд не бере до уваги докази, які одержані з порушенням порядку, встановленого законом. Обставини справи, які за законом мають бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися іншими засобами доказування.

Згідно із положеннями статті 75 КАС України достовірними є докази, на підставі яких можна встановити дійсні обставини справи. При цьому, в силу положень ст. 76 КАС України достатніми є докази, які у своїй сукупності дають змогу дійти висновку про наявність або відсутність обставин справи, які входять до предмета доказування. Питання про достатність доказів для встановлення обставин, що мають значення для справи, суд вирішує відповідно до свого внутрішнього переконання.

Згідно з статтею 77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених ст. 78 цього Кодексу.

В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Відповідно до ст. 90 КАС України суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні.

За наведених обставин у сукупності, позовні вимоги підлягають задоволенню у повному обсязі.

Решта доводів учасників справи висновків суду по суті справи не змінюють.

Розподіл судових витрат здійснюється відповідно до ст.139 КАС України.

Позивачем під час розгляду справи було сплачено судовий збір на суму 12 112,00 грн. (платіжна інструкція №157 від 21.10.2024).

Враховуючи наведене, судові витрати зі сплати судового збору у розмірі 12 112,00 грн. підлягають стягненню на користь позивача за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень відповідача 1, оскільки рішення саме комісії регіонального рівня призвели до спірних правовідносин.

Керуючись статтями 2-10, 47, 72-77, 94, 122, 132, 139, 193, 241-246, 257-262 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

в и р і ш и в:

Адміністративний позов Товариства з обмеженою відповідальністю «МОНОЛІТ-БУРІННЯ» до Головного управління ДПС у м. Києві, Державної податкової служби України про визнання протиправним та скасування рішення, зобов`язання вчинити певні дії, - задовольнити;

Визнати протиправним та скасувати рішення комісії з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних Головного управління ДПС у м. Києві, як відокремленого підрозділу ДПС України, про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в ЄРПН або про відмову в такій реєстрації, №11433731/40734609 від 17.07.2024 року про відмову в реєстрації податкової накладної №2 від 05.06.2024 року та зобов`язати Державну податкову службу України зареєструвати в ЄРПН податкову накладну №2 від 05.06.2024 року, подану Товариством з обмеженою відповідальністю «МОНОЛІТ-БУРІННЯ», датою її первинного подання на реєстрацію, а саме: 28.06.2024 року;

Визнати протиправним та скасувати рішення комісії з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних Головного управління ДПС у м. Києві, як відокремленого підрозділу ДПС України, про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в ЄРПН або про відмову в такій реєстрації, №11391403/40734609 від 10.07.2024 року про відмову в реєстрації податкової накладної №3 від 10.06.2024 року та зобов`язати Державну податкову службу України зареєструвати в ЄРПН податкову накладну №3 від 10.06.2024 року, подану Товариством з обмеженою відповідальністю «МОНОЛІТ-БУРІННЯ», датою її первинного подання на реєстрацію, а саме: 26.06.2024 року;

Визнати протиправним та скасувати рішення комісії з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних Головного управління ДПС у м. Києві, як відокремленого підрозділу ДПС України, про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в ЄРПН або про відмову в такій реєстрації, №11512880/40734609 від 30.07.2024 року про відмову в реєстрації податкової накладної №4 від 26.06.2024 року та зобов`язати Державну податкову службу України зареєструвати в ЄРПН податкову накладну №4 від 26.06.2024 року, подану Товариством з обмеженою відповідальністю «МОНОЛІТ-БУРІННЯ», датою її первинного подання на реєстрацію, а саме: 12.07.2024 року.

Визнати протиправним та скасувати рішення комісії з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних Головного управління ДПС у м. Києві, як відокремленого підрозділу ДПС України, про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в ЄРПН або про відмову в такій реєстрації, №11512879/40734609 від 30.07.2024 року про відмову в реєстрації податкової накладної №1 від 02.07.2024 року та зобов`язати Державну податкову службу України зареєструвати в ЄРПН податкову накладну №1 від 02.07.2024 року, подану Товариством з обмеженою відповідальністю «МОНОЛІТ-БУРІННЯ», датою її первинного подання на реєстрацію, а саме: 17.07.2024 року.

Стягнути за рахунок бюджетних асигнувань Головного управління ДПС у місті Києві на користь Товариства з обмеженою відповідальністю «МОНОЛІТ-БУРІННЯ» судові витрати зі сплати судового збору у розмірі 12 112 грн.

Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті апеляційного провадження чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається до Шостого апеляційного адміністративного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

У разі оголошення судом лише вступної та резолютивної частини рішення, або розгляду справи в порядку письмового провадження, апеляційна скарга подається протягом тридцяти днів з дня складення повного тексту рішення.

Суддя Парненко В.С.