Справа № 260/4707/23
Суддя: Плеханова З.Б.
Дата ухвалення: 2025-10-06 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ЗАКАРПАТСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Р І Ш Е Н Н Я

і м е н е м У к р а ї н и

06 жовтня 2025 року м. Ужгород№ 260/4707/23
Закарпатський окружний адміністративний суд у складі:

головуючого судді Плеханова З.Б

при секретарі Ковач Н.М.

за участю:

позивача: Товариство з обмеженою відповідальністю "Інтернаціональна група вин України №1" - представник адвокат Ламбрух О.С.

відповідача: Головного управління ДПС у Закарпатській області - представник Василиндра Р.М.

розглянувши у відкритому судовому засіданні адміністративну справу за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "Інтернаціональна група вин України №1" до Головного управління Державної податкової служби у Закарпатській області про визнання протиправним та скасування рішення, зобов`язання вчинити дії, -

ВСТАНОВИВ:

Товариство з обмеженою відповідальністю "Інтернаціональна група вин України №1" (далі позивач) звернулося до Закарпатського окружного адміністративного суду з адміністративним позовом до Головного управління ДПС у Закарпатській області (далі відповідач), яким просить:

1) визнати протиправним та скасувати рішення Комісії Головного управління ДПС у Закарпатській області з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних за № 2171 від 22.05.2023 року про відповідність/невідповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податку;

2) зобов`язати Головне управління ДПС у Закарпатській області виключити Товариство з обмеженою відповідальністю «Інтернаціональна група вин України №1» (код ЄДРПОУ - 36731785) з переліку платників податку, які відповідають критеріям ризиковості платника податку.

Позовні вимоги обгрунтовані тим, що 22 травня 2023 року відповідачем прийнято рішення про відповідність/невідповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податку за № 2171, яким позивача визнано таким, що відповідає критеріям ризиковості па підставі пункту 8 «Критеріїв ризиковості платника податків».

З даного рішення вбачається, що у контролюючих органах наявна податкова інформація, яка стала відома у процесі провадження поточної діяльності під час виконання покладених на контролюючі органи завдань і функцій, що визначає ризиковість здійснення господарської операції, зазначеної в поданих для реєстрації податковій накладній/розрахунку коригування внаслідок відносин в період з 01.10.2021 року по 22.05.2023 року з контрагентом TOB «ТНВ» ().

Звертає увагу є, що з вересня 2021 року ліцензія на право оптової торгівлі алкогольними напоями у товариства не продовжена, через протиправні дії відповідача. Відтак, на момент прийняття оскаржуваного рішення, позивач не мав можливості здійснювати торгівлю алкогольними напоями.

Крім того, в оскаржуваному рішенні неправильно визначено період здійснення господарської діяльності по 22.05.2023 року, оскільки по закінченню дії ліцензії позивач призупинив свою діяльність.

Рішення про відповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податку № 2171 від 22 травня 2023 року не містить конкретних підстав його прийняття, як це передбачено Порядком № 1165, що свідчить про його необґрунтованість та невмотивованість.

Також відповідачем застосовано непрозорі механізми визначення товариства як такого, що відповідає критеріям ризиковості, оскільки не доведено, яку саме використано інформацію та чи проведено повний моніторинг діяльності позивача перед тим, як винести рішення про віднесення його до переліку ризикових.

Ухвалою Закарпатського окружного адміністративного суду від 15 червня 2023 року позовну заяву прийнято до розгляду, відкрито провадження у справі та вирішено розглядати справу за правилами загального позовного провадження. Даною ухвалою відповідачам встановлено строк на подання відзиву.

07 лютого 2024 року Закарпатський окружний адміністративний суд по даній справі № 260/4707/23 постановив рішення:

- У задоволенні адміністративного позову товариства з обмеженою відповідальністю «Інтернаціональна група вин України №1» (вул. І. Франка, буд. 1В/1, м. Ужгород, Закарпатська область, 88017, ) до Головного управління Державної податкової служби у Закарпатській області (вул. Волошина, 52, м. Ужгород, Закарпатська область, 88000, код ЄДРПОУ ВП 44106694) про визнання протиправним та скасування рішення, зобов`язання вчинити дії - відмовити.

27 липня 2024 року постановою Восьмого апеляційного адміністративного суду рішення Закарпатського окружного адміністративного суду від 07 лютого 2024 року було залишено без змін.

27 травня 2025 року (адміністративне провадження № К/990/30824/24 ) Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду постановив:

- касаційну скаргу Товариства з обмеженою відповідальністю «Інтернаціональна Група Вин України №1» задовольнити частково.

-Рішення Закарпатського окружного адміністративного суду від 07.02.2024 та постанову Восьмого апеляційного адміністративного суду від 26.07.2024 у справі №260/4707/23 скасувати.

-Справу №260/4707/23 передати на новий розгляд до суду першої інстанції.

та зазначив наступне:

При вирішенні спорів такої категорії суди попередніх інстанцій з огляду на правове регулювання, характер цих відносин мають досліджувати і надавати оцінку змісту оскаржуваного Рішення, змісту протоколу засідання комісій та наданих податковим органом документів, порядку прийняття рішення та повноваженням комісії контролюючого органу.

Суд першої інстанції обмежився висновком щодо відсутності предмету судового захисту. У свою чергу, апеляційний суд не перевірив законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції, не підтвердив та не спростував висновки суду, здійснені за результатами оцінки оскаржуваних рішень, не досліджував та надавав оцінку підставам рішень Комісії щодо відповідності Товариства критеріям ризиковості платника податку, з метою з`ясування всіх обставин у справі не витребував документи, які покладені в основу рішення контролюючого органу.

Згідно Протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 06 червня 2025 року на розгляд судді Плехановій З.Б. передано вищевказану справу.

10 червня 2025 року ухвалою Закарпатського окружного адміністративного суду було відкрито загальне позовне провадження , суд ухвалив:

1.Призначити підготовче судове засідання ( з врахуванням відпустки судді) на 13 серпня 2025 року на 11-00 год. засідання відбудеться за адресою: 88017, Закарпатська область, м. Ужгород, пл. Б.Хмельницького, буд. 21.

2. Зобов`язати відповідача надати суду в термін 7 днів з дня отримання даної ухвали :

- документи про склад та повноваження членів комісії з питань зупинення реєстрації ПН

- протокол засідання комісії з питань зупинення реєстрації ПН, на якому прийнято оскаржуване рішення

-податкову інформацію, яка стала відома у процесі провадження поточної діяльності під час виконання покладених на контролюючі органи завдань і функцій, що визначає ризиковість здійснення господарської операції, зазначеної в поданих для реєстрації податковій накладній/розрахунку коригування внаслідок проведених операцій у 2022 році з постачальником TOB «ТНВ» та саму податкову накладну

- всі документи, інформацію з баз даних, які взяті до уваги при винесенні оскаржуваного рішення.

-Запропоновано відповідачу надати відзив на позов та докази, які в нього є в термін протягом 15 днів з дня отримання даної ухвали.

16 червня 2025 року на виконання вимог суду відповідачем подано витребовувані докази.

23 червня 2025 року відповідачем подано відзив на позовну заяву, згідно якого проти задоволення позову заперечує у повному обсязі. Відповідач вказує на те, що між рішенням про відповідність платника критеріям ризиковості та змістом рішення, прийнятого за результатами розгляду комісією документів наданих на підтвердження інформації, що міститься у податковій накладній/розрахунку коригування, реєстрацію яких зупинено, відсутній як правовий так і причинно-наслідковий зв`язок.

Тобто, наслідком рішення про відповідність платника критеріям ризиковості платника податку на додану вартість є необхідність подати до контролюючого органу пояснення та копії документів, що підтверджуватимуть інформацію, яка зазначена у податковій накладній, реєстрацію якої зупинено контролюючим органом.

Відтак, використання контролюючим органом податкової інформації наявної в інформаційних системах ДПС або внесення інформації в такі бази за результатами її опрацювання у певних спосіб здійснення податкового контролю, зокрема, віднесення Товариства до платників, які відповідають критеріям ризиковості, є одним із заходів щодо збору, опрацювання та використання інформації, необхідної для виконання покладених на відповідача функцій та завдань, безпосередньо рішення Комісії по віднесенню платника податків до переліку таких платників, які відповідають критеріям ризиковості, без прийняття рішення про відмову у реєстрації податкових накладних/розрахунків коригувань не порушує права та інтереси позивача.

Разом з тим, у випадку надання платником пояснень та копій документів, що підтверджують інформацію, що міститься у податковій накладній, комісія регіонального рівня приймає рішення про реєстрацію такої податкової накладної/ розрахунку коригування. Відповідно до п.10 Порядку прийняття рішень про реєстрацію/ відмову в реєстрації податкових накладних/розрахунків коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, затвердженого наказом Міністерства фінансів України від 12.12.2019 №520, Комісія регіонального рівня приймає рішення про відмову в реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі у разі ненадання/часткового надання додаткових письмових пояснень та копій документів та/або надання платником податку копій документів, складених/оформлених із порушенням законодавства.

Тому, тільки рішення контролюючого органу про відмову в реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних призведе до певних негативних правових наслідків для платника податків, а вважаючи рішення контролюючого органу неправомірним, особа може звернутись до суду за захистом прав, (свобод) та інтересів від порушень з боку суб`єкта владних повноважень, і в межах цього спору підставами позову, серед іншого, можуть бути доводи щодо неправомірності дій контролюючого органу по віднесенню платника податків до переліку таких платників податків які відповідають критеріям ризиковості.

(З 30 червня 2025 року по 04 серпня 2025 року головуюча перебувала у щорічній відпустці)

Ухвалою Закарпатського окружного адміністративного суду від 09 вересня 2025 року було закрито підготовче провадження в адміністративній справі за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "Інтернаціональна група вин України №1" до Головного управління Державної податкової служби у Закарпатській області про визнання дій протиправними та призначено справу до судового розгляду по суті.

Представник позивача підтримав позовні вимоги в повному обсязі з мотивів наведених у позовній заяві .

Представник відповідача в судовому засіданні проти задоволення позову заперечив, просив суд відмовити в задоволенні позову з підстав, наведених у відзиві на позовну заяву.

Дослідивши наявні в матеріалах справи докази, заслухавши думку представників сторін, об`єктивно оцінивши всі докази, які мають юридичне значення для вирішення справи і розгляду спору по суті, суд дійшов наступного висновку.

Обставини встановлені судом

Товариство з обмеженою відповідальністю «Інтернаціональна група вин України №1», Код , зареєстроване 15 липня 2010 року, номер запису в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань: 000690

Основним видом діяльності позивача є, зокрема, оптова торгівля напоями (КВЕД 46.34). Позивач займається також діяльністю посередників у торгівлі товарами широкого асортименту (КВЕД 46.19); оптовою торгівлею тютюновими виробами (КВЕД 46.35); неспеціалізованою оптовою торгівлею (КВЕД 46.90); роздрібною торгівлею в неспеціалізованих магазинах переважно продуктами харчування, напоями та тютюновими виробами (КВЕД 47.11); роздрібною торгівлею напоями в спеціалізованих магазинах (КВЕД 47.25); роздрібною торгівлею тютюновими виробами в спеціалізованих магазинах (КВЕД 47.26); вантажним автомобільним транспортом (КВЕД 49.41); наданням в оренду й експлуатацію власного чи орендованого нерухомого майна (КВЕД 68.20); діяльністю у сфері права (КВЕД 69.10): рекламними агентствами (КВЕД 73.11); дослідженнями кон`юнктури ринку та виявлення громадської думки (КВЕД 73.20); складським господарством (КВЕД 52.10).

У відповідності до Протоколу № 98 від 22 травня 2023 року Комісії ГУ ДПС у Закарпатській області з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних відбулося засідання , на порядок денний якого було винесено питання :

- розгляд інформації щодо відповідності /невідповідності ризиковості Товариства з обмеженою відповідальністю "Інтернаціональна група вин України №1" () Критеріям ризиковості платника податку на додану вартість, визначеним Порядком зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, затвердженим Постановою КМУ від 11.12.2019 року №1165 « Про затвердження порядків з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних» на підставі інформаційного листа управління з питань виявлення та опрацювання податкових ризиків від 22.05.2023 №566/07-16-18-01-10.

Було повідомлено про отримання інформаційних листів щодо ТзОВ "Інтернаціональна груп вин № 1" від різних відділів .

За результатом моніторингу реєстрації підприємствами ПН/РК в ЄРПН встановлено платника ПДВ, якого пропонувалося розглянути на предмет відповідності Критеріям ризиковості платника податку, визначених додатком 1 до Порядку зупинення реєстрації ПН/РК в ЄРПН, затверджених Постановою КМУ від 11.12.2019 №1165 «Про затвердження порядків з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних», а саме ТОВ «Інтернаціональна група вин №1» ().

Сума ліміту в СЕА ТОВ «ІГВУ №1» на 22.05.2023 становить 38690663,43 грн. Згідно ІКС «Податковий блок» та ЄРПН за 2022 рр. ТОВ «ІГВУ №1» здійснює продаж алкогольних напоїв, вина, напоїв на основі вина, а також надає послуги з охоронної сигналізації складу.

У 2023 році відсутні подані на реєстрацію податкові накладні/розрахунки коригування на постачання товарів, робіт, послуг. Згідно даних ІКС «Податковий блок» ТОВ «ІГВУ №1» звітність за ф.4ДФ за звітні періоди 2022-2023 року до контролюючих органів не подавалась.

Крім цього встановлено те, що ТОВ «ІГВУ №1» у деклараціях з ПДВ за звітні періоди 2022 року при наявній реєстрації в ЄРПН податкових накладних відсутні показники, зокрема і у розділі «Податкові зобов`язання».

Комісією з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних прийнято рішення було прийнято рішення про відповідність товариства з обмеженою відповідальністю «Інтернаціональна група вин України №1» п.8 критеріїв ризиковості платника ПДВ, визначених Порядком зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, затвердженим постановою Кабінету Міністрів України від 11.12.2019 року №1165, а саме: «у контролюючих органах наявна податкова інформація, яка стала відома у процесі провадження поточної діяльності під час виконання покладених на контролюючі органи завдань і функцій, що визначає ризиковість здійснення господарської операції, зазначеної в поданих для реєстрації податковій накладній/розрахунку коригування внаслідок проведених операцій у 2022 році з постачальником TOB «ТНВ»:

згідно Довідника кодів податкової інформації, яка є підставою для прийняття рішення про відповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку, затвердженого наказом ДПС України від 11.01.2023 №17 «Про затвердження довідника кодів податкової інформації»:

07 - недостатня кількість трудових ресурсів, необхідних для здійснення господарської операції в обсягах, зазначених у податковій накладній/розрахунку коригування (за відсутності інформації щодо придбання послуг з виконання робіт, які необхідні для здійснення господарської операції)

03 - відсутність необхідних умов та/або обсягів матеріальних ресурсів для виробництва товарів, виконання робіт або надання послуг в обсягах, відображених у податковій накладній/розрахунку коригування (відсутні відомості про об`єкти оподаткування, відсутнє придбання послуг оренди об`єктів оподаткування, послуг транспортування, послуг оренди місць зберігання товарно-матеріальних цінностей, послуг оренди місць зберігання паливно-мастильних матеріалів тощо), відповідно до поданої до контролюючих органів звітності.

11 - накопичення залишків нереалізованих товарів за відсутності (недостатності) місць для їх зберігання (власних, орендованих складських приміщень) відповідно до поданої до контролюючих органів звітності

13 - придбання товарів (послуг) у платника(ів) податку, щодо якого(их) прийняте рішення про відповідність критеріям ризиковості платника податку, зокрема, у контролюючого органу наявна податкова інформація, яка стала відома у процесі провадження поточної діяльності під час виконання покладених на контролюючі органи завдань і функцій, що визначає ризиковість здійснення господарської операції, зазначеної в поданих для реєстрації податковій накладній/розрахунку коригування внаслідок проведених операцій у 2022 році з постачальником ТОВ «ТНВ» (код 43657669).

Комісією з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних прийнято рішення №2171 від 22.05.2023 року про відповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податку на підставі п.8 Критеріїв ризиковості платника податку (у контролюючих органах наявна податкова інформація, яка стала відома у процесі провадження поточної діяльності під час виконання покладених на контролюючі органи завдань і функцій).

На думку позивача, прийняте контролюючим органом рішення є протиправним та підлягає скасуванню, у зв`язку із чим звернувся до суду із даним адміністративним позовом.

Мотиви та норми права застосовані судом

Статтею 19 Конституції України визначено, що правовий порядок в Україні ґрунтується на засадах, відповідно до яких ніхто не може бути примушений робити те, що не передбачено законодавством.

Відносини, що виникають у сфері справляння податків і зборів, зокрема визначає вичерпний перелік податків та зборів, що справляються в Україні, та порядок їх адміністрування, платників податків та зборів, їх права та обов`язки, компетенцію контролюючих органів, повноваження і обов`язки їх посадових осіб під час адміністрування податків та зборів, а також відповідальність за порушення податкового законодавства регулюються Податковим кодексом України від 02.12.2010 №2755-VI, з наступними змінами та доповненнями (далі - ПК України).

Відповідно до п. 61.1 ст. 61 ПК України податковий контроль система заходів, що вживаються контролюючими органами та координуються центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну фінансову політику, з метою контролю правильності нарахування, повноти і своєчасності сплати податків і зборів, а також дотримання законодавства з питань регулювання обігу готівки, проведення розрахункових та касових операцій, патентування, ліцензування та іншого законодавства, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи.

Положеннями пп. 62.1.2 п. 62.1 ст. 62 ПК України визначено, що способами здійснення податкового контролю є, зокрема, інформаційно-аналітичне забезпечення діяльності контролюючих органів.

Відповідно до пункту 201.1 статті 201 ПК України на дату виникнення податкових зобов`язань платник податку зобов`язаний скласти податкову накладну в електронній формі з дотриманням умови щодо реєстрації у порядку, визначеному законодавством, електронного підпису уповноваженої платником особи та зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних у встановлений цим Кодексом термін.

Реєстрація податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних може бути зупинена в порядку та на підставах, визначених Кабінетом Міністрів України (пункт 201.16 статті 201 ПК України).

Постановою Кабінету Міністрів України від 11.12.2019 року №1165 затверджено Порядок зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, (з наступними змінами та доповненнями; далі - Порядок №1165).

Порядок №1165 визначає механізм зупинення реєстрації податкової накладної/ розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних (далі - Реєстр), організаційні та процедурні засади діяльності комісій з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі, права та обов`язки їх членів.

.

Так, Порядком №1165 визначено процедуру прийняття комісією ДПС рішення про відповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку.

Згідно з пунктом 2 Порядку №1165 автоматизований моніторинг відповідності податкової накладної/розрахунку коригування критеріям оцінки ступеня ризиків - сукупність заходів та методів, що застосовуються контролюючим органом для виявлення ознак наявності ризиків порушення норм податкового законодавства за результатами проведення автоматизованого аналізу наявної в інформаційних системах контролюючих органів податкової інформації.

Відповідно до пункту 3 Порядку №1165 податкові накладні/ розрахунки коригування (крім розрахунків коригування, складених у разі зменшення суми компенсації вартості товарів/послуг їх постачальнику, та розрахунків коригування, складених на неплатника податку), що подаються для реєстрації в Реєстрі, перевіряються щодо відповідності ознакам безумовної реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування.

Відповідно до п.6 Порядку зупинення №1165, у разі надходження до контролюючого органу відповідного рішення суду, яке набрало законної сили, комісія регіонального рівня виключає платника податку з переліку платників податку, які відповідають критеріям ризиковості платника податку.

Додатком 4 до Порядку зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних затверджено типову форму рішення про відповідність/невідповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податку, яка містить наступний припис: "Рішення про відповідність/невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку може бути оскаржено в адміністративному або судовому порядку".

Отже, з аналізу наведених норм вбачається, що, положення Порядку №1165 встановлюють можливість платника податку оскаржити рішення про відповідність/невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку, у тому числі у судовому порядку.

Відповідно до п.5 Порядку №1165, платник податку, яким складено та/або подано для реєстрації в Реєстрі податкову накладну/розрахунок коригування, що не відповідають жодній з ознак безумовної реєстрації, перевіряється щодо відповідності критеріям ризиковості платника податку (додаток 1), показникам, за якими визначається позитивна податкова історія платника податку (додаток 2).

Згідно з п.6 Порядку №1165, у разі коли за результатами автоматизованого моніторингу платник податку, яким складено податкову накладну/розрахунок коригування, відповідає хоча б одному критерію ризиковості платника податку, реєстрація таких податкової накладної/розрахунку коригування зупиняється.

Питання відповідності/невідповідності платника податку критеріям ризиковості платника податку розглядається комісією регіонального рівня.

У разі встановлення відповідності платника податку хоча б одному з критеріїв ризиковості платника податку комісією регіонального рівня приймається рішення про відповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку.

Включення платника податку до переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості платника податку, здійснюється в день проведення засідання комісії регіонального рівня та прийняття відповідного рішення.

Платник податку отримує рішення про відповідність критеріям ризиковості платника податку через електронний кабінет у день прийняття такого рішення (додаток 4).

У рішенні зазначається підстава, відповідно до якої встановлено відповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку.

Комісією регіонального рівня розглядається питання виключення платника податку з переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості платника податку, у разі виявлення обставин та/або отримання інформації, що свідчать про невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку та/або отримання інформації та копій відповідних документів від платника податку, що свідчать про невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку.

У разі виявлення обставин та/або отримання інформації, визначених абзацом сьомим цього пункту, та прийняття комісією регіонального рівня рішення про невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку платник податку отримує таке рішення в електронному кабінеті в день його прийняття.

Інформація та копії документів подаються платником податку до ДПС в електронній формі засобами електронного зв`язку з урахуванням вимог Законів України Про електронні документи та електронний документообіг, Про електронні довірчі послуги та Порядку обміну електронними документами з контролюючими органами, затвердженого Мінфіном.

Документами, необхідними для розгляду питання виключення платника податку з переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості платника податку, можуть бути: договори, зокрема зовнішньоекономічні контракти, з додатками до них; договори, довіреності, акти керівного органу платника податку, якими оформлено повноваження осіб, які одержують продукцію в інтересах платника податку для здійснення операції; первинні документи щодо постачання/придбання товарів/послуг, зберігання і транспортування, навантаження, розвантаження продукції, складські документи (інвентаризаційні описи), у тому числі рахунки-фактури/інвойси, акти приймання-передачі товарів (робіт, послуг) з урахуванням наявних типових форм та галузевої специфіки, накладні; розрахункові документи та/або банківські виписки з особових рахунків; документи щодо підтвердження відповідності продукції (декларації про відповідність, паспорти якості, сертифікати відповідності), наявність яких передбачено договором та/або законодавством; інші документи, що підтверджують невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку.

Інформацію та копії документів, подані платником податку, комісія регіонального рівня розглядає протягом семи робочих днів, що настають за датою їх надходження, та приймає відповідне рішення.

За результатами розгляду інформації та копій документів комісією регіонального рівня приймається рішення про відповідність/невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку, яке платник податку отримує в електронному кабінеті у день його прийняття (додаток 4).

Суд звертає увагу на те, що критерії ризиковості платника податків на додану вартість викладено у Додатку 1 до Порядку №1165, відповідно до яких таким критерієм є, зокрема:

"8. У контролюючих органах наявна податкова інформація, яка стала відома у процесі провадження поточної діяльності під час виконання покладених на контролюючі органи завдань і функцій, що визначає ризиковість здійснення господарської операції, зазначеної в поданих для реєстрації податковій накладній/розрахунку коригування".

Тобто, законодавцем установлена певна послідовність прийняття рішення про відповідність платника податку на додану вартість Критеріям ризиковості платника податку на додану вартість.

Так, рішенню Комісії щодо відповідності платника податку Критеріям ризиковості платника податку на додану вартість має передувати складання та направлення таким платником податкової накладної/розрахунку коригування, за наслідками чого здійснюється моніторинг платника податку, податкової накладної/розрахунку коригування.

При цьому, встановленню наявності у контролюючих органах податкової інформації, що визначає ризиковість здійснення господарської операції, яка стала відома контролюючому органу у процесі провадження поточної діяльності під час виконання покладених на контролюючі органи завдань і функцій, має передувати моніторинг податкової накладної/розрахунку коригування, поданої для реєстрації.

Отже, питання відповідності підприємства Критеріям ризиковості платника ПДВ має розглядатись Комісією регіонального рівня за наслідками подання підприємством для реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування та моніторингу платника податку і податкової накладної/розрахунку коригування, що направлена для реєстрації.

При цьому моніторинг проводиться в автоматизованому порядку.

Разом з тим, зі змісту оскарженого рішення вбачається, що комісією регіонального рівня прийнято рішення про відповідність Товариство з обмеженою відповідальністю "Інтернаціональна група вин України №1" критеріям ризиковості платника податку на додану вартість не за наслідками подання останнім податкової накладної/розрахунку коригування для реєстрації, що має передувати моніторингу платника податку, моніторингу такої накладної/розрахунку коригування.

Судом також встановлено, що зі змісту оскаржуваного рішення та доводів, викладених у відзиві на позовну заяву вбачається, що підставою прийняття оскаржуваного рішення слугує факт співпраці однієї філії Товариства з обмеженою відповідальністю "Інтернаціональна група вин України №1" в 2021 році з постачальником ТОВ «ТНВ» щодо якого 20.03.2023 року прийнято рішення № 12958 про відповідність/невідповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податку. Разом з тим, відповідно до п.5 Порядку №1165, у разі відповідності платника податку критеріям ризиковості платника згідно з пунктом 8 додатка 1 у відповідних полях рішення зазначається детальна інформація, за якою встановлено відповідність критеріям ризиковості платника податку, тип операції (придбання/постачання), період здійснення господарської операції, код згідно з УКТЗЕД/Державним класифікатором/умовним кодом товару, податковий номер платника податку, задіяного в ризиковій операції, дата включення платника податку, задіяного в ризиковій операції, до переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості платника податку. У рішенні про відповідність платника податку вимогам пункту 78 додатка 1 комісія регіонального рівня зазначає наявну інформацію, що свідчить про відповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку, виявлену під час моніторингу господарських операцій, відображених у податкових накладних/розрахунках коригування, поданих для реєстрації в Реєстрі, у тому числі податкових накладних/розрахунках коригування, реєстрацію яких зупинено.

При цьому не може бути підставою для розгляду питання відповідності/невідповідності платника податку критеріям ризиковості згідно з пунктом 8 додатка 1 операція, відображена у податковій накладній/розрахунку коригування, дата реєстрації якої/якого у Реєстрі припадає на період, що перевищує 180 днів до дати прийняття рішення про відповідність критеріям ризиковості платника податку.

Суд зазначає, що основним напрямом діяльності ТОВ «Інтернаціональна група вин України №1», що здійснюється ним зокрема і через утворені філії, є оптова торгівля напоями (КВЕД 46.34, основний).

Для ведення господарської діяльності позивач та його підрозділи до 2022 року володіли усіма необхідними документами, а саме:

- ліцензією на право оптової торгівлі алкогольними напоями, крім сидру та перрі (без додання спирту) серії АЕ № 297977 від 24.10.2016 року, що надає право Товариству здійснювати оптову торгівлю алкогольними напоями, крім сидру та перрі (без додання спирту) вітчизняного та імпортного виробництва;

- ліцензією на право оптової торгівлі алкогольними напоями - сидром та перрі (без додання спирту) серії АЕ № 297577 від 18.03.2016 року,

- ліцензією на право оптової торгівлі алкогольними напоями - сидром та перрі (без додання спирту) реєстраційний номер 00008 від 17.03.2021 року, що надає право Товариству здійснювати оптову торгівлю алкогольними напоями - сидром та перрі (без додання спирту) вітчизняного та імпортного виробництва.

- Право філій на здійснення ліцензійної діяльності підтверджується додатками до ліцензій

Такий підхід до організації власної господарської діяльності відповідає правозастосуванню Верховного Суду, де зазначено, що недостатність персоналу, відсутність власних транспортних засобів, виробничо-складських приміщень не може свідчити про відсутність адміністративно-господарських можливостей на виконання господарських зобов`язань та відсутність фактичних дій, спрямованих на виконання взятих на себе зобов`язань, що унеможливлює здійснення господарської діяльності, оскільки наведені обставини не позбавляють суб`єкта господарювання здійснювати посередницьку діяльність, залучати виробничі та трудові ресурси інших суб`єктів господарювання для виконання зобов`язань по укладених ним договорах.

Вказана позиція висловлена Верховним Судом у постановах від 02.07.2020 у справі № 814/1792/17, від 17.04.2018 у справі № 826/14549/15, від 11.09.2018 у справі № 804/4787/16, від 10.11.2020 у справі № 440/3779/18, від 13.08.2020 у справі № 520/4829/19, від 21.10.2020 у справі № 140/1845/19.

Суд зазначає, що вказаною інформацією та долученими документами позивач вичерпно підтвердив реальність здійснення як відповідних господарських операцій, так й в цілому господарської діяльності з придбання, переробки, зберігання та постачання відповідних типів товарів

Окрім того, за правовою позицією, відображеною у постановах Верховного Суду від 23.10.2018 у справі № 822/1817/18, від 21.05.2019 у справі № 0940/1240/18 всі сумніви контролюючого органу щодо дотримання позивачем вимог податкового законодавства України під час здійснення господарської діяльності повинні досліджуватися шляхом проведення перевірок такого платника податків, за умови наявності підстав для її проведення визначених ПК України, а не шляхом визнання його ризиковим та фактично припинення господарської діяльності у зв`язку з неможливістю здійснювати реєстрацію податкових накладних та гарантування виконання своїх зобов`язань перед контрагентами (зокрема в частині реєстрації податкових накладних).

Отже, відповідачем в оскаржуваному рішенні не доведено, що існують підстави для застосування до позивача пункту 8 критеріїв ризиковості платників податку з відповідними наслідками для позивача у вигляді внесення до переліку ризикових суб`єктів господарювання.

Суд зазначає, комісія контролюючого органу, приймаючи рішення з посиланням на те, що у контролюючих органах наявна податкова інформація, яка стала відома у процесі провадження поточної діяльності під час виконання покладених на контролюючі органи завдань і функцій, що визначає ризиковість здійснення господарської операції, має обґрунтувати суду на підставі якої інформації комісія дійшла такого висновку та надати належні, допустимі докази в підтвердження цієї інформації.

Так, загальними вимогами, які висуваються до акта індивідуальної дії, як акта правозастосування, є його обґрунтованість та вмотивованість, тобто наведення податковим органом конкретних підстав його прийняття (фактичних і юридичних), а також переконливих і зрозумілих мотивів його прийняття.

Однак відповідач не надав суду жодного належного доказу, який би досліджувався в ході засідання комісії, і який би слугував підставою для прийняття оспорюваного рішення та був покладений в основу їх прийняття.

Суд звертає увагу на те, що податкова інформація, наявна у контролюючого органу, є лише статистичними даними, які самі по собі не можуть свідчити про вчинення підприємством порушень та не підтверджує ризиковість платника податків.

Будь-яка податкова інформація, зокрема, надана іншими контролюючими органами носить виключно інформативний характер та не є належним доказом в розумінні закону. Така позиція підтримується Верховним Судом, про що свідчить правовий висновок останнього, викладений у постановах від 02.04.2020 у справі №160/93/19, від 04.06.2020 у справі №340/422/19 та від 16.04.2021 у справі №813/1301/15.

Верховний Суд у постанові від 22.07.2021 у справі №520/480/20 вказав, що саме лише посилання контролюючого органу на те, що аналіз діяльності товариства свідчить про наявність ризиків маніпулювання показниками податкової звітності та даними Єдиного реєстру податкових накладних, а також мінімізації платежів до бюджету, без належного обґрунтування і документального підтвердження, не може свідчити про відповідність рішення критеріям правомірності, які пред`являються до рішень суб`єктів владних повноважень і закріплені у частині другій статті 2 КАС України.

Таким чином, судом не встановлено наявність у відповідача підстав для віднесення позивача до пункту 8 Критеріїв ризиковості платника податку.

Покладені в основу відзиву на позовну заяву твердження відповідача щодо причин, які слугували підставами для прийняття спірного рішення, неможливо перевірити за наданими в обґрунтування цього доказами.

При цьому, в адміністративному судочинстві суб`єкт владних повноважень має доводити недобросовісність позивача, якщо він заперечує проти позову.

У свою чергу, доказів, на підставі яких можна дійти висновку про відповідність позивача пункту 8 Критеріїв ризиковості платника податку, відповідач в оскарженому рішенні не вказав та до суду не надав.

Згідно з висновком Верховного Суду, викладеним у постанові від 08.11.2019 у справі № 227/3208/16-а, спосіб відновлення порушеного права має бути ефективним та таким, який виключає подальші протиправні рішення, дії чи бездіяльність суб`єкта владних повноважень, а у випадку невиконання, або неналежного виконання рішення не виникала б необхідність повторного звернення до суду, а здійснювалося примусове виконання рішення.

При цьому під ефективним засобом (способом) слід розуміти такий, що призводить до потрібних результатів, наслідків, дає найбільший ефект.

Таким чином, ефективний спосіб захисту повинен забезпечити поновлення порушеного права, бути адекватним наявним обставинам та виключати подальше звернення особи до суду за захистом порушених прав.

Як наслідок, належним способом захисту прав позивача, який забезпечить їх ефективне поновлення, є зобов`язання відповідача виключити позивача з переліку платників податків, які відповідають критеріям ризиковості.

Слід звернути увагу, що у постановах від 05.01.2021року у справі №640/11321/20, від 05.01.2021 року у справі №640/10988/20 Верховний Суд дійшов висновку, що Порядок №1165, який є чинним та діяв під час прийняття спірних рішень, прямо передбачає можливість оскарження рішень про відповідність/невідповідність платника податку критеріям ризиковості. При вирішенні спорів такої категорії суди попередніх інстанцій з огляду на правове регулювання, характер цих відносин мають досліджувати і надавати оцінку змісту оскаржуваного рішення, змісту протоколу засідання комісій та наданих податковим органом документів, порядку прийняття рішення та повноваженням комісії. У формі рішення вказано про необхідність зазначення пункту критерію ризиковості платника податку, а у разі відповідності суб`єкта пункту 8 критеріїв ризиковості платника податку необхідно також зазначити, яка саме інформація була підставою для висновків про відповідність платника, податку критеріям ризиковості платника податку.

В свою чергу, положеннями пункту 6 Порядку №1165 визначено, що у разі надходження до контролюючого органу відповідного рішення суду, яке набрало законної сили, комісія регіонального рівня виключає платника податку з переліку платників податку, які відповідають критеріям ризиковості платника податку.

За таких обставин, зобов`язання відповідача виключити позивача з переліку платників податку, які відповідають критеріям ризиковості, є належним і ефективним способом захисту порушеного права товариства. Крім цього, такий спосіб захисту є дотриманням судом гарантій того, що спір між сторонами буде остаточно вирішений. Тому позовні вимоги у зазначеній частині підлягають задоволенню.

Судом враховується, що згідно п.41 висновку №11 (2008) Консультативної ради європейських суддів до уваги Комітету Міністрів Ради Європи щодо якості судових рішень обов`язок суддів наводити підстави для своїх рішень не означає необхідності відповідати на кожен аргумент захисту на підтримку кожної підстави захисту. Обсяг цього обов`язку може змінюватися залежно від характеру рішення. Згідно з практикою Європейського суду з прав людини очікуваний обсяг обґрунтування залежить від різних доводів, що їх може наводити кожна зі сторін, а також від різних правових положень, звичаїв та доктринальних принципів, а крім того, ще й від різних практик підготовки та представлення рішень у різних країнах. З тим, щоб дотриматися принципу справедливого суду, обґрунтування рішення повинно засвідчити, що суддя справді дослідив усі основні питання, винесені на його розгляд.

Статтею 19 Конституції України передбачено, що правовий порядок в Україні ґрунтується на засадах, відповідно до яких ніхто не може бути примушений робити те, що не передбачено законодавством. Органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Відповідно до ч. 2 ст. 2 Кодексу адміністративного судочинства України у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); безсторонньо (неупереджено); добросовісно; розсудливо; з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; своєчасно, тобто протягом розумного строку.

'Відповідно до приписів статті 72 Кодексу адміністративного судочинства України доказами в адміністративному судочинстві є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: письмовими, речовими і електронними доказами; висновками експертів; показаннями свідків.

Згідно частини 1 статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

Відповідно до частини 2 статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

З огляду на з`ясовані обставини, досліджені матеріали справи суд приходить до висновку, що позовна заява позивача підлягає задоволенню.

Матеріалами справи підтверджено, що при поданні позовної заяви позивачем сплачено судовий збір у розмірі 2422,40 грн., який підлягає стягненню на користь позивача за рахунок бюджетних асигнувань відповідача.

Керуючись статтями 243, 245, 246, 255, 295 КАС України, суд

ВИРІШИВ:

1. Позов Товариство з обмеженою відповідальністю "Інтернаціональна група вин України №1" (вул. Франка Івана, 1в, 1,м. Ужгород, Закарпатська обл., Ужгородський р-н, 88017, ) до Головного управління ДПС у Закарпатській області (вул. Августина Волошина, буд. 52,м. Ужгород, Ужгородський р-н, Закарпатська обл.,88000, ) про визнання протиправним та скасування рішення, зобов`язання вчинити дії - задовольнити повністю.

2. Визнати протиправним та скасувати рішення Комісії Головного управління ДПС у Закарпатській області з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних за №2171 від 22.05.2023 року про відповідність/невідповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податку.

3. Зобов`язати Головне управління ДПС в Закарпатській області () м. Ужгород, вул. Волошина Августина,52 виключити Товариство з обмеженою відповідальністю "Інтернаціональна група вин України №1" ( ) з переліку платників податків, які відповідають Критеріям ризиковості платника податків.

4. Стягнути за рахунок бюджетних асигнувань Головного управління ДПС в Закарпатській області () м. Ужгород, вул. Волошина Августина,52 на користь Товариства з обмеженою відповідальністю "Інтернаціональна група вин України №1" (вул. Франка Івана, 1в, 1,м. Ужгород, Закарпатська обл., Ужгородський р-н, 88017, ) судовий збір в розмірі 2422, 40 грн.

Рішення підлягає оскарженню до Восьмого апеляційного адміністративного суду протягом 30 днів з дня виготовлення повного тексту судового рішення.

Повний текст рішення виготовлено та підписано 15.10.2025 року.

СуддяЗ.Б.Плеханова