Справа № 459/3069/24
Суддя: Димарчук Тетяна Миколаївна
Дата ухвалення: 2025-10-13 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ВОЛИНСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
УХВАЛА

про залишення позовної заяви без руху

13 жовтня 2025 року ЛуцькСправа № 459/3069/24
Суддя Волинського окружного адміністративного суду Димарчук Т.М., вивчивши скаргу (позовну заяву) ОСОБА_1 на дії та постанову головного державного виконавця Луцького відділу державної виконавчої служби у Луцькому районі Волинської області Західного міжрегіонального управління Міністерства юстиції Киричик Василини Михайлівни,

ВСТАНОВИВ:

В листопаді 2024 року ОСОБА_1 звернувся зі скаргою (позовною заявою) на дії та постанову головного державного виконавця Луцького відділу державної виконавчої служби у Луцькому районі Волинської області Західного міжрегіонального управління Міністерства юстиції Киричик Василини Михайлівни, в якій просить:

- визнати неправомірними дії головного державного виконавця Луцького відділу державної виконавчої служби у Луцькому районі Волинської області Західного міжрегіонального управління Міністерства юстиції Киричик В.М. при винесенні постанови від 23.10.2024 про накладення штрафу;

- скасувати постанову головного державного виконавця Луцького відділу державної виконавчої служби у Луцькому районі Волинської області Західного міжрегіонального управління Міністерства юстиції Киричик В.М. від 23.10.2024 про накладення штрафу на ОСОБА_1 на користь стягувана у розмірі 50% суми заборгованості, що складає 45 207,96 грн.

Ухвалою Червоноградського міського суду Львівської області від 28.11.2024 клопотання ОСОБА_1 про поновлення строку на звернення до суду зі скаргою на дії головного державного виконавця Луцького ВДВС у Луцькому районі Волинської області Західного МУМЮ Киричик В.М. у виконавчому провадженні №54862694 щодо винесення постанови про накладення штрафу залишено без задоволення; скаргу ОСОБА_1 на дії головного державного виконавця Луцького ВЛВС у Луцькому районі Волинської області Західного МУМЮ Киричик В.М. у виконавчому провадженні №54862694 щодо винесення постанови про накладення штрафу залишено без розгляду та повернуто таку заявнику.

Ухвалою Львівського апеляційного суду від 04.06.2025 у справі №459/3069/24 апеляційну скаргу ОСОБА_1 задоволено частково; ухвалу Червоноградського міського суду Львівської області від 28.11.2024 скасовано, а провадження у справі за скаргою ОСОБА_1 на дії головного державного виконавця Луцького ВДВС у Луцькому районі Волинської області Західного МУМЮ Киричик Василини Михайлівни у виконавчому провадженні №54862694 щодо винесення постанови про накладення штрафу закрито.

Ухвалою Львівського апеляційного суду від 21.08.2025 справу №459/3069/24 за скаргою ОСОБА_1 на дії головного державного виконавця Луцького ВДВС у Луцькому районі Волинської області Західного МУМЮ Киричик В.М. у виконавчому провадженні №24862694 щодо винесення постанови про накладення штрафу передано для розгляду до Львівського окружного адміністративного суду.

Ухвалою Львівського окружного адміністративного суду від 08.09.2025 справу №459/3069/24 за скаргою ОСОБА_1 на дії та постанову головного державного виконавця Луцького відділу державної виконавчої служби у Луцькому районі Волинської області Західного міжрегіонального управління Міністерства юстиції Киричик В.М. передано на розгляд до Волинського окружного адміністративного суду.

Відповідно до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями Волинського окружного адміністративного суду від 06.10.2025 справу передано для розгляду судді Димарчук Т.М.

Згідно з пунктом 3 частини першої статті 171 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України) суддя після одержання позовної заяви з`ясовує, чи відповідає позовна заява вимогам, встановленим статтями 160, 161, 172 цього Кодексу.

Відповідно до абзацу 3 частини першої статті 169 КАС України у разі надходження до суду справи, що підлягає вирішенню в порядку адміністративного судочинства, після закриття провадження Верховним Судом чи судом апеляційної інстанції в порядку господарського чи цивільного судочинства, суд перевіряє наявність підстав для залишення позовної заяви без руху відповідно до вимог адміністративного процесуального закону, чинного на дату подання позовної заяви.

Позовна заява не відповідає вимогам, встановленим статтями 160, 161 КАС України, та містить такі недоліки.

За приписами частини третьої статті 161 КАС України до позовної заяви додається документ про сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Згідно з частиною першою статті 3 Закону України Про судовий збір від 08.07.2011 №3674-VI (далі - Закон №3674-VI) судовий збір справляється за подання до суду позовної заяви та іншої заяви, передбаченої процесуальним законодавством.

Відповідно до частини першої статті 4 Закону №3674-VI судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Підпунктом 1 пункту 3 частини другої статті 4 Закону України Про судовий збір визначено, що ставки судового збору встановлюються у таких розмірах: за подання до адміністративного суду адміністративного позову майнового характеру, який подано фізичною особою або фізичною особою-підприємцем 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму на одну працездатну особу та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму на одну працездатну особу.

Підпунктом 1 пункту 3 частини другої статті 4 Закону України Про судовий збір визначено, що ставки судового збору встановлюються у таких розмірах: за подання до адміністративного суду адміністративного позову немайнового характеру, який подано фізичною особою - 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Згідно з частиною третьою статті 6 Закону України Про судовий збір за подання позовної заяви, що має одночасно майновий і немайновий характер, судовий збір сплачується за ставками, встановленими для позовних заяв майнового та немайнового характеру. У разі коли в позовній заяві об`єднано дві і більше вимог немайнового характеру, судовий збір сплачується за кожну вимогу немайнового характеру.

Статтею 7 Закону України від 09 листопада 2023 року №3460-IX Про Державний бюджет України на 2024 рік установлено у 2024 році прожитковий мінімум на одну особу в розрахунку на місяць для працездатних осіб з 01 січня 2024 року 3028,00 грн.

Заявлена позивачем вимога немайнового характеру (про визнання неправомірними дій головного державного виконавця Луцького відділу державної виконавчої служби у Луцькому районі Волинської області Західного міжрегіонального управління Міністерства юстиції Киричик В.М. при винесенні постанови від 23.10.2024 про накладення штрафу), повинна бути оплачена судовим збором у розмірі 968,96 грн (3028,00 х 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб).

Заявлена позивачем вимога майнового характеру (про скасування постанови головного державного виконавця Луцького відділу державної виконавчої служби у Луцькому районі Волинської області Західного міжрегіонального управління Міністерства юстиції Киричик В.М. від 23.10.2024 про накладення штрафу у розмірі 45 207,96 грн), повинна бути оплачена судовим збором у розмірі 968,96 грн (45207,96 грн х 1% = 452,08, що є меншим 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб).

Таким чином, дана скарга (позовна заява) у якій заявлено вимоги немайнового та майнового характеру, повинна бути оплачена судовим збором у розмірі 1937,92 грн (968,96 грн х 2).

Проте, в порушення вимог частини третьої статті 161 КАС України КАС України, до скарги (позовної заяви) не долучено документ про сплату судового збору. При цьому, позивач згідно із статтею 5 Закону України Про судовий збір не звільнений від сплати судового збору.

Згідно з пунктом 2 частини п`ятої статті 160 КАС України в позовній заяві зазначаються повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові) (для фізичних осіб) сторін та інших учасників справи, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), поштовий індекс, ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України), реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серія паспорта для фізичних осіб - громадян України (якщо такі відомості відомі позивачу), відомі номери засобів зв`язку, адреса електронної пошти, відомості про наявність або відсутність електронного кабінету.

Відповідно до пункту 9 частини першої статті 4 КАС України відповідач - суб`єкт владних повноважень, а у випадках, визначених законом, й інші особи, до яких звернена вимога позивача.

Згідно із частиною третьою статті 287 КАС України відповідачем у справах з приводу рішень, дій або бездіяльності державного виконавця чи іншої посадової особи органу державної виконавчої служби є відповідний орган державної виконавчої служби, а у справах з приводу рішень, дій або бездіяльності приватного виконавця - приватний виконавець.

Як передбачено пунктом 3 розділу І Інструкції з організації примусового виконання рішень, затвердженої наказом Міністерства юстиції України від 02.04.2012 №512/5 (у редакції наказу Міністерства юстиції України від 29.09.2016 №2832/5), зареєстрована в Міністерстві юстиції України 30.09.2016 за №1302/29432, органами державної виконавчої служби, зокрема, є: управління забезпечення примусового виконання рішень міжрегіональних управлінь Міністерства юстиції України (далі - управління забезпечення примусового виконання рішень); відділи примусового виконання рішень управлінь забезпечення примусового виконання рішень.

Як слідує з матеріалів позовної заяви, оскаржувана у даній справі постанова у виконавчому провадженні №54862693 від 23.10.2024 про накладення штрафу у розмірі 50% суми заборгованості, що складає 45 207,96 грн винесена головним державним виконавцем Луцького відділу державної виконавчої служби у Луцькому районі Волинської області Західного міжрегіонального управління Міністерства юстиції.

З наведеного слідує, що належним відповідачем у даній справі є Луцький відділ державної виконавчої служби у Луцькому районі Волинської області Західного міжрегіонального управління Міністерства юстиції.

Водночас даний адміністративний скаргу (позов) заявлено до головного державного виконавця Луцького відділу державної виконавчої служби у Луцькому районі Волинської області Західного міжрегіонального управління Міністерства юстиції Киричик В.В.

Тому, позивачу слід визначити належного відповідача у справі з врахуванням вимог статті 287 КАС України та Інструкції з організації примусового виконання рішень, затвердженої наказом Міністерства юстиції України від 02.04.2012 №512/5.

Пунктом 2 частини першої статті 171 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України) встановлено, що суддя після одержання позовної заяви з`ясовує, чи має представник належні повноваження (якщо позовну заяву подано представником).

Позовна заява від імені позивача подана та підписана адвокатом Шикун О.Є.

До позовної заяви на підтвердження повноважень представника позивача додано копію ордеру на надання правової допомоги серії АС №1112284.

Відповідно до частини першої статті 55 КАС України сторона, третя особа в адміністративній справі, а також особа, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах іншої особи, може брати участь у судовому процесі особисто (самопредставництво) та (або) через представника.

Згідно із частиною першою статті 57 КАС України представником у суді може бути адвокат або законний представник.

Частиною четвертою статті 59 КАС України визначено, що повноваження адвоката як представника підтверджуються довіреністю або ордером, виданими відповідно до Закону України Про адвокатуру та адвокатську діяльність.

Таким чином, процесуальними нормами КАС України імперативно визначено лише два документи, якими підтверджуються повноваження адвоката як представника в адміністративному процесі: довіреність або ордер. Причому зазначено, що ці документи мають відповідати вимогам Закону України Про адвокатуру та адвокатську діяльність.

Відповідно до пункту 2 частини першої статті 20 Закону України Про адвокатуру та адвокатську діяльність від 05.07.2012 № 5076-VI (далі Закон №5076) під час здійснення адвокатської діяльності адвокат має право вчиняти будь-які дії, не заборонені законом, правилами адвокатської етики та договором про надання правової допомоги, необхідні для належного виконання договору про надання правової допомоги, зокрема: представляти і захищати права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб у суді, органах державної влади та органах місцевого самоврядування, на підприємствах, в установах, організаціях незалежно від форми власності, громадських об`єднаннях, перед громадянами, посадовими і службовими особами, до повноважень яких належить вирішення відповідних питань в Україні та за її межами.

Відповідно до частини другої статті 26 Закону №5076 ордером є письмовий документ, що у випадках, встановлених цим Законом та іншими законами України, посвідчує повноваження адвоката на надання правової допомоги. Ордер видається адвокатом, адвокатським бюро або адвокатським об`єднанням та повинен містити підпис адвоката. Рада адвокатів України затверджує типову форму ордера.

Згідно з пунктом 1 Положення про ордер на надання правничої (правової) допомоги, затвердженого рішенням Ради адвокатів України від 12.04.2019 №41 (далі - Положення), вказане Положення встановлює єдині для всіх адвокатів України, адвокатських об`єднань/адвокатських бюро правила виготовлення, оформлення, зберігання, обліку ордерів.

Пунктами 2-4 Положення визначено, що ордер на надання правової допомоги - письмовий документ, що посвідчує повноваження адвоката на надання правової допомоги у випадках і порядку, встановлених Законом України від 05.07.2012 № 5076-VI Про адвокатуру та адвокатську діяльність та іншими законами України.

В Україні встановлюється єдина, обов`язкова для всіх адвокатів, типова форма ордера, яку затверджує Рада адвокатів України (зразок в Додатку 1).

Ордер видається адвокатом, адвокатським бюро, адвокатським об`єднанням та повинен містити обов`язкові реквізити, передбачені цим Положенням.

Відповідно до пункту 12.4 пункту 12 Положення ордер має містити такий реквізит як назва органу, у якому надається правова допомога адвокатом із зазначенням, у випадку необхідності, виду адвокатської діяльності відповідно до статті 19 Закону України Про адвокатуру та адвокатську діяльність.

Під назвою органу розуміється як безпосередньо назва конкретного органу так і назва групи органів визначених пунктом 2 частини 1 статті 20 Закону України Про адвокатуру та адвокатську діяльність (наприклад, судові органи, органи державної влади, органи місцевого самоврядування, органи досудового слідства, правоохоронні органи тощо).

Типова форма ордера на надання правової допомоги, встановлена у Додатку №1 до вказаного Положення.

Так, у типовій формі ордеру передбачено реквізит "назва органу, у якому надається правова допомога".

Отже, чинним законодавством закріплено вимогу щодо зазначення інформації щодо назви органу, у якому надається правова допомога.

Дослідивши додану до позовної заяви копію ордера серії АС №1112284, судом встановлено, що у вказаному документі у графі назва органу, у якому надається правова допомога зазначено Червоноградський міський суд Львівської області. Отже, в ордері не вказана ані назва конкретного органу, в якому здійснюється представництво (у даному випадку у Волинському окружному адміністративному суді), ані назва групи органів (наприклад, судові органи), що свідчить про невідповідність ордеру вимогам, які законодавчо встановлені для нього.

Слід зазначити, що Верховний Суд неодноразово вирішував питання прийнятності ордеру як документа, що підтверджує повноваження адвоката, у разі, коли в ньому замість найменування конкретного органу (суду), у якому надається правова допомога, зазначено загальне найменування системи органів, зокрема суди України чи інші подібні конструкції.

У постанові Верховного Суду від 30.11.2021 у справі №826/17175/18 зазначено, що:

- під назвою органу розуміється як безпосередньо назва конкретного органу, так і назва групи органів, визначених пунктом 2 частини першої статті 20 Закону України Про адвокатуру та адвокатську діяльність (наприклад, судові органи, органи державної влади, органи місцевого самоврядування, органи досудового слідства, правоохоронні органи тощо);

- зазначення в ордері, що правова допомога надається в судових органах є достатнім для висновку про наявність у адвоката повноважень діяти від імені сторони у справі;

- вимога судів зазначати в ордері найменування конкретного суду є надмірно формалізованою і створює невиправдані перешкоди для звернення до суду.

Тотожна за змістом правова позиція викладена Верховним Судом у постановах від 08.02.2023 у справі № 640/30856/21 та від 22.02.2023 у справі № 280/11599/21.

Водночас, доданий представником позивача до позовної заяви ордер не містить інформацію про уповноваження позивачем свого представника на вчинення юридично значимих дій ані у Волинському окружному адміністративному суді, ані в судових органах України в цілому, тобто не містить ані конкретної назви суду, ані назви групи органів.

Відтак, представнику позивача необхідно надати ордер на надання правової допомоги у Волинському окружному адміністративному суді або в судових органах України в цілому.

18.10.2023 введений в дію Закон України Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо обов`язкової реєстрації та використання електронних кабінетів в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, відповідно до якого внесенні зміни, зокрема, до Кодексу адміністративного судочинства.

Згідно з приписами частин першої-другої, шостої, восьмої статті 18 КАС України у судах функціонує Єдина судова інформаційно-телекомунікаційна система.

Позовні та інші заяви, скарги та інші визначені законом процесуальні документи, що подаються до суду і можуть бути предметом судового розгляду, в порядку їх надходження підлягають обов`язковій реєстрації в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі в день надходження документів.

Адвокати, нотаріуси, державні та приватні виконавці, судові експерти, органи державної влади та інші державні органи, органи місцевого самоврядування, інші юридичні особи реєструють свої електронні кабінети в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, в обов`язковому порядку. Інші особи реєструють свої електронні кабінети в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, в добровільному порядку.

Реєстрація в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, не позбавляє права на подання документів до суду в паперовій формі в порядку, визначеному цим Кодексом.

Особа, яка зареєструвала електронний кабінет в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, подає процесуальні та інші документи, письмові та електронні докази, вчиняє інші процесуальні дії в електронній формі виключно за допомогою Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи або її окремої підсистеми (модуля), що забезпечує обмін документами, з використанням власного електронного підпису, прирівняного до власноручного підпису відповідно до Закону України Про електронні довірчі послуги, якщо інше не визначено цим Кодексом.

Якщо цим Кодексом встановлено вимогу зазначення у змісті процесуального документа відомостей про наявність або відсутність електронного кабінету, особа, яка подає до суду відповідний процесуальний документ в електронній формі через електронний кабінет, звільняється від обов`язку зазначення відповідних відомостей.

Суддя зазначає, що позовна заява подана до суду в паперовій формі 27.11.2024 представником позивача Шикун О.Є., проте в порушення вимог пункту 2 частини 5 статті 160 КАС України у позовній заяві не зазначено відомостей щодо наявності або відсутності у представника позивача електронного кабінету.

Відповідно до частини шостої статті 18 КАС України адвокати, нотаріуси, державні та приватні виконавці, судові експерти, органи державної влади та інші державні органи, зареєстровані за законодавством України як юридичні особи, їх територіальні органи, органи місцевого самоврядування, інші юридичні особи, зареєстровані за законодавством України, реєструють свої електронні кабінети в Єдиній судовій інформаційно-комунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, в обов`язковому порядку. Інші особи реєструють свої електронні кабінети в Єдиній судовій інформаційно-комунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, в добровільному порядку. Процесуальні наслідки, передбачені цим Кодексом у разі звернення до суду з документом особи, яка відповідно до цієї частини зобов`язана зареєструвати електронний кабінет, але не зареєструвала його, застосовуються судом також у випадках, якщо інтереси такої особи у справі представляє адвокат.

Згідно з пунктом 11 частини п`ятої статті 160 КАС України в позовній заяві зазначається власне письмове підтвердження позивача про те, що ним не подано іншого позову (позовів) до цього самого відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з тих самих підстав.

В порушення наведеного ОСОБА_1 не зазначила письмового підтвердження про те, що ним не подано іншого позову (позовів) до цього самого відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з тих самих підстав.

Згідно з частинами першою, другою статті 169 КАС України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху. В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Таким чином, оскільки позовна заява не відповідає зазначеним вище вимогам, встановленим статтею 161 КАС України, її належить залишити без руху, встановивши позивачу строк для усунення недоліків десять днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Позивачу у цей строк необхідно усунути вказані недоліки позовної заяви шляхом:

подання (надіслання) до суду оригіналу відповідного розрахункового документу (квитанції, платіжного доручення тощо) про сплату судового збору в розмірі 1937,92 грн за реквізитами Волинського окружного адміністративного суду;

подання (надіслання) до суду нової редакції позовної заяви, оформленої із дотриманням вимог статей 160, 287 КАС України, із зазначенням у ній належного відповідача, його місцезнаходження, та доказів надіслання нової редакції скарги (позовної заяви) відповідачу;

подання до суду належним чином оформленої позовної заяви із зазначенням відомостей щодо наявності або відсутності у представника позивача електронного кабінету в підсистемі Електронний суд ЄСІТС;

надання до суду ордеру на надання правової допомоги у Волинському окружному адміністративному суді або в судових органах України в цілому;

зазначення власного письмового підтвердження позивача про те, що ним не подано іншого позову (позовів) до цього самого відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з тих самих підстав.

Керуючись статтями 160, 169, 171 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

УХВАЛИВ:

Скаргу (позовну заяву) ОСОБА_1 на дії та постанову головного державного виконавця Луцького відділу державної виконавчої служби у Луцькому районі Волинської області Західного міжрегіонального управління Міністерства юстиції Киричик Василини Михайлівни, залишити без руху.

Встановити позивачу строк для усунення недоліків позовної заяви десять днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Роз`яснити, що у випадку не усунення недоліків позовної заяви у встановлений судом строк позовну заяву і додані до неї документи будуть повернуті позивачу без розгляду.

Копію ухвали надіслати особі, яка подала позовну заяву.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та не може бути оскаржена окремо від рішення суду.

Суддя Т.М. Димарчук