Справа № 420/25388/25
Суддя: Бутенко А.В.
Дата ухвалення: 2025-10-15 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

15 жовтня 2025 року м. Одеса

Одеський окружний адміністративний суд в складі судді Бутенка А.В., розглянувши в письмовому провадженні за правилами спрощеного позовного провадження адміністративну справу за позовом Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій в Одеській області до Товариства з обмеженою відповідальністю ТК «ЮГТОГ» про застосування заходів реагування у вигляді повного зупинення (заборони) експлуатації приміщень,-

ВСТАНОВИВ:

Стислий зміст позовних вимог.

Головне управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій в Одеській області звернулося до Одеського окружного адміністративного суду із позовною заявою до Товариства з обмеженою відповідальністю ТК «ЮГТОГ», в якій просить суд:

- застосувати заходи реагування у вигляді повного зупинення (заборони) експлуатації приміщень TOB ТК ЮГТОРГ (), розташованих за адресою: м. Одеса, вул. 7-а Пересипська, 1, шляхом зобов`язання Відповідача повністю зупинити експлуатацію вказаного об`єкта до повного усунення порушень вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки.

Виклад позиції позивача та заперечень відповідача.

В обґрунтування позовних вимог зазначено, що у складській будівлі ТОВ ТК «ЮГТОРГ» сталася пожежа площею орієнтовно 10 м2. Під час огляду місця пожежі головним інспектором відділу ЗНС по Пересипського району ОМТГ Одеського РУ Головного управління ДСНС України в Одеській області встановлено, що об`єкт експлуатується з порушенням вимог законодавства у сфері пожежної та техногенної безпеки. Вказані порушення призвели до виникнення пожежі та створюють загрозу життю і здоров`ю людей.

Заяви чи клопотання від сторін не надходили.

Процесуальні дії, вчинені судом.

Ухвалою Одеського окружного адміністративного суду від 01.08.2025 року позовну заяву прийнято до розгляду та відкрито провадження в адміністративній справі за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін.

Відповідно до ч.4 ст.159 КАС України подання заяв по суті справи є правом учасників справи. Неподання суб`єктом владних повноважень відзиву на позов без поважних причин може бути кваліфіковано судом як визнання позову.

Станом на час розгляду справи відзиву на позовну заяву від відповідача до суду не надходило.

Згідно з ч.6 ст.162 КАС України у разі ненадання відповідачем відзиву у встановлений судом строк без поважних причин суд вирішує справу за наявними матеріалами.

Обставини справи.

14 травня 2025 року у складській будівлі ТОВ ТК «ЮГТОРГ» (), розташованій за адресою: м. Одеса, вул. 7-ма Пересипська, 1, сталася пожежа площею орієнтовно 10 м2.

Відповідно до Акту про пожежу від 14.05.225 року причина пожежі - аварійний режим роботи побутового електричного приладу (павербанку). Пожежею знищено: електричні прилади.

19.05.2025 року дослідно-випробувальною лабораторією аварійно-рятувального загону спеціального призначення Головного управління ДСНС в Одеській області складено висновок № 80 про причини пожежі, що виникла 14 травня 2025 року в будівлі «А» TOB ТК «ЮГТОРГ» за адресою: м. Одеса, вул. 7-а, Пересипська, 1, відповідно до якого встановлені порушення вимог законодавства у сфері пожежної безпеки.

Дані порушення наведено у пункті 8 Висновку, а саме:

- не проведено замір опору ізоляції і перевірку спрацювання приладів захисту електричних мереж та електроустановок від короткого замикання (пункт 1.20, розділу IV Правил пожежної безпеки в Україні (далі - ППБУ), якщо не проводиться замір опору ізоляції електроустановок та перевірка захисних пристроїв, це підвищує ймовірність аварійного режиму роботи електромережі або виходу з ладу електрообладнання. У разі аварії або пожежі це може спричинити ускладнення гасіння пожежі або зростання небезпеки для людей від електричних уражень;

- захист будівель, споруд та зовнішніх установок від прямих попадань блискавки і вторинних її проявів, а також їх перевірку не виконано відповідно до вимог ДСТУ ЕИ 62305-2012 «Захист від блискавки» (п. 1.21, глава 1, розділу IV ППБУ), якщо не проводиться захист будівель від прямих попадань блискавки, це підвищує ймовірність виникнення пожежі в результаті влучання блискавки;

- будинки, приміщення та споруди не обладнані системами протипожежного захисту відповідно до ДБН 8.2.5.-56:2014 «Системи протипожежного захисту» (пункт 1.2, розділу V ІІПБУ), без системи пожежної сигналізації можливе несвоєчасне виявлення займання, внаслідок чого вогонь може поширюватися непомічено. Це значно знижує шанси на оперативну евакуацію людей та своєчасне реагування персоналу. Відсутність систем оповіщення про пожежу унеможливлює своєчасне інформування людей про виникнення надзвичайної ситуації. Це може призвести до паніки, дезорієнтації або затримки евакуації, особливо у приміщеннях з великою кількістю осіб. Відсутність автоматизованої передачі повідомлення про пожежу до чергових підрозділів ДСНС призводить до затримки прибуття пожежно-рятувальних підрозділів на місце події. Це дає пожежі можливість інтенсивно розвиватися та охоплювати значні площі, що збільшує ризик для життя і здоров`я людей;

- наявна на корпусі вогнегасника етикетка 1ГТОВ, форма та зміст якої не відповідає додатку 3 до цих Правил (п. 12, розділу III Наказ МВС №25 від 15.01.2018 р.), неправильне або неповне маркування унеможливлює достовірне визначення дати останнього технічного обслуговування вогнегасника, а також терміну його наступної перевірки. Це може призвести до використання несправного або непридатного до експлуатації вогнегасника у разі виникнення пожежі. Відсутність належної інформації на етикетці ускладнює контроль за справністю первинних засобів пожежогасіння, що знижує рівень пожежної безпеки об`єкта загалом. Під час пожежі може виникнути затримка або неефективне застосування вогнегасника, що загрожує безпеці осіб, які перебувають у приміщенні, та може призвести до збільшення шкоди від пожежі;

- технічне обслуговування вогнегасників не здійснюється (пункт 3.17 глави 3 розділу V ППБУ), несправні або невипробувані вогнегасники можуть виявитися непридатними до використання у разі виникнення пожежі, що унеможливлює локалізацію займання на ранній стадії. Відсутність періодичної перевірки та технічного обслуговування, зокрема перезарядки вогнегасників, може призвести до: втрати робочого тиску, блокування механізмів спрацювання, витоку або виснаження вогнегасної речовини, закінчення строку придатності обладнання. Неналежний технічний стан вогнегасників знижує ефективність первинних засобів пожежогасіння та створює реальну загрозу життю і здоров`ю людей, які перебувають у приміщеннях.

- вогнегасники, які експлуатуються, не мають облікові (інвентарні) номери за прийнятою на об`єкті системою нумерації (п 3.18, глава 3, розділу V, ППБУ; п.2, розділу III Наказ МВС №25 від 15.01.2018р.), відсутність інвентарного обліку вогнегасників унеможливлює системний контроль за їх технічним станом, розміщенням та термінами обслуговування, що: підвищує ризик експлуатації несправного або протермінованого обладнання; ускладнює оперативну перевірку технічної справності вогнегасників під час інспекцій чи надзвичайних ситуацій; перешкоджає плануванню та фіксації технічного обслуговування, що прямо суперечить вимогам пожежної безпеки; знижує загальну ефективність протипожежного захисту об`єкта. Таким чином, недотримання вимог щодо маркування та обліку первинних засобів пожежогасіння створює потенційні ризики для життя і здоров`я людей, оскільки в критичний момент може бути використано несправний або непризначений для конкретного типу пожежі вогнегасник;

- необхідна кількість первинних засобів пожежогасіння не була визначена відповідальним за пожежну безпеку на об`єкті окремо для кожного поверху та приміщення, а також, для етажерок відкритих установок (пункт 3.8, розділу V ППБУ), якщо кількість первинних засобів пожежогасіння не визначена окремо для кожного поверху чи приміщення, це може призвести до ситуацій, коли в певних зонах не буде достатньо засобів для своєчасного гасіння пожежі. Це значно підвищує ризик великих матеріальних збитків та загрози життю людей у разі виникнення надзвичайної ситуації;

- у виробничих, складських допоміжних приміщеннях не встановлені спеціальні пожежні щити (стенди). Пожежні щити (стенди) повинні встановлюватись на території об`єкта площею більше 200 м-2 з розрахунку один щит (стенд) на 5000 м-2 захищуваної площі (пункт 3.11, глави 3, розділу У наявність неповних або неготових до використання пожежних щитів може ускладнити процес ліквідації пожежі. Відсутність необхідних засобів у критичний момент ускладнює боротьбу з вогнем та підвищує ймовірність травмування чи загибелі людей;

- не встановлені бочки з водою у виробничих, складських та інших приміщеннях, спорудах у разі відсутності внутрішнього протипожежного водогону та за наявності горючих матеріалів. їх кількість у приміщеннях повинна визначатися з розрахунку одна бочка на 250-300 м-2 захищуваної площі (пункт 3.24, глава 3, розділу V, ППБУ), відсутність бочки з водою та у разі відсутності внутрішнього протипожежного водогону за наявності горючих матеріалів може ускладнити процес ліквідації пожежі. Відсутність необхідних засобів у критичний момент ускладнює боротьбу з вогнем та підвищує ймовірність травмування чи загибелі людей;

- для кожного приміщення об`єкта не розроблені та не затверджені керівником об єкта або уповноваженою ним посадовою особою інструкції про заходи пожежної безпеки (п. 4 , розділу 11 ППБУ), це порушення призводить до того, що у разі виникнення пожежі немає чітко визначеного плану, як можна швидко реагувати, здійснювати контроль та оперативно виконувати дії з ліквідації пожежі. Відсутність чіткої відповідальності може затримати або ускладнити процес евакуації та локалізації пожежі, що в свою чергу може призвести до загибелі чи травмування людей;

- на об`єкті відповідним документом (наказом, інструкцією тощо) не встановлений протипожежний режим (п. З , розділу II ППБУ), це порушення призводить до того, що у разі виникнення пожежі немає чітко визначених осіб, які можуть швидко реагувати, здійснювати контроль та оперативно виконувати дії з ліквідації пожежі. Відсутність чіткої відповідальності може затримати або ускладнити процес евакуації та локалізації пожежі, що в свою чергу може призвести до загибелі чи травмування людей;

- для всіх будівель і приміщень виробничого, складського призначення не були визначені категорії щодо вибухопожежної та пожежної небезпеки відповідно до вимог ДСТУ Б В. 1.1-36:2016 «Визначення категорій приміщень, будинків та зовнішніх установок за вибухопожежною та пожежною небезпекою». Також, клас зони згідно з «Правилами будови електроустановок. Електрообладнання спеціальних установок» (далі НПАОП 40.1-Т32-01), у тому числі для зовнішніх виробничих і складських дільниць, не позначені на вхідних дверях до приміщення, а також у межах зон усередині приміщень та ззовні (пункт 2.9, розділ III ППБУ), відсутність категорій приміщень щодо пожежної небезпеки призводить до неправильного застосування засобів захисту. У разі виникнення пожежі важко оцінити ризики та застосувати необхідні методи гасіння, що може сприяти швидкому розповсюдженню пожежі і ускладнити евакуацію людей;

- під час зберігання у складах (приміщеннях) різних речовин та матеріалів не враховувані їх пожежонебезпечні фізико-хімічні властивості, сумісність, а також ознаки однорідності речовин, що застосовуються для гасіння пожежі (п.9,1, глави 9, розділу VI, ППБУ), таке порушення може спричинити: небезпечні хімічні реакції під час пожежі вибухи, утворення токсичних або задушливих газів, самозаймання тощо; стрімке поширення вогню у разі загоряння, що значно ускладнює процес локалізації та ліквідацій пожежі; непередбачувану зміну умов пожежі, що унеможливлює своєчасне застосування ефективного способу гасіння. Усе це створює пряму загрозу життю та здоров`ю людей, які перебувають у приміщеннях або поблизу них, а також ускладнює роботу аварійно-рятувальних служб і підвищує ризик тяжких наслідків у разі пожежі.

Вважаючи дані порушення такими, що створюють загрозу життю та здоров`ю людей, позивач звернувся до суду з позовом про застосування заходів реагування.

Джерела права й акти їх застосування.

Частиною другою статті 19 Конституції України встановлено, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Відповідно до статті 3 Конституції України людина, її життя і здоров`я, честь і гідність, недоторканність і безпека визнаються в Україні найвищою соціальною цінністю. Права і свободи людини та їх гарантії визначають зміст і спрямованість діяльності держави. Держава відповідає перед людиною за свою діяльність. Утвердження і забезпечення прав і свобод людини є головним обов`язком держави.

Стаття 1 Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» визначає, що державний нагляд (контроль) - це діяльність уповноважених законом центральних органів виконавчої влади, їх територіальних органів, державних колегіальних органів, органів виконавчої влади Автономної Республіки Крим, місцевих державних адміністрацій, органів місцевого самоврядування (далі - органи державного нагляду (контролю)) в межах повноважень, передбачених законом, щодо виявлення та запобігання порушенням вимог законодавства суб`єктами господарювання та забезпечення інтересів суспільства, зокрема належної якості продукції, робіт та послуг, допустимого рівня небезпеки для населення, навколишнього природного середовища.

Частиною 1статті 4 Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» передбачено, що державний нагляд (контроль) здійснюється за місцем провадження господарської діяльності суб`єкта господарювання або його відокремлених підрозділів, або у приміщенні органу державного нагляду (контролю) у випадках, передбачених законом.

Положенням про Державну службу України з надзвичайних ситуацій, затвердженим постановою Кабінету Міністрів України від 16 грудня 2015 року № 1052, визначено, що Державна служба України з надзвичайних ситуацій (далі також ДСНС)є центральним органом виконавчої влади, який реалізує державну політику у сфері цивільного захисту, захисту населення і територій від надзвичайних ситуацій та запобігання їх виникненню, ліквідації наслідків надзвичайних ситуацій, рятувальної справи, гасіння пожеж, пожежної та техногенної безпеки, діяльності аварійно-рятувальних служб, а також гідрометеорологічної діяльності.

Відповідно до пункту 1 Положення про Головне управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Чернігівській області (далі також Головне управління), затвердженого наказом ДСНС України від 04 лютого 2013 року № 3 (у редакції наказу ДСНС України від 29 березня 2021 року № 167) (далі також Положення), Головне управління є територіальним органом Державної служби України з надзвичайних ситуацій, уповноваженим на забезпечення реалізації державної політики у сферах цивільного захисту, захисту населення і територій від надзвичайних ситуацій та запобігання їх виникненню, ліквідації наслідків надзвичайних ситуацій, рятувальної справи, гасіння пожеж, пожежної та техногенної безпеки, діяльності аварійно-рятувальних служб.

Відповідно до підпункту 44 пункту 4 Положення Головне управління відповідно до покладених на нього завдань на відповідній території бере участь у розслідуванні пожеж, причин виникнення надзвичайних ситуацій та невиконання запобіжних заходів, а також проведенні оцінки дій органів управління і сил щодо організації та проведення ними рятувальних та інших невідкладних робіт.

Відповідно до частини 4 статті 5 Кодексу адміністративного судочинства України суб`єкти владних повноважень мають право звернутися до адміністративного суду виключно у випадках, визначених Конституцією та законами України.

Згідно пункту 1 частини 1 статті 70 Кодексу цивільного захисту України, недотримання вимог пожежної безпеки, визначених цим Кодексом, іншими нормативно-правовими актами, стандартами, нормами і правилами є підставою для звернення центрального органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки, до адміністративного суду щодо застосування заходів реагування у вигляді повного або часткового зупинення роботи підприємств, об`єктів, окремих виробництв, цехів, дільниць, експлуатації машин, механізмів, устаткування, транспортних засобів.

Відповідно до абзацу 1 пункту 3 Порядку обліку пожеж та їх наслідків, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 26.12.2003 № 2030 (далі також Порядок), ДСНС здійснюється облік пожеж та їх наслідків з метою встановлення причин виникнення пожеж, проведення аналізу та умов їх виникнення, визначення витрат на їх гасіння (ліквідацію), оцінки стану пожежної безпеки населених пунктів та об`єктів, прогнозування ситуації та розроблення превентивних заходів для недопущення пожеж та загибелі чи травмування людей, зокрема здійснення заходів державного нагляду (контролю) у сфері пожежної та техногенної безпеки, запобігання знищенню матеріальних цінностей (майна) та захисту від пожеж довкілля, створення умов для їх гасіння (ліквідації).

Відповідно до абзацу 1 пункту 7 Порядку документом, що засвідчує факт пожежі, є акт про пожежу (далі - акт), який складається на місці пожежі уповноваженою посадовою особою ДСНС. До акта вносяться дані, встановлені за результатами огляду місця пожежі та опитування власника (користувача) та/або балансоутримувача об`єкта пожежі (постраждалого) чи його представника, осіб, які є очевидцями (свідками) пожежі.

Відповідно до абзацу 5 пункту 7 Порядку акт складається у двох примірниках, що мають однакову юридичну силу, не пізніше 24 годин із часу завершення гасіння (ліквідації) пожежі чи подання повідомлення про пожежу або письмової заяви. Один примірник акта (для встановлення події кримінального правопорушення) надається слідчому (дізнавачу) Національної поліції особисто під підпис (у разі направлення на місце пожежі слідчо-оперативної групи поліції), а в разі його відсутності на місці пожежі акт подається до відповідного підрозділу Національної поліції не пізніше трьох днів з моменту його складання.

Відповідно до абзацу 19 пункту 7 Порядку внесення змін та доповнень до акта не допускається. У разі допущення граматичної помилки або стилістичної описки, яка не змінює суті акта, дозволяється її виправлення (вона закреслюється, а поряд робиться правильний запис), що засвідчується підписом уповноваженої посадової особи ДСНС, яка складала акт.

Згідно абзацу 1 пункту 8 Порядку уповноваженою посадовою особою ДСНС протягом трьох днів з моменту складання акта в письмовій формі оформляється висновок про причини виникнення пожежі (далі - висновок), який складається у двох примірниках.

Абзацом 2 пункту 8 Порядку передбачено, що перший примірник висновку в останній день оформлення подається до відповідного підрозділу Національної поліції, а другий примірник додається до справи про пожежу, яку формує уповноважена посадова особа ДСНС.

Відповідно до абзацу 4 пункту 8 Порядку під час складання висновку першочергово розглядається питання щодо наявності порушень вимог пожежної безпеки, які могли призвести до виникнення пожежі та її розповсюдження (могли стати причиною її виникнення).

Приписами абзацу 6 пункту 8 Порядку за результатами фотофіксації складається фототаблиця, яка є невід`ємною частиною висновку, з фотографій (мінімум з чотирьох), на підставі яких можна зробити висновок про місце та точне розташування початкового місця горіння, розташування електротехнічних виробів відносно один одного і відносно будівельних конструкцій та інших виробів (предметів), які були пошкоджені (знищені) пожежею, загальний вигляд об`єкта пожежі.

Керуючись абзацом 11 пункту 3 розділу V Порядку спільних дій Національної поліції України, Державної служби України з надзвичайних ситуацій та Експертної служби Міністерства внутрішніх справ України під час проведення огляду місця пожежі, виявлення, припинення, попередження та розслідування кримінальних правопорушень та інших подій, пов`язаних з пожежами, затвердженого наказом МВС України від 24 липня 2017 року № 621 (далі Порядок спільних дій), уповноваженою посадовою особою територіального органу ДСНС оформлено акт про пожежу та висновок про причини виникнення пожежі від 24.03.2025, які направлені в Ніжинське районне управління поліції Головного управління Національної поліції в Чернігівській області для здійснення слідчим попередньої правової кваліфікації кримінального правопорушення.

Згідно абзацу 6 пункту 3 розділу V Порядку спільних дій уповноважена посадова особа територіального органу ДСНС встановлює стан і ефективність спрацювання засобів та систем протипожежного захисту, що є на об`єкті, виконання вимог пожежної безпеки, приписів та постанов посадових осіб ДСНС, якщо такі виносилися.

Висновки суду.

Аналіз наведених вище норм дає підстави для висновку, що за рішенням адміністративного суду, ухваленим за результатами розгляду позову органу державного нагляду (контролю) щодо застосування заходів реагування, допускається виключно повне або часткове зупинення виробництва (виготовлення) або реалізації продукції, виконання робіт, надання послуг.

При цьому, захід реагування у вигляді повного зупинення об`єкту до повного усунення порушень вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки є крайнім заходом, обрання якого є доцільним лише у разі, якщо допущенні порушення реально створюють загрозу життю та/або здоров`ю людей.

Відповідно до п. 26 ст. 2 Кодексу цивільного захисту України небезпечний чинник - складова частина небезпечного явища (пожежа, вибух, викидання, загроза викидання небезпечних хімічних, радіоактивних і біологічно небезпечних речовин) або процесу, що характеризується фізичною, хімічною, біологічною чи іншою дією (впливом), перевищенням нормативних показників і створює загрозу життю та/або здоров`ю людини.

Отже, законодавець пов`язує настання реальної загрози життю та здоров`ю людей від пожежі з обставинами, які можуть призвести до займання та розповсюдження вогню.

Вжиття заходів реагування на порушення тих чи інших правил пожежної безпеки слід оцінювати з урахуванням принципу пропорційності, що передбачає дотримання необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямовані такі заходи.

Як встановлено судом та підтверджується матеріалами справи, відповідно до висновку № 80 про причини пожежі від 19.05.2025 року під час огляду об`єкта пожежі (складські будівлі ТОВ ТК «ЮГТОРГ») було виявлено ряд порушень вимог законодавства у сфері пожежної безпеки.

Частиною другою статті 68 Кодексу цивільного захисту України визначено, що у разі встановлення порушення вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки, що створює загрозу життю та здоров`ю людей, посадові особи центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері цивільного захисту, звертаються до адміністративного суду щодо застосування заходів реагування у вигляді повного або часткового зупинення роботи підприємств, окремих виробництв, виробничих дільниць, агрегатів, експлуатації будівель, споруд, окремих приміщень, випуску та реалізації пожежонебезпечної продукції, систем та засобів протипожежного захисту у порядку, встановленому законом.

Суд виходить з того, що існування (зокрема, внаслідок не усунення) хоча б одного з порушень, встановлених наглядовим органом, які загрожують життю та здоров`ю людей, є самостійною і достатньою правовою підставою для застосування заходів реагування.

Одночасно з цим, захід реагування має тимчасовий характер і період дії його залежить безпосередньо від факту усунення виявлених порушень. Крім того, застосований до відповідача захід реагування має також спонукаючий характер, направлений на забезпечення виконання вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки на об`єкті підвищеної небезпеки.

Аналогічна правова позиція викладена у постанові Верховного Суду від 20.11.2018 року по справі 826/1024/18.

Верховний Суд у постанові від 26.02.2020 у справі №826/7073/18 зазначив, що правовою підставою для застосування адміністративним судом заходів реагування є одночасна наявність таких умов: 1) факт порушення правил та норм пожежної і техногенної безпеки, що створюють загрозу життю та здоров`ю людей; 2) звернення компетентного органу, який здійснює державний нагляд у сфері пожежної і техногенної безпеки, із відповідним адміністративним позовом до суду; 3) наявність обов`язку у підконтрольного суб`єкта, зупинення експлуатації приміщень (об`єктів) якого вимагає відповідний орган Державної служби України з надзвичайних ситуацій, забезпечувати дотримання вимог пожежної безпеки у відповідному приміщенні.

Відповідачем не надано належних доказів, які б підтверджували усунення виявлених порушень вимог техногенної та пожежної безпеки, що стали підставою для звернення Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій в Одеській області до суду з цим позовом.

Водночас, виявлені порушення не є формальними, оскільки можуть призвести до займання, виникнення та розповсюдження пожежі, заподіяння безпосередньої шкоди життю та здоров`ю осіб, які тимчасово перебувають чи працюють у ньому. У свою чергу, навіть при частковому усуненні виявлених порушень продовження існування хоча б одного істотного порушення, що створює загрозу життю та/або здоров`ю людей, є самостійною підставою для застосування заходів реагування.

Зазначений правовий висновок викладений Верховним Судом у постанові від 26.06.2018 по справі № 823/589/16.

Крім того суд вважає, що заявлені позивачем заходи реагування є співмірними обсягу небезпеки, яка існує через наявність порушень вимог пожежної безпеки, які досі залишаються не усунутими.

Відтак, суд вважає обґрунтованими вимоги Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій в Одеській області щодо застосування заходів реагування у вигляді зупинення до повного усунення порушень вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки, які створюють загрозу життю та/або здоров`ю людей, експлуатації приміщень TOB ТК «ЮГТОРГ» (), розташованих за адресою: м. Одеса, вул. 7-а, Пересипська, 1.

Враховуючи вищевикладене, на підставі зібраних та досліджених доказів, аналізу чинного законодавства, суд, обираючи належний та ефективний спосіб захисту порушеного права позивача, приходить до висновку, що позовні вимоги підлягають задоволенню.

Решта доводів та заперечень висновків суду по суті заявлених позовних вимог не спростовують. Слід зазначити, що згідно практики Європейського суду з прав людини та зокрема, рішення у справі «Серявін та інші проти України» від 10 лютого 2010 року, заява 4909/04, відповідно до п. 58 якого суд повторює, що згідно з його усталеною практикою, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються.

Згідно з ч.1 ст.2 КАС України завданням адміністративного судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.

Відповідно до ч.2 ст.77 КАС України в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача. У таких справах суб`єкт владних повноважень не може посилатися на докази, які не були покладені в основу оскаржуваного рішення, за винятком випадків, коли він доведе, що ним було вжито всіх можливих заходів для їх отримання до прийняття оскаржуваного рішення, але вони не були отримані з незалежних від нього причин.

Згідно з ч.1 ст.90 КАС України суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні.

У процесі розгляду справи не встановлено інших фактичних обставин, що мають суттєве значення для правильного вирішення спору, і доказів на підтвердження цих обставин.

Розподіл судових витрат.

Оскільки спір вирішено на користь суб`єкта владних повноважень, а також за відсутності витрат позивача суб`єкта владних повноважень, пов`язаних із залученням свідків та проведенням судових експертиз, судові витрати (судовий збір), відповідно до статті 139 Кодексу адміністративного судочинства України, стягненню з відповідача не підлягають.

Керуючись Конституцією України, ст.ст.2, 77, 90, 139, 242-246, 250 КАС України, суд -

ВИРІШИВ:

1. Позов Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій в Одеській області (вул. Прохоровська, 6, м. Одеса, 65091, ) до Товариства з обмеженою відповідальністю ТК «ЮГТОГ» (пров. Зарічний, буд. 8, с. Нова Іванівка, Болградський район, Одеська область, 68430, ) про застосування заходів реагування у вигляді повного зупинення (заборони) експлуатації приміщень задовольнити.

2. Застосувати заходи реагування у вигляді зупинення до повного усунення порушень вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки, які створюють загрозу життю та/або здоров`ю людей, експлуатації приміщень TOB ТК «ЮГТОРГ» (), розташованих за адресою: м. Одеса, вул. 7-а, Пересипська, 1.

Порядок і строки оскарження рішення визначаються ст.ст.293, 295 КАС України.

Рішення набирає законної сили в порядку і строки, встановлені ст.255 КАС України.

Суддя А.В. Бутенко