Справа № 420/12855/24
Суддя: Хом'якова В.В.
Дата ухвалення: 2025-10-15 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Р І Ш Е Н Н Я

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

15 жовтня 2025 року м. Одеса

Одеський окружний адміністративний суд у складі судді Вікторії ХОМ`ЯКОВОЇ, розглянувши адміністративну справу за позовом

Комунального некомерційного підприємства "ДИТЯЧА МІСЬКА ПОЛІКЛІНІКА № 6" Одеської міської ради

до Південного офісу Держаудитслужби

про визнання протиправним та скасування висновку,

за участю у справі третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, на стороні позивача Товариство з обмеженою відповідальністю "Апофарм",-

ВСТАНОВИВ:

Комунальне некомерційне підприємство "ДИТЯЧА МІСЬКА ПОЛІКЛІНІКА № 6" Одеської міської ради (далі - позивач) звернулося з адміністративним позовом до Південного офісу Держаудитслужби (далі - відповідач), в якому просить:

визнати протиправним та скасувати висновок Південного офісу Держаудитслужби про результати моніторингу процедури закупівлі від 16.04.2024 року №UA-2024-03-05-004016-a.

Позовні вимоги обгрунтовані тим, що за результатами моніторингу, проведеного Південним офісом Держаудитслужби щодо процедури закупівлі позивача унікальний номер №UА-2024-03-05-004016-а, був оприлюднений висновок Південного офісу Держаудитслужби про результати моніторингу процедури закупівлі від 09.04.2024 №UА-2024-03-05-004016-а. Відповідно до вказаного висновку, відповідач виявив певні порушення, допущені позивачем, які зобов`язав усунути, а саме: за результатами аналізу питання відображення закупівлі у річному плані закупівель відсутня інформація щодо коду економічної класифікації видатків бюджету, учасником ТОВ "Апофарм" у складі тендерної пропозиції не надано документи (накази, штатний розпис тощо), що підтверджують статус працівників на підприємстві, які зазначені у довідці від 11.03.2024 № 04/11032024 та будуть залучені до постачання товарів, зокрема: на завідувача аптечного закладу Великоцьку Н.В. та на водія ОСОБА_1 . Учасником ТОВ "Апофарм" у складі тендерної пропозиції завантажено статут з неякісним зображенням сторінок (відсутні окремі пункти статуту) та відповідно статут не є чітким та розбірливим для читання. В наслідок порушень, відповідач поклав на позивача наступний обов`язок: "здійснити заходи щодо усунення виявлених порушень шляхом розірвання договору з дотриманням положень Господарського кодексу України та Цивільного кодексу України та протягом п`яти робочих днів з дня оприлюднення висновку оприлюднити через електронну систему закупівель інформацію та/або документи, що свідчать про вжиття таких заходів." Позивач вважає порушення виявлені аудитслужбою формальними, які не призводять до не забезпечення ефективного та прозорого здійснення закупівель, не створення конкурентного середовища у сфері публічних закупівель, не запобігання проявам корупції у цій сфері, розвитку добросовісної конкуренції. Тобто, у відповідача не було правових підстав вимагати розірвання договору.

Щодо відсутності у річному плані коду економічної класифікації видатків бюджету, то його наявність або відсутність ніяк не впливають на дотримання основних принципів здійснення публічних закупівель. Відповідачем у висновку не встановлено, що відсутність у Плані закупівель "коду економічної класифікації видатків бюджету" призвело до не забезпечення ефективного та прозорого здійснення закупівель, не створення конкурентного середовища у сфері публічних закупівель, не запобігання проявам корупції у цій сфері, розвитку добросовісної конкуренції. Таким чином, з урахуванням правових висновків викладених у постанові Верховного Суду від 21 січня 2021 року у справі №120/1297/20-а та постанові Верховного Суду від 16 серпня 2023 року справа №640/26943/20, відсутність коду є суто формальним порушенням, яке не може мати наслідком розірвання договору.

Щодо відсутності наказів на двох працівників. Позивач вважає, що не відповідають дійсності твердження відповідача, що начебто учасником ТОВ "Апофарм" у складі тендерної пропозиції не надано документи (накази, штатний розпис тощо), що підтверджують статус працівників на підприємстві, які зазначені довідці від 11.03.2024 № 04/11032024 та будуть залучені до постачання товарів, зокрема: на завідувача аптечного закладу Великоцьку Н.В. та на водія ОСОБА_1 . Згідно наказів про прийняття на роботу, що також були надані разом з довідкою, ТОВ "Апофарм" припустився формальних помилок у ініціалах вказаних працівників. Так, згідно наказу від 13.01.2020 року № 19-к прізвище та ім`я по батькові завідувача аптечного складу - ОСОБА_2 , тому у довідці вірно було б вказати ОСОБА_2 , замість - ОСОБА_3 . Щодо водія, слід зазначити, що в копії наказу від 31.10.2022 року № 42-к, наданої Учасником зазначено - ОСОБА_4 , тому у довідці вірно було б вказати ОСОБА_4 , замість - ОСОБА_1 . Зазначені помилки в ініціалах вказаних працівників підпадають під визначення формальні описки/помилки, перелік яких затверджений наказом Мінекономіки від 15.04.2020 № 710 "Про затвердження Переліку формальних помилок". З приводу наявності формальних помилок, у постанові Верховного Суду від 23 квітня 2020 року у справі №160/5735/19 зазначалось наступне: "36.2. Так частиною 3 статті 22 Закону № 922 встановлено, що тендерна документація може містити також іншу інформацію відповідно до законодавства, яку замовник вважає за необхідне до неї включити. Тендерна документація може містити опис та приклади формальних (несуттєвих) помилок, допущення яких учасниками не призведе до відхилення їх пропозицій. Формальними (несуттєвими) вважаються помилки, що пов 'язані з оформленням тендерної пропозиції та не впливають на зміст пропозиції, а саме - технічні помилки та описки. Головне при цьому має бути враховано, що тендерна документація не повинна містити вимог, що обмежують конкуренцію та призводять до дискримінації учасників, що обумовлено частиною 4 даної статті Закону. З боку позивача ніяким чином не допущено обмеження конкуренції та не призвело до дискримінації учасників."

Оскільки виявлені відповідачем помилки у ініціалах двох працівників повністю підпадають під наведені вище визначення формальних (несуттєвих) помилок, допущення яких учасниками не може призводити до відхилення їх пропозицій, та з огляду на те, що у висновку не встановлено, що помилки у ініціалах двох працівників якимось чином обмежили конкуренцію та призвели до дискримінації інших учасників, то вважаємо, що оскаржений висновок у цій частині є повністю безпідставним та таким, що підлягає скасуванню як незаконний.

Щодо статуту ТОВ "Апофарм" з неякісним зображенням сторінок (відсутні окремі пункти статуту)та з нечітким та нерозбірливим для читання, то позивач звертає увагу суду на те, що такі критерії оцінки як "чіткість" та "розбірливість" - не є юридично визначеними, та цілком залежать від особистих уявлень особи, яка розглядає надані документи та приймає рішення про те, що надані документи достатньо "чіткі" та достатньо "розбірливі". Уповноважена особа з боку позивача не виявила жодних порушень. Документи були подані в електронному вигляді та розглядались саме в електронному вигляді, то усі літери є такими, що можна чітко та розбірливо прочитати. Що саме не зміг прочитати відповідач у висновку не вказано. Також у висновку не вказано і які саме пункти статуту відповідач вважає такими, що відсутні у поданій електронній копії Статуту та на що саме це вплинуло. Окремо звертає увагу суду і на те, що у висновку не встановлено, що недостатні, на думку відповідача "чіткість" та "розбірливість" якимось чином обмежили конкуренцію та призвели до дискримінації інших учасників, чи порушили інші принципи публічних закупівель.

У підпункті 2 пункту 1 Таблиці Розділу 3 Додатка 1 до ТД Замовником визначено перелік іншої інформації, яку необхідно надати учаснику у складі тендерної пропозиції, а саме: копію документу (ів), що підтверджує повноваження особи, яка підписує тендерну пропозицію та/або уповноважена на підписання договору про закупівлю (виписка з протоколу засновників або копія протоколу засновників, або наказ про призначення, або довіреність або доручення або інший документ, що підтверджує повноваження посадової особи учасника на підписання документів) статут із змінами (в разі їх наявності) або іншого установчого документу. Тобто, єдиною метою надання Статуту була оцінка повноважень представника Учасника. У Висновку не встановлено, що наявний Статут якимось чином перешкодив досягненню тієї мети, задля якої позивач вимагав його подання. За таких обставин, з урахуванням правових висновків викладених у постанові Верховного Суду від 21 січня 2021 року у справі №120/1297/20-а та постанові Верховного Суду від 16 серпня 2023 року справа №640/26943/20, суб`єктивна думка відповідача щодо якості наданої копії статуту, без визначення чітких критеріїв якості, за відсутності доведеного висновку про те, що це мало дійсний вплив на дотримання основних принципів здійснення закупівель, не може мати наслідком розірвання договору.

Щодо вимоги розірвати договір, то позивач вважає, що покладення саме таких зобов`язань на позивача є порушенням законодавства, а також принципів пропорційності, справедливості та розумності. Так згідно ч.6 ст.8 Закону України "Про публічні закупівлі" за результатами моніторингу процедури закупівлі посадова особа органу державного фінансового контролю складає та підписує висновок про результати моніторингу процедури закупівлі. Як встановлено у п.5 ч.7 ст.8 Закону України "Про публічні закупівлі" у висновку обов`язково зазначаються зобов`язання щодо усунення порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель. З урахуванням вимог ч.2 ст.19 Конституції України, на виконання положень п.5 ч.7 ст.8 Закону України "Про публічні закупівлі", відповідач повинен був визначити не будь-які зобов`язання щодо усунення порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель, а лише ті, що відповідають способам усунення порушень, що визначені законом. Звертає увагу суду, що за наслідками публічних торгів з переможцем договір №2005 було укладено 21.03.2024. Між тим, наказ про проведення моніторингу був виданий тільки 01.04.2024 року, а сам висновок датований - 16.04.2024. Тобто, уся процедура моніторингу відбулась вже після укладення договору. Посилається на правовий висновок, викладений у постанові Верховного Суду від 28 січня 2021 року у справі №160/12925/19.

Покладаючи на позивача обов`язок розірвати договір, відповідач чітко не визначив правових підстав, з яких це можна зробити, не вказав точних норм та точної послідовності дій. Відповідач порушив вимоги закону в частині змісту висновку як акта індивідуальної дії. Таким чином, відповідач діяв за межами власних повноважень встановивши у оскарженому висновку зобов`язання щодо розірвання укладеного договору. Укладений позивачем договір не може бути розірваний позивачем у зв`язку з відсутністю правових підстав, передбачених Господарським кодексом України та Цивільним кодексом України. Так згідно положень ч.1 ст.188 ГК України встановлено наступне: "1. Зміна та розірвання господарських договорів в односторонньому порядку не допускаються, якщо інше не передбачено законом або договором." Позивач посилається на норми Цивільного кодексу України. Згідно ч.1 ст.525 ЦК України одностороння відмова від зобов`язання або одностороння зміна його умов не допускається, якщо інше не встановлено договором або законом. Окремо звертає увагу суду, що укладений з переможцем договір №2005 від 21.03.2024 не містить умов, які б надавили позивачу право на його одностороннє припинення. Відповідно до ст.651 ЦК України:"1. Зміна або розірвання договору допускається лише за згодою сторін, якщо інше не встановлено договором або законом. Договір може бути змінено або розірвано за рішенням суду на вимогу однієї із сторін у разі істотного порушення договору другою стороною та в інших випадках, встановлених договором або законом. Істотним є таке порушення стороною договору, коли внаслідок завданої цим шкоди друга сторона значною мірою позбавляється того, на що вона розраховувала при укладенні договору. У разі односторонньої відмови від договору у повному обсязі або частково, якщо право на таку відмову встановлено договором або законом, договір є відповідно розірваним або зміненим." З наведених норм вбачається, що ані договором, ані законодавством позивачу не надано прав на розірвання договору в односторонньому порядку, у тому числі і на вимогу відповідача. За рішенням суду договір може бути розірваний лише у випадку "істотного порушення договору". Між тим, істотного порушення договору допущено не було. Тому, підстави для звернення до суду відсутні.

Ухвалою від 01.05.2024 відкрито спрощене провадження у справі, залучено до участі у справі третю особу, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, на стороні позивача Товариство з обмеженою відповідальністю "Апофарм", оскільки рішення суду може вплинути на права та обов`язки останнього.

Відповідач у відзиві на позовну заяву просить відмовити в задоволенні позову. Вказує, що висновок про результати моніторингу процедури закупівлі за номером UА-2024-03-05-004016-а від 16.04.2024 прийнятий без порушень законодавства та не підлягає скасуванню. Південним офісом Держаудитслужби 04.04.2024 було надано запит щодо обґрунтування рішення Замовника в частині відповідності тендерної пропозиції учасника ТОВ "Апофарм" вимогам пункту 1 Таблиці Розділу 1 Додатка 1 до ТД. Замовник 09.04.2024 оприлюднив в електронній системі закупівель пояснення, що не спростовує факту встановленої невідповідності тендерної пропозиції вимогам ТД Замовника та не обґрунтовує рішення Замовника, оскільки Замовник у пункті 1 Таблиці Розділу 1 Додатка 1 до ТД вимагав надання довідки, в якій учасник підтверджує наявність працівників, які будуть залучатися до постачання товару та документи, що підтверджують статус таких працівників на підприємстві (накази, штатний розпис тощо).

Також, відповідно до підпункту 1 пункту 1 Розділу 3 "Інструкція з підготовки тендерної пропозиції" ТД учасники процедури закупівлі подають тендерні пропозиції у формі електронного документа чи скан-копій через електронну систему закупівель. Тендерна пропозиція учасника має відповідати ряду вимог, зокрема: документи мають бути чіткими та розбірливими для читання. У підпункті 2 пункту 1 Таблиці Розділу 3 Додатка 1 до ТД Замовником визначено перелік іншої інформації, яку необхідно надати учаснику у складі тендерної пропозиції, а саме: копію документу (ів), що підтверджує повноваження особи, яка підписує тендерну пропозицію та/або уповноважена на підписання договору про закупівлю (виписка з протоколу засновників або копія протоколу засновників, або наказ про призначення, або довіреність або доручення або інший документ, що підтверджує повноваження посадової особи учасника на підписання документів), статут із змінами (в разі їх наявності) або іншого установчого документу. Учасник ТОВ "Апофарм" у складі тендерної пропозиції надав статут, який затверджений протоколом загальних зборів Засновників ТОВ "Апофарм" від 12.12.2019 №12/12, з неякісним зображенням сторінок (відсутні окремі пункти статуту) та відповідно статут не є чітким та розбірливим для читання, що не відповідає вимогам підпункту 1 пункту 1 Розділу 3 "Інструкція з підготовки тендерної пропозиції" ТД та підпункту 2 пункту 1 Таблиці Розділу 3 Додатка 1 до ТД.

На запит Південного офісу Держаудитслужби від 04.04.2024 щодо обґрунтування рішення Замовника в частині відповідності тендерної пропозиції учасника ТОВ "Апофарм" вимогам підпункту 1 пункту 1 Розділу 3 "Інструкція з підготовки тендерної пропозиції" ТД та підпункту 2 пункту 1 Таблиці Розділу З Додатка 1 до ТД, Замовник 09.04.2024 оприлюднив в електронній системі закупівель пояснення, в якому зазначив, що статут учасника вимагався у тендерній документації для перевірки правомочності на укладення договору про закупівлю та підписання пропозиції. Ця інформація розміщена у статті 11 статуту учасника та містить інформацію, що виконавчий орган товариства це генеральний та виконавчий директор. Тобто, Замовник перевірив інформацію, надану учасником, що ОСОБА_5 - виконавчий директор, має право підписання цінової пропозиції та договору за результатами цієї закупівлі. Крім того учасником закупівлі надана довідка, що доступ до статуту знаходиться на порталі електронних сервісів Мінюсту за посиланням https://online.minjust.gov.ua/freesearch:70. Проте надане Замовником пояснення не спростовує факту встановленої невідповідності тендерної пропозиції вимогам ТД Замовника та не обґрунтовує рішення Замовника, оскільки учасником ТОВ "Апофарм" у складі тендерної пропозиції завантажено статут, який є не чітким та розбірливим для читання, а код доступу до статуту, що зазначений у листі від 11.03.2024 № 06/11032024 не відображає статут на порталі електронних сервісів Мінюсту за посиланням: https://online.minjust.gov.ua/freesearch:70. В порушення вимог абзацу 5 підпункту 2 пункту 44 Особливостей позивач (замовник) не відхилив тендерну пропозицію учасника процедури закупівлі ТОВ "Апофарм" як таку, що не відповідає вимогам, установленим у тендерній документації відповідно до абзацу першого частини третьої статті 22 Закону.

Щодо відсутності інформації щодо коду економічної класифікації видатків бюджету у річному плані закупівель за номером ID: UA-P-2024-03-05-003 967-а в порушення вимог абзацу 1 пункту 14 Особливостей та пункту 4 частини 2 статті 4 Закону . Посилання позивача на правову позицію Верховного суду від 16 серпня 2023 року № 640/26943/20 що відсутність коду є формальною помилкою - є хибним, оскільки в даній постанові не відображено правової позиції з даного твердження.

Щодо зобов`язальної частини висновку здійснити заходи щодо усунення виявлених порушень шляхом розірвання договору з дотриманням положень Господарського кодексу України та Цивільного кодексу України та протягом п`яти робочих днів з дня оприлюднення висновку оприлюднити через електронну систему закупівель інформацію та/або документи, що свідчать про вжиття таких заходів. Законодавець встановив можливість проведення органами державного фінансового контролю моніторингу процедур закупівель, у тому числі, коли договори про закупівлю, укладені за результатами проведених замовникам процедур закупівель, знаходяться вже на стадії виконання сторонами та до кінцевого виконання сторонами своїх зобов`язань. При цьому, не завжди органи державного фінансового контролю мають можливість охопити усі процедури закупівель замовників на стадії проведення процедур закупівель до укладання договору. У разі виявлення органами державного фінансового контролю порушень замовниками законодавства у сфері закупівель єдиним можливим зобов`язанням щодо усунення виявлених порушень може бути лише зобов`язання щодо припинення зобов`язань за договором, в тому числі із застосуванням відповідних наслідків недійсності/нікчемності договору. Таким чином, Південний офіс Держаудитслужби конкретизував, яких саме заходів має вжити позивач, та визначив спосіб усунення виявлених під час моніторингу порушень, що свідчить про його чіткість та визначеність.

Верховний Суд у постанові від 02.03.2023 у справі № 160/4436/21 також вказав щодо конкретизації висновку про результати моніторингу публічної закупівлі, що полягає в тому, що зазначення органом державного фінансового контролю варіанта усунення виявленого порушення шляхом розірвання договору є чітким та визначеним способом усунення виявленого порушення.

Також, відповідно до правової позиції Верховного Суду, викладеної у постанові від 26.10.2022 у справі № 420/693/21, варіант усунення порушення шляхом розірвання договору направлений на приведення відносин між сторонами у первісний стан. У разі не дотримання учасником процедури закупівлі усіх кваліфікаційних вимог зазначених у тендерній документації замовника, останній на вимогу Закону повинен відхилити тендерну пропозицію учасника та відмінити закупівлю, що робить укладання договору взагалі неможливим. Отже, у разі дотримання вимог Закону відносини між переможцем закупівлі та замовником взагалі б не виникли та договір про закупівлю не було б укладено.

Оскаржуваний висновок містить посилання на структурну одиницю компетенційного нормативно-правового акта на підставі якої орган державного фінансового контролю зобов`язує замовника усунути у встановленому законодавством порядку порушення законодавства у сфері публічних закупівель та запропоновано шлях усунення порушень, а саме дії, які повинен вчинити замовник Висновок відповідача конкретизований, у пункті 3 оскаржуваного висновку передбачено варіант дії позивача. Тобто, виходячи із структури та змісту частини 8 статті 8 Закону № 922, саме замовник публічної закупівлі вправі визначати, яким чином він має намір усунути виявлені правопорушення, обираючи один із визначених законом правомірних варіантів поведінки. Варіант усунення порушення шляхом розірвання договору направлений на приведення відносин між сторонами у первісний стан. У разі недотримання учасником процедури закупівлі усіх вимог, зазначених у тендерній документації замовника, останній на вимогу Закону "Про публічні закупівлі" повинен відхилити тендерну пропозицію учасника та відмінити закупівлю, що робить укладання договору взагалі неможливим. Отже, у разі дотримання вимог Закону України "Про публічні закупівлі" відносини між переможцем закупівлі та замовником взагалі б не виникли та договір не було б укладено.

Як вбачається зі змісту висновку, відповідач конкретизував, яких саме заходів має вжити позивач, визначив спосіб усунення виявлених під час моніторингу порушень, що свідчить про його чіткість та визначеність. Тобто вимоги, зазначені у спірному висновку про результати моніторингу процедури закупівлі шляхом розірвання договору, підлягали виконанню.

Така позиція міститься у рішенні Верховного Суду від 31.01.2023 у справі №260/2993/21.

На сторінці 3 позовної заяви позивач посилається на правову позицію Верховного Суду у складі колегії судців Касаційного адміністративного суду, викладену у постанові від 21 січня 2021 року у справі № 120/1297/20-а, однак вказана позиція Верховного Суду не є подібною, оскільки містить інше формулювання - лише "усунути у встановленому законодавством порядку", а висновок про результати моніторингу закупівлі від 19.03.2024 UА-2024-01-19-003578-а містить вимогу з конкретизованим викладом "здійснити заходи щодо усунення виявлених порушень у встановленому законом порядку, зокрема, розірвати договір по лоту 1 з дотриманням положень Господарського кодексу України та Цивільного кодексу України та протягом п`яти робочих днів з дня оприлюднення висновку оприлюднити через електронну систему закупівель інформацію та/або документи, що свідчать про усунення порушення законодавства у сфері публічних закупівель, викладеного у висновку, або аргументовані заперечення до висновку, або інформацію про причини неможливості усунення виявленого порушення".

Також, посилання позивача на постанови Верховного суду від 10 грудня 2019 року у справі № 160/9513/18, від 05 березня 2020 року у справі № 640/467/19, від 23 квітня 2020 року у справі № 160/5735/19, від 11 червня 2019 року у справі № 160/6502/19, від 12 серпня 2020 року у справі № 160/11304/19, від 21 січня 2021 року по справі № 400/4458/19, від 15 червня 2019 року по справі № 922/2987/20 мають бути відхилені, оскільки не є подібними з даною справою та оскаржуваним висновком.

ТОВ "АПОФАРМ" (3-я особа) надало пояснення, в яких зазначає, що процедура закупівлі завершена та проведена з дотриманням норм чинного законодавства. Законом України "Про публічні закупівлі" не передбачено процедури усунення виявлених порушень процедури закупівлі (проведення моніторингу) після визначення переможця процедури закупівлі та укладення із ним договору про закупівлю. Рішення Південного офісу Держаудитслужби №74 від 01.04.2024 року "Про початок моніторингу закупівель" від 01.04.2024 року опублікованого на сайті https://prozorro.gov.ua/tender/UA-2024-03-05-004016-a не містить підстав визначених ч. 2 ст. 8 Закону України "Про публічні закупівлі", які б надавали правову можливість прийняття такого рішення, відтак складання будь-яких Висновків за результатами такого рішення є незаконним. Допущення товариством формальних (несуттєвих) помилок не призведе до відхилення тендерних пропозицій . Третя особа надала у складі тендерної пропозиції довідку від 11.03.2024 № 04/11032024, в якій повідомлено про наявність 7 (семи) працівників, які будуть залучатися до постачання товарів, на підтвердження статусу таких працівників на підприємстві надано накази про прийняття на посаду працівників. Формальні помилки у ініціалах працівників підпадають під критерії, визначені наказом Мінекономіки від 15.04.2020 № 710 "Про затвердження Переліку формальних помилок" та не можуть породжувати правових наслідків, зокрема наявності перешкод досягнення тієї мети, задля якої позивач вимагав подання таких даних та подальшого розірвання Договору. У підпункті 2 пункту 1 Таблиці Розділу 3 Додатка 1 до ТД позивачем визначено перелік іншої інформації, яку необхідно надати учаснику у складі тендерної пропозиції, а саме: копію документу (ів), що підтверджує повноваження особи, яка підписує тендерну пропозицію та/або уповноважена на підписання договору про закупівлю (виписка з протоколу засновників або копія протоколу засновників, або наказ про призначення, або довіреність або доручення або інший документ, що підтверджує повноваження посадової особи учасника на підписання документів) статут із змінами (в разі їх наявності) або іншого установчого документу. Третьою особою у складі тендерної пропозиції надано: протокол загальних зборів Засновників ТОВ "Апофарм" від 25.12.2014 № 1, наказ від 26.12.2014 № 1, статут, який затверджений протоколом загальних зборів Засновників ТОВ "Апофарм" від 12.12.2019 №12/12, лист від 11.03.2024 № 06/11032024 про код доступу до статуту.

На запит Південного офісу Держаудитслужби від 04.04.2024 щодо обґрунтування рішення позивача в частині відповідності тендерної пропозиції третьої особи вимогам підпункту 1 пункту 1 Розділу 3 "Інструкція з підготовки тендерної пропозиції" ТД та підпункту 2 пункту 1 Таблиці Розділу 3 Додатка 1 до ТД, Позивач 09.04.2024 оприлюднив в електронній системі закупівель пояснення, в якому зазначив, що статут учасника вимагався у тендерній документації для перевірки правомочності на укладення договору про закупівлю та підписання пропозиції. Ця інформація розміщена у статті 11 статуту третьої особи та містить інформацію, що виконавчий орган товариства це генеральний та виконавчий директор. Відтак, позивач належним чином перевірив інформацію, надану третьою особою, що ОСОБА_5 - виконавчий директор, як представник виконавчого органу- має право підписання цінової пропозиції та договору за результатами цієї закупівлі. Третьою особою закупівлі надана довідка, що доступ до статуту знаходиться на порталі електронних сервісів Мінюсту посиланням: https://online.minjust.gov.ua/freesearch:70. Для уникнення подальших суперечностей, щодо наявності відповідних працівників у штаті ТОВ "АПОФАРМ", які будуть залучені до постачання товару, третьою особою було надано довідку у довільній формі щодо наявності у складі компанії на відповідних посадах з окладом згідно штатного розкладу вищевказаних працівників, додатково та повторно надано копії наказів про призначення на відповідну посаду, а також посадові інструкції та штатний розклад. Щодо "надання копії документу (ів), що підтверджує повноваження особи, яка підписує тендерну пропозицію та/або уповноважена на підписання договору про закупівлю (виписка з протоколу засновників або копія протоколу засновників, або наказ про призначення, або довіреність або доручення або інший документ, що підтверджує повноваження посадової особи учасника на підписання документів) статут із змінами (в разі їх наявності) або іншого установчого документу" третя особа, окрім Статуту, надала Протокол загальних зборів учасників від 12 грудня 2019 року щодо приведення у відповідність Статуту згідно норм чинного законодавства, в тому числі правових підстав та порядку укладання виконавчим органом значних правочинів та правочинів, щодо яких є заінтересованість, в якому зазначено право укладати (та підписувати), без наявності попередньо прийнятого загальними зборами учасників Товариства письмового рішення (Протоколу) правочини (угоди, договори, контракти) та будь-які інші документи та дії, в тому числі значні правочини та правочини, щодо яких є заінтересованість, а також рішення про укладання, зміну, розірвання, вчинення, підписання від імені товариства - колегіальному виконавчому органу ТОВ "АПОФАРМ". Право на укладання (підписання), зміну чи розірвання таких правочинів (угод, договорів, контрактів), вчинення інших дій та підписання таких документів виникає у особи (осіб), яка (які) вчиняє (вчиняють) від імені товариства такий правочин за умови, якщо така особа є членом колегіального виконавчого органу ТОВ "АПОФАРМ" відповідно до положень Статуту ТОВ "АПОФАРМ", до складу якого входять Генеральний та Виконавчий Директори. Відтак, під час перевірки дотримання вимог Закону України "Про публічні закупівлі" (у випадку здійснення такої перевірки згідно наданих повноважень та за умови отримання чіткої процедури такої перевірки), відповідач мав би констатувати порушення та встановити чи призвели чи не призвели такі порушення до неможливості досягнення мети, що визначена законом, а саме - чи було забезпечене ефективне та прозоре здійснення закупівель, чи було створено конкурентне середовище у сфері публічних закупівель, чи було здійснено запобігання проявам корупції у цій сфері, розвиток добросовісної конкуренції, проте відповідач діяв поза межами своїх повноважень та в порушення вимог спеціального закону вимагає розірвати укладений договір в непередбачений законом спосіб, фактично спонукаючи до порушення норм чинного законодавства та порушення прав та інтересів третіх осіб в тому числі наражаючи населення на настання суспільної небезпеки для життя та здоров`я людей, адже предметом закупівлі є фармацевтичні препарати направлені на проведення повного курсу вакцинації проти вірусу папіломи людини (типів 6, 11, 16, 18) , який розпочато з жовтня 2023 року в рамках Програми "Здоров`я" на 2021-2023 роки, затвердженої рішенням Одеської міської ради від 24 грудня 2020 року № 21-УТТТ зі змінами та буде продовжено в рамках програми "Здоров`я" на 2024-2026 роки № 1639-УТТТ. від 29 листопада 2023 року зі змінами, внесеними наказом № 1805- УТТТ "Попередження виникнення захворювань шийки матки, аногенітальних та інших захворювань". Висновком відповідача, під час моніторингу не було встановлено, що Позивач порушив основні принципи здійснення закупівель, що призвело до не забезпечення ефективного та прозорого здійснення закупівель, не створення конкурентного середовища у сфері публічних закупівель, не запобігання проявам корупції у цій сфері, розвитку добросовісної конкуренції. Верховний суд зазначив (Постанова Верховного Суду від 21 січня 2021 року у справі №120/1297/20-а), що будь-яке порушення слід оцінювати крізь призму дотримання основних принципів здійснення закупівель. Коли під час моніторингу виявляються якісь недоліки, які в дійсності не призвели до порушення основні принципи здійснення закупівель, такі порушення вважаються суто формальними, тобто такими, що не мають призводити до скасування тендеру, чи до вимог про розірвання договорів. Наслідками таких формальних порушень, є виключно попередження щодо недопустимості їх повторення у майбутньому. Щодо вимоги відповідача здійснити заходи щодо усунення виявлених порушень шляхом розірвання договору з дотриманням положень Господарського кодексу України та Цивільного кодексу України та протягом п`яти робочих днів з дня оприлюднення висновку оприлюднити через електронну систему закупівель інформацію та/або документи, що свідчать про вжиття таких заходів", таке "розірвання" можливе лише за умови, що відповідне право встановлене договором або законом. Ні діюче законодавство, ані умови укладеного договору між третьою особою та Позивачем такої можливості не передбачає.

Особливої уваги потребує сам предмет закупівлі та його суспільна значимість, а саме: фармацевтичні препарати, які є предметом закупівлі, направлені на проведення повного курсу вакцинації проти вірусу папіломи людини (типів 6, 11, 16, 18) , який розпочато з жовтня 2023 року в рамках Програми "Здоров`я" на 2021-2023 роки, затвердженої рішенням Одеської міської ради від 24 грудня 2020 року № 21-УТТТ зі змінами та буде продовжено в рамках програми "Здоров`я" на 2024-2026 роки № 1639-УТТТ від 29 листопада 2023 року зі змінами, внесеними наказом № 1805-VIII "Попередження виникнення захворювань шийки матки, аногенітальних та інших захворювань". Вакцина "Гардасил" показана для попередження таких захворювань: рак шийки матки, вульви, піхви та рак анального каналу, спричинений ВПЛ типів 16 та 18, генітальні кондиломи , спричинені ВПЛ типів 6 та 11, та інфекції і наступні передракові або диспластичні стани, спричинені ВПЛ типів 6, 11, 16 та 18, цервікальна внутрішньоепітеліальна неоплазія 2 та 3 ступеня (СШ 2/3) та аденокарцинома шийки маткит situ (AIS), цервікальна внутрішньоепітеліальна неоплазія 1 ступеня (СШ 1), внутрішньоепітеліальна неоплазія вульви 2 та 3 ступеня (VIN 2/3), внутрішньоепітеліальна неоплазія піхви 2 та 3 ступеня (VaIN 2/3), внутрішньоепітеліальна неоплазія вульви 1 ступеня (VIN 1) та внутрішньоепітеліальна неоплазія піхви 1 ступеня (VaIN 1) внутрішньоепітеліальна неоплазія анального каналу (AIN) 1, 2 та 3 ступенів. За результатами досліджень методом Elisa встановлено: ""Усі ліцензовані на даний момент двовалентні, чотиривалентні та нонавалентна вакцини проти ВПЛ мають відмінні профілі безпеки та високу ефективність або відповідають стандартам імуноб`єднання. Висока ефективність вакцини проти ВПЛ, яка спостерігається під час клінічних випробувань на сьогоднішній день, не дозволяє визначити мінімальний захисний титр антитіл, і не існує відомого серологічного кореляту імунітету". Глобальною стратегією ВООЗ є не тільки подолання раку шийки матки, а зменшення тягарю раку та хвороб, асоційованих з ВПЛ. Також Європейський Союз оголосив про нові загальні стратегії елімінації не тільки саме раку шийки матки, а усіх видів раку пов`язаного з ВПЛ. Згідно проекту наказу Міністерства охорони здоров`я України "Про затвердження Стандарту медичної допомоги "Скринінг раку шийки матки" який був офіційно опублікований 17 квітня 2024 року, зазначається : "Вакцинація для запобігання виникненню CIN 2 і CIN 3, раку шийки матки, піхви, вульви, генітальних кондилом (у чоловіків та жінок) та інших захворювань, що спричиняються ВПЛ, відноситься до рекомендованих МОЗ України". Вакцина "Гардасил" є квадривалентною вакциною, зареєстрованою на території України, що профілактує найбільшу кількість захворювань, пов`язаних з ВПЛ. Гардасил забезпечує профілактику не лише персистуючої інфекції, передпухлинних уражень (шийки матки, вульви та піхви) та раку шийки матки (16, 18 штами), а й профілактики раку анального каналу; передракових та диспластичних станів; генітальних кондилом; інфекцій, спричинених вірусом папіломи людини (6, 11 штами). У свою чергу, Гардасил забезпечує максимальну профілактику захворювань, спричинених штатами 6, 11, 16 та 18, що є неможливим при застосуванні 2-валетної вакцини.

Відповідно до ч. 5 ст. 262 КАС України суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами, за відсутності клопотання будь-якої зі сторін про інше. За клопотанням однієї із сторін або з власної ініціативи суду розгляд справи проводиться в судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін.

Учасники справи з клопотанням про розгляд справи у судовому засіданні до суду не звертались.

З урахуванням викладеного, розгляд справи судом здійснено у порядку письмового провадження за наявними у ній матеріалами та доказами.

Судом встановлено, що Південним офісом Держаудитслужби в межах визначених законодавством повноважень відповідно до вимог статті 8 Закону № 922, статей 2, 5 Закону №2939, підпункту 2 пункту 4 Положення про Південний офіс Держаудитслужби, що затверджено наказом Держаудитслужби від 02.06.2016 № 23, на підставі наказу Південного офісу Держаудитслужби від 01.04.2024 № 74 здійснено моніторинг відкритих торгів Комунального некомерційного підприємства "Дитяча міська поліклініка № 6" Одеської міської ради за предметом: ДК 021:2015: 33600000-6 - Фармацевтична продукція МНН: Papillomavirus (human types 6, 11, 16, 18), яку проведено Комунальним некомерційним підприємством "Дитяча міська поліклініка № 6" Одеської міської ради, очікуваною вартістю 7000000 грн. з ПДВ (інформація про закупівлю оприлюднена за номером Ш: UА-2024-03-05-004016-а).

Підставою для прийняття рішення про початок моніторингу були виявлені органом державного фінансового контролю ознаки порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель в інформації, оприлюдненій в електронній системі закупівель.

За результатами моніторингу процедури закупівлі складено висновок про результати моніторингу процедури закупівлі за номером UА-2024-03-05-004016-а від 16.04.2024 (далі - висновок), який оприлюднено в електронній системі закупівель 16.04.2024 відповідно до норм частини шостої статті 8 Закону України "Про публічні закупівлі".

Предметом аналізу були питання: визначення предмета закупівлі, відображення закупівлі у річному плані, оприлюднення інформації про закупівлю, відповідності вимог тендерної документації (далі - ТД) вимогам Закону України "Про публічні закупівлі" (далі - Закон) з урахуванням особливостей здійснення публічних закупівель товарів, робіт і послуг для замовників, передбачених Законом України "Про публічні закупівлі", на період дії правового режиму воєнного стану в Україні та протягом 90 днів з дня його припинення або скасування, затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 12.10.2022 № 1178 (із змінами) (далі - Особливості), надання роз`яснень на звернення щодо ТД, розгляду тендерної пропозиції, своєчасності укладання договору про закупівлю та його оприлюднення, відповідності умов договору умовам тендерної пропозиції переможця процедури закупівлі, надання відповіді на запит органу державного фінансового контролю про надання пояснень щодо прийняття рішень та/або вчинення дій чи бездіяльності, яке є предметом дослідження в рамках моніторингу закупівлі.

Відповідно до вказаного висновку, відповідач виявив певні порушення, допущені позивачем, та зобов`язав позивача їх усунути. У висновку зазначено:

"Відповідно до абзацу 1 пункту 14 Особливостей закупівля здійснюється замовником на підставі наявної потреби або у разі планової потреби наступного року (планових потреб наступних періодів). Запланована закупівля, незалежно від її вартості, включається до річного плану закупівель замовника відповідно до статті 4 Закону. Водночас відповідно до вимог пункту 4 частини 2 статті 4 Закону у річному плані повинна міститися інформація щодо коду економічної класифікації видатків бюджету (для бюджетних коштів).

В оприлюдненому Замовником річному плані закупівель за номером ID: UA-P-2024-03-05-003967-a зазначено, що розмір бюджетного призначення за кошторисом або очікувана вартість предмета закупівлі: 7000000 грн. при цьому, джерелом фінансування закупівлі є місцевий бюджет: 7000000 грн. Проте на порушення вимог абзацу 1 пункту 14 Особливостей та пункту 4 частини 2 статті 4 Закону у річному плані закупівель за номером ID: UA-P-2024-03-05-003967-a відсутня інформація щодо коду економічної класифікації видатків бюджету.

За результатами аналізу питання розгляду тендерної пропозиції встановлено. У пункті 1 Таблиці Розділу 1 Додатка 1 до ТД Замовником визначено, що на підтвердження відповідності кваліфікаційному критерію щодо наявності в учасника процедури закупівлі працівників відповідної кваліфікації, які мають необхідні знання та досвід учасник у складі тендерної пропозиції повинен надати наступні документи: довідку у довільній формі, що містить інформацію про працівників, які будуть залучатися до постачання товарів. Учасник відповідає кваліфікаційному критерію, якщо надає довідку з усією інформацією, що вимагає замовник, в якій підтверджує наявність працівників, які будуть залучатися до постачання товару та документи, що підтверджують статус таких працівників на підприємстві, накази, штатний розпис тощо. Учасник ТОВ "Апофарм" у складі тендерної пропозиції надав довідку від 11.03.2024 № 04/11032024, в якій повідомляє про наявність 7 (семи) працівників, які будуть залучатися до постачання товарів, а саме: генерального директора ОСОБА_6 , виконавчого директора ОСОБА_5 , завідувача аптечного закладу Великоцької Н.В., провізора, уповноваженої особи Жук І.В., комплектувальника товарів Гоцацюк О.В., бухгалтера Яковина І.П. та водія ОСОБА_1 . Також учасник ТОВ "Апофарм" у складі тендерної пропозиції на підтвердження статусу таких працівників на підприємстві, надав накази про прийом на роботу працівників. Проте учасником ТОВ "Апофарм" у складі тендерної пропозиції не надано документи (накази, штатний розпис тощо), що підтверджують статус працівників на підприємстві, які зазначені довідці від 11.03.2024 № 04/11032024 та будуть залучені до постачання товарів, зокрема: на завідувача аптечного закладу Великоцьку Н.В. та на водія ОСОБА_1 , що не відповідає вимогам пункту 1 Таблиці Розділу 1 Додатка 1 до ТД. На запит Південного офісу Держаудитслужби від 04.04.2024 щодо обґрунтування рішення Замовника в частині відповідності тендерної пропозиції учасника ТОВ "Апофарм" вимогам пункту 1 Таблиці Розділу 1 Додатка 1 до ТД, Замовник 09.04.2024 оприлюднив в електронній системі закупівель пояснення, що не спростовує факту встановленої невідповідності тендерної пропозиції вимогам ТД Замовника та не обґрунтовує рішення Замовника, оскільки Замовник у пункті 1 Таблиці Розділу 1 Додатка 1 до ТД вимагав надання довідки, в якій учасник підтверджує наявність працівників, які будуть залучатися до постачання товару та документи, що підтверджують статус таких працівників на підприємстві (накази, штатний розпис тощо).

Крім того, відповідно до підпункту 1 пункту 1 Розділу 3 "Інструкція з підготовки тендерної пропозиції" ТД учасники процедури закупівлі подають тендерні пропозиції у формі електронного документа чи скан-копій через електронну систему закупівель. Тендерна пропозиція учасника має відповідати ряду вимог, зокрема: документи мають бути чіткими та розбірливими для читання. У підпункті 2 пункту 1 Таблиці Розділу 3 Додатка 1 до ТД Замовником визначено перелік іншої інформації, яку необхідно надати учаснику у складі тендерної пропозиції, а саме: копію документу (ів), що підтверджує повноваження особи, яка підписує тендерну пропозицію та/або уповноважена на підписання договору про закупівлю (виписка з протоколу засновників або копія протоколу засновників, або наказ про призначення, або довіреність або доручення або інший документ, що підтверджує повноваження посадової особи учасника на підписання документів) статут із змінами (в разі їх наявності) або іншого установчого документу.

Учасник ТОВ "Апофарм" у складі тендерної пропозиції надав: протокол загальних зборів Засновників ТОВ "Апофарм" від 25.12.2014 № 1, наказ від 26.12.2014 № 1, статут, який затверджений протоколом загальних зборів Засновників ТОВ "Апофарм" від 12.12.2019 №12/12, лист від 11.03.2024 № 06/11032024 про код доступу до статуту. Проте учасником ТОВ "Апофарм" у складі тендерної пропозиції завантажено статут з неякісним зображенням сторінок (відсутні окремі пункти статуту) та відповідно статут не є чітким та розбірливим для читання, що не відповідає вимогам підпункту 1 пункту 1 Розділу 3 "Інструкція з підготовки тендерної пропозиції" ТД та підпункту 2 пункту 1 Таблиці Розділу 3 Додатка 1 до ТД.

На запит Південного офісу Держаудитслужби від 04.04.2024 щодо обґрунтування рішення Замовника в частині відповідності тендерної пропозиції учасника ТОВ "Апофарм" вимогам підпункту 1 пункту 1 Розділу 3 "Інструкція з підготовки тендерної пропозиції" ТД та підпункту 2 пункту 1 Таблиці Розділу 3 Додатка 1 до ТД, Замовник 09.04.2024 оприлюднив в електронній системі закупівель пояснення, в якому зазначив, що статут учасника вимагався у тендерній документації для перевірки правомочності на укладення договору про закупівлю та підписання пропозиції. Ця інформація розміщена у статті 11 статуту учасника та містить інформацію, що виконавчий орган Товариства це генеральний та виконавчий директор. Тобто, Замовник перевірив інформацію, надану учасником, що ОСОБА_5 - виконавчий директор, має право підписання цінової пропозиції та договору за результатами цієї закупівлі. Крім того учасником закупівлі надана довідка, що доступ до статуту знаходиться на порталі електронних сервісів Мінюсту за посиланням: https://online.minjust.gov.ua/freesearch:70. Проте надане Замовником пояснення не спростовує факту встановленої невідповідності тендерної пропозиції вимогам ТД Замовника та не обґрунтовує рішення Замовника, оскільки учасником ТОВ "Апофарм" у складі тендерної пропозиції завантажено статут, який є не чітким та розбірливим для читання, а код доступу до статуту, що зазначений у листі від 11.03.2024 № 06/11032024 не відображає статут на порталі електронних сервісів Мінюсту за посиланням: https:// online.minjust.gov.ua/freesearch:70. Отже, на порушення вимог абзацу 5 підпункту 2 пункту 44 Особливостей Замовник не відхилив тендерну пропозицію учасника процедури закупівлі ТОВ "Апофарм" як таку, що не відповідає вимогам, установленим у тендерній документації відповідно до абзацу першого частини третьої статті 22 Закону.

За результатами аналізу питання відображення закупівлі у річному плані встановлено порушення вимог абзацу 1 пункту 14 Особливостей та пункту 4 частини 2 статті 4 Закону. За результатами аналізу питання розгляду тендерної пропозиції встановлено порушення вимог абзацу 5 підпункту 2 пункту 44 Особливостей".

"З огляду на встановлені порушення законодавства у сфері публічних закупівель, керуючись статтями 5 та 10 Закону України "Про основні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні" та статтею 8 Закону України "Про публічні закупівлі", Південний офіс Держаудитслужби зобов`язує здійснити заходи щодо усунення виявлених порушень шляхом розірвання договору з дотриманням положень Господарського кодексу України та Цивільного кодексу України та протягом п`яти робочих днів з дня оприлюднення висновку оприлюднити через електронну систему закупівель інформацію та/або документи, що свідчать про вжиття таких заходів".

Не погодившись із висновком, позивач звернувся до суду з адміністративним позовом.

Дослідивши наявні у матеріалах справи докази та з`ясувавши обставини справи, суд дійшов наступних висновків.

Відповідно до частини другої статті 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Компетенцію Держаудитслужби та її територіальних органів визначено Законом України "Про основні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні" від 26.01.1993 № 2939-ХІІ (далі Закон №2939-ХІІ) та Положенням про Державну аудиторську службу України, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 03.02.2016 № 43 (далі Положення № 43).

Відповідно до частини 2 статті 1 Закону № 2939-ХІІ орган державного фінансового контролю у своїй діяльності керується Конституцією України, Бюджетним кодексом України, цим Законом, іншими законодавчими актами, актами Президента України та Кабінету Міністрів України.

Відповідно до п.п. 3 пункту 4 Положення про Південний офіс Держаудитслужби, затвердженого наказом Державної аудиторської служби України від 02.06.2016 № 23 Офіс відповідно до покладених на нього завдань здійснює контроль зокрема за дотриманням законодавства про закупівлі.

Закон України "Про публічні закупівлі" від 25.12.2015 № 922-VIII (далі - Закон № 922) визначає правові та економічні засади здійснення закупівель товарів, робіт і послуг для забезпечення потреб держави, територіальних громад та об`єднаних територіальних громад. Метою цього Закону є забезпечення ефективного та прозорого здійснення закупівель, створення конкурентного середовища у сфері публічних закупівель, запобігання проявам корупції у цій сфері, розвиток добросовісної конкуренції.

Відповідно до п. 14 ч. 1 ст. 1 Закону України "Про публічні закупівлі" моніторинг процедури закупівлі - аналіз дотримання замовником законодавства у сфері публічних закупівель під час проведення процедури закупівлі, укладення договору про закупівлю та протягом його дії з метою запобігання порушенням законодавства у сфері публічних закупівель.

Згідно з ч. 1 ст. 8 Закону України "Про публічні закупівлі" моніторинг процедури закупівлі здійснюють центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері державного фінансового контролю, та його міжрегіональні територіальні органи (далі - органи державного фінансового контролю). Моніторинг процедури закупівлі здійснюється протягом проведення процедури закупівлі, укладення договору про закупівлю та його дії. Моніторинг процедури закупівлі не проводиться на відповідність тендерної документації вимогам частини четвертої статті 22 Закону України "Про публічні закупівлі". Моніторинг процедур закупівель здійснюється також щодо процедур закупівель, особливості яких передбачені у законах, що визначені у частинах восьмій та дев`ятій статті 3 Закону України "Про публічні закупівлі".

Відповідно до п. 1 Положення № 43, Державна аудиторська служба України (Держаудитслужба) є центральним органом виконавчої влади, діяльність якого спрямовується і координується Кабінетом Міністрів України через Міністра фінансів та який реалізує державну політику у сфері державного фінансового контролю.

Держаудитслужба, згідно з п.п. 3 п. 4 Положення № 43, реалізує державний фінансовий контроль через здійснення: державного фінансового аудиту; перевірки державних закупівель; інспектування (ревізії); моніторингу закупівель.

Відповідно до п.п. 9 п. 4 Положення № 43 відповідно до покладених на неї завдань вживає в установленому порядку заходів до усунення виявлених під час здійснення державного фінансового контролю порушень законодавства та притягнення до відповідальності винних осіб, а саме: вимагає від керівників та інших осіб підприємств, установ та організацій, що контролюються, усунення виявлених порушень законодавства; здійснює контроль за виконанням таких вимог; звертається до суду в інтересах держави у разі незабезпечення виконання вимог щодо усунення виявлених під час здійснення державного фінансового контролю порушень законодавства з питань збереження і використання активів; застосовує заходи впливу за порушення бюджетного законодавства, накладає адміністративні стягнення на осіб, винних у порушенні законодавства; передає в установленому порядку правоохоронним органам матеріали за результатами державного фінансового контролю у разі встановлення порушень законодавства, за які передбачено кримінальну відповідальність або які містять ознаки корупційних діянь.

Порядок проведення моніторингу процедур публічних закупівель визначено статтею 8 Закону України "Про публічні закупівлі", а метою його проведення, на відміну від інших заходів державного фінансового контролю, є попередження порушень у сфері публічних закупівель без втручання у роботу об`єктів контролю.

Тобто, орган державного фінансового контролю проводить аналіз документів та інформації на дотримання замовником законодавства у сфері публічних закупівель.

Південний офіс Держаудитслужби відповідно до статті 5 Закону України "Про основні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні" від 26 січня 1993 року № 2939-ХІІ (далі - Закон № 2939) здійснює контроль за дотриманням законодавства у сфері закупівель шляхом проведення моніторингу закупівлі у порядку, встановленому статтею 8 Закону України "Про публічні закупівлі" від 25 грудня 2015 року № 922-VIII (далі - Закон № 922).

Відповідно до абзацу 2 частини 1 статті 8 Закону № 922 моніторинг процедури закупівлі здійснюється протягом проведення процедури закупівлі, укладення договору про закупівлю та його дії.

Відповідно до частин 6, 7 статті 8 Закону № 922-VIII за результатами моніторингу процедури закупівлі посадова особа органу державного фінансового контролю складає та підписує висновок про результати моніторингу процедури закупівлі (далі - висновок), що затверджується керівником органу державного фінансового контролю або його заступником. Такий висновок підлягає оприлюдненню в електронній системі закупівель протягом трьох робочих днів з дня його складання.

У висновку обов`язково зазначаються:

1) найменування, місцезнаходження та ідентифікаційний код замовника в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань, щодо якого здійснювався моніторинг процедури закупівлі;

2) назва предмета закупівлі із зазначенням коду за Єдиним закупівельним словником (у разі поділу на лоти такі відомості повинні зазначатися щодо кожного лота) та назви відповідних класифікаторів предмета закупівлі і частин предмета закупівлі (лотів) (за наявності) та його очікувана вартість;

3) унікальний номер оголошення про проведення конкурентної процедури закупівлі, присвоєний електронною системою закупівель, та/або унікальний номер повідомлення про намір укласти договір про закупівлю у разі застосування переговорної процедури закупівлі;

4) опис порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель, виявленого за результатами моніторингу процедури закупівлі;

5) зобов`язання щодо усунення порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель.

У висновку може зазначатися додаткова інформація, визначена органом державного фінансового контролю.

Як встановлено ч.10 ст.8 Закону України "Про публічні закупівлі", у разі незгоди замовника з інформацією, викладеною у висновку, він має право оскаржити висновок до суду протягом 10 робочих днів з дня його оприлюднення.

Статтею 15 Закону № 2939-ХІІ передбачено, що законні вимоги службових осіб органу державного фінансового контролю є обов`язковими для виконання службовими особами об`єктів, що контролюються.

Пунктами 8, 15 статті 10 цього ж Закону передбачено, що органу державного фінансового контролю надається право, зокрема, порушувати перед відповідними державними органами питання про визнання недійсними договорів, укладених із порушенням законодавства, у судовому порядку стягувати у дохід держави кошти, отримані підконтрольними установами за незаконними договорами, без установлених законом підстав та з порушенням законодавства; порушувати перед керівниками відповідних органів державної влади, органів місцевого самоврядування, підприємств, установ та організацій питання про притягнення до відповідальності осіб, винних у допущених порушеннях.

З наведених законодавчих положень вбачається, що складений за результатами моніторингу закупівлі висновок про результати моніторингу закупівлі є актом індивідуальної дії, який містить обов`язкові для виконання заходи, направлені на усунення виявлених порушень, і такий висновок в зобов`язальній частині може бути оскаржений як в адміністративному, так і в судовому порядку.

Постановою Кабінету Міністрів України від 12.10.2022 року № 1178 затверджені Особливості здійснення публічних закупівель товарів, робіт і послуг для замовників, передбачених Законом України "Про публічні закупівлі", на період дії правового режиму воєнного стану в Україні та протягом 90 днів з дня його припинення або скасування (далі - Особливості, в редакції чинній на час процедури закупівлі), які встановлюють порядок та умови здійснення публічних закупівель (далі закупівлі) товарів, робіт і послуг для замовників, передбачених Законом України "Про публічні закупівлі" (далі замовники), із забезпеченням захищеності таких замовників від воєнних загроз на період дії правового режиму воєнного стану в Україні та протягом 90 днів з дня його припинення або скасування.

Згідно до пункту 3 Особливостей, Замовники, що зобов`язані здійснювати публічні закупівлі товарів, робіт і послуг відповідно до Закону, проводять закупівлі з урахуванням цих особливостей та з дотриманням принципів здійснення публічних закупівель, визначених Законом.

Відповідно пункту 28 Особливостей, тендерна документація формується замовником відповідно до вимог статті 22 Закону з урахуванням цих особливостей.

Відповідно до абзацу 1 пункту 14 Особливостей закупівля здійснюється замовником на підставі наявної потреби або у разі планової потреби наступного року (планових потреб наступних періодів). Запланована закупівля, незалежно від її вартості, включається до річного плану закупівель замовника відповідно до статті 4 Закону. Відповідно до вимог пункту 4 частини 2 статті 4 Закону у річному плані повинна міститися інформація щодо коду економічної класифікації видатків бюджету (для бюджетних коштів).

Відповідно до вимог ч.2 ст.4 Закону України "Про публічні закупівлі" встановлено наступне: "У річному плані повинна міститися така інформація: 1) найменування, місцезнаходження та ідентифікаційний код замовника в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань, його категорія; 2) назва предмета закупівлі із зазначенням коду за Єдиним закупівельним словником (у разі поділу на лоти такі відомості повинні зазначатися стосовно кожного лота) та назви відповідних класифікаторів предмета закупівлі і частин предмета закупівлі (лотів) (за наявності); 3) розмір бюджетного призначення та/або очікувана вартість предмета закупівлі; 4) код економічної класифікації видатків бюджету (для бюджетних коштів); 5) вид закупівлі та орієнтовний початок проведення…"

Згідно ч.1 ст.8 Бюджетний кодекс України: "Бюджетна класифікація використовується для складання і виконання державного та місцевих бюджетів, звітування про їх виконання, здійснення контролю за фінансовою діяльністю органів державної влади, органів влади автономної Республіки Крим, органів місцевого самоврядування, інших розпорядників бюджетних коштів, проведення фінансового аналізу в розрізі доходів, організаційних, функціональних та економічних категорій видатків, кредитування, фінансування і боргу, а також для забезпечення загальнодержавної і міжнародної порівнянності бюджетних показників. Бюджетна класифікація є обов`язковою для застосування всіма учасниками бюджетного процесу в межах бюджетних повноважень."

Як передбачено п.п.1.1, 1.2 Інструкції щодо застосування економічної класифікації видатків бюджету, затверджено наказом Міністерства фінансів України від 12.03.2012 року №333, економічна класифікація видатків бюджету призначена для розмежування видатків бюджетних установ та одержувачів бюджетних коштів за економічними характеристиками операцій, які здійснюються відповідно до функцій держави та місцевого самоврядування. Економічна класифікація видатків бюджету забезпечує єдиний підхід до всіх учасників бюджетного процесу з точки зору виконання бюджету. Видатки на проведення публічних закупівель здійснюються за відповідними кодами економічної класифікації видатків бюджету залежно від економічної суті платежу.

Позивач не заперечує, що у річному плані закупівель відсутня інформація щодо коду економічної класифікації видатків бюджету. Разом з тим, суд погоджується з доводами позивача. що відсутність коду економічної класифікації видатків бюджету не впливає на дотримання основних принципів здійснення закупівель. Коли під час моніторингу виявляються якісь недоліки, які в дійсності не призвели до порушення основні принципи здійснення закупівель, такі порушення вважаються суто формальними, тобто такими, що не мають призводити до скасування тендеру, чи до вимог про розірвання договорів. Наслідками таких, формальних порушень, є виключно попередження щодо недопустимості їх повторення у майбутньому. Відповідачем ні у висновку, ані у відзиві не доведено, що відсутність у Плані закупівель "коду економічної класифікації видатків бюджету" призвело до не забезпечення ефективного та прозорого здійснення закупівель, не створення конкурентного середовища у сфері публічних закупівель, не запобігання проявам корупції у цій сфері, розвитку добросовісної конкуренції.

У пункті 1 Таблиці Розділу 1 Додатка 1 до ТД Замовником визначено, що на підтвердження відповідності кваліфікаційному критерію щодо наявності в учасника процедури закупівлі працівників відповідної кваліфікації, які мають необхідні знання та досвід учасник у складі тендерної пропозиції повинен надати наступні документи: довідку у довільній формі, що містить інформацію про працівників, які будуть залучатися до постачання товарів. Учасник відповідає кваліфікаційному критерію, якщо надає довідку з усією інформацією, що вимагає замовник, в якій підтверджує наявність працівників, які будуть залучатися до постачання товару та документи, що підтверджують статус таких працівників на підприємстві, накази, штатний розпис тощо.

Сторони не заперечують, що учасник ТОВ "Апофарм" у складі тендерної пропозиції надав довідку від 11.03.2024 № 04/11032024, в якій повідомив про наявність 7 (семи) працівників, які будуть залучатися до постачання товарів, а саме: генерального директора ОСОБА_6 , виконавчого директора Мороз В.А., завідувача аптечного закладу Великоцької Н.В., провізора, уповноваженої особи Жук І.В., комплектувальника товарів Гоцацюк О.В., бухгалтера Яковина Ї.П. та водія ОСОБА_1 , надав накази про прийом на роботу працівників.

Також сторони не заперечують. що ТОВ "Апофарм" припустився помилок у ініціалах вказаних працівників. Згідно наказу від 13.01.2020 № 19-к прізвище та ім`я по батькові завідувача аптечного складу - ОСОБА_2 , тоді як у довідці вказано ОСОБА_3 . Щодо водія, в копії наказу від 31.10.2022 року № 42-к, наданої учасником зазначено - ОСОБА_4 , а у довідці вказано ОСОБА_1 .

Про вказану помилку позивач повідомив відповідача на запит від 04.04.2024.

Зазначені помилки в ініціалах вказаних працівників відповідачем було оцінено як ненадання документів , що підтверджують статус працівників на підприємстві, та є порушенням пункту 1 Таблиці Розділу 1 Додатка 1 до ТД.

Суд погоджується з доводами позивача про те, що зазначені помилки підпадають під визначення формальні описки/помилки, перелік яких затверджений наказом Мінекономіки від 15.04.2020 № 710 "Про затвердження Переліку формальних помилок", а саме: "Помилка, зроблена Учасником процедури закупівлі під час оформлення тексту документа /унесення інформації в окремі поля електронної форми тендерної пропозиції (у тому числі комп`ютерна коректура, заміна літери (літер) та /або цифри (цифр), переставлення літер (цифр) місцями, пропуск літер (цифр), повторення слів, немає пропуску між словами, заокруглення числа), що не впливає на ціну тендерної пропозиції Учасника процедури закупівлі та не призводить до її спотворення та / або не стосується характеристики предмета закупівлі, кваліфікаційних критеріїв до учасника процедури закупівлі".

Частиною 3 статті 22 Закону № 922 встановлено, що тендерна документація може містити опис та приклади формальних (несуттєвих) помилок, допущення яких учасниками не призведе до відхилення їх пропозицій. Формальними (несуттєвими) вважаються помилки, що пов`язані з оформленням тендерної пропозиції та не впливають на зміст пропозиції, а саме - технічні помилки та описки. Головне при цьому має бути враховано, що тендерна документація не повинна містити вимог, що обмежують конкуренцію та призводять до дискримінації учасників, що обумовлено частиною 4 даної статті Закону. З боку позивача ніяким чином не допущено обмеження конкуренції та не призвело до дискримінації учасників. Виявлені відповідачем помилки у ініціалах двох працівників повністю підпадають під наведені вище визначення формальних (несуттєвих) помилок, допущення яких учасниками не може призводити до відхилення їх пропозицій, та з огляду на те, що у Висновку не встановлено, що помилки у ініціалах двох працівників якимось чином обмежили конкуренцію та призвели до дискримінації інших учасників, то на думку суду, оскаржений Висновок у цій частині є необгрунтованим та таким, що підлягає скасуванню. Замовник у пункті 1 Таблиці Розділу 1 Додатка 1 до ТД вимагав надання довідки, в якій учасник підтверджує наявність працівників, які будуть залучатися до постачання товару та документи, що підтверджують статус таких працівників на підприємстві (накази, штатний розпис тощо).

Відповідно до підпункту 1 пункту 1 Розділу 3 "Інструкція з підготовки тендерної пропозиції" ТД учасники процедури закупівлі подають тендерні пропозиції у формі електронного документа чи скан-копій через електронну систему закупівель. Тендерна пропозиція учасника має відповідати ряду вимог, зокрема: документи мають бути чіткими та розбірливими для читання. У пункті 1 Таблиці Розділу 3 Додатка 1 до ТД Замовником визначено перелік іншої інформації, яку необхідно надати учаснику у складі тендерної пропозиції, а саме:

1. Копію документу (ів), що підтверджує повноваження особи, яка підписує тендерну пропозицію та/або уповноважена на підписання договору про закупівлю:

- виписка з протоколу засновників або копія протоколу засновників, або

- наказ про призначення, або

- довіреність або доручення

- або інший документ, що підтверджує повноваження посадової особи учасника на підписання документів)

2. Статут із змінами (в разі їх наявності) або іншого установчого документу.

Учасник ТОВ "Апофарм" у складі тендерної пропозиції надав: статут, який затверджений протоколом загальних зборів Засновників ТОВ "Апофарм" від 12.12.2019 №12/12, лист від 11.03.2024 № 06/11032024 про код доступу до статуту, Статут з неякісним зображенням сторінок (відсутні окремі пункти статуту) та відповідно не є чітким та розбірливим для читання, що не відповідає вимогам підпункту 1 пункту 1 Розділу 3 "Інструкція з підготовки тендерної пропозиції" ТД та підпункту 2 пункту 1 Таблиці Розділу 3 Додатка 1 до ТД.

Статут учасника вимагається у тендерній документації для перевірки правомочності на укладення договору про закупівлю та підписання пропозиції, оскільки така вимога міститься у розділі 3 "Інша інформація встановлена відповідно до законодавства (для УЧАСНИКІВ- юридичних осіб, фізичних осіб та фізичних осіб-підприємців), п. 1 з найменуванням "Правомочність на укладення договору про закупівлю та підписання пропозицій".

Інформація що виконавчий орган Товариства це генеральний та виконавчий директор розміщена у статті 11 Статуту учасника. Позивач стверджує, що перевірив інформацію, надану учасником, про те що ОСОБА_5 , як виконавчий директор, має право підписання цінової пропозиції та договору за результатами цієї закупівлі. Також позивач посилається на те. що надані документи були достатньо "чіткі" та достатньо "розбірливі", уповноважена особа з боку позивача не виявила жодних порушень. Документи були подані в електронному вигляді та розглядались саме в електронному вигляді.

Відповідач не пояснив суду у відзиві на позовну заяву та у висновку що саме не зміг прочитати , та які саме пункти статуту він вважає такими, що відсутні у поданій електронній копії Статуту, тому посилання на не розбірливість є суто суб`єктивним фактором. Отже, у сукупності з іншими документами, які були надані у складі тендерної пропозиції на підтвердження повноваження особи, яка підписує тендерну пропозицію та/або уповноважена на підписання договору про закупівлю, позивач перевірив повноваження представника учасника.

Надаючи оцінку визначеному у Висновку способу усунення Замовником порушень, ,суд вважає за необхідне зазначити таке. За результатами моніторингу процедури закупівлі Південним офісом зобов`язано позивача здійснити заходи щодо усунення виявлених порушень шляхом розірвання договору з дотриманням положень Господарського кодексу України та Цивільного кодексу України та протягом п`яти робочих днів з дня оприлюднення висновку оприлюднити через електронну систему закупівель інформацію та/або документи, що свідчать про вжиття таких заходів.

Разом з тим, згідно з частиною шостою статті 8 Закону № 922 за результатами моніторингу процедури закупівлі посадова особа органу державного фінансового контролю складає та підписує висновок про результати моніторингу процедури закупівлі, що затверджується керівником органу державного фінансового контролю або його заступником. Такий висновок підлягає оприлюдненню в електронній системі закупівель протягом трьох робочих днів з дня його складання.

Відповідно до частини сьомої статті 8 Закону № 922 у висновку обов`язково зазначаються:

1) найменування, місцезнаходження та ідентифікаційний код замовника в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань, щодо якого здійснювався моніторинг процедури закупівлі;

2) назва предмета закупівлі із зазначенням коду за Єдиним закупівельним словником (у разі поділу на лоти такі відомості повинні зазначатися щодо кожного лота) та назви відповідних класифікаторів предмета закупівлі і частин предмета закупівлі (лотів) (за наявності) та його очікувана вартість;

3) унікальний номер оголошення про проведення конкурентної процедури закупівлі, присвоєний електронною системою закупівель, та/або унікальний номер повідомлення про намір укласти договір про закупівлю у разі застосування переговорної процедури закупівлі;

4) опис порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель, виявленого за результатами моніторингу процедури закупівлі;

5) зобов`язання щодо усунення порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель.

Моніторинг процедури закупівлі здійснюється протягом проведення процедури закупівлі, укладення договору про закупівлю та його дії.

Отже, законодавець встановив можливість проведення органами державного фінансового контролю моніторингу процедур закупівель, у тому числі, коли договори про закупівлю, укладені за результатами проведених замовникам процедур закупівель, знаходяться вже на стадії виконання сторонами та до кінцевого виконання сторонами своїх зобов`язань. При цьому, не завжди органи державного фінансового контролю мають можливість охопити усі процедури закупівель замовників на стадії проведення процедур закупівель до укладання договору. Тому, у таких випадках у разі виявлення органами державного фінансового контролю порушень замовниками законодавства у сфері закупівель єдиним можливим зобов`язанням щодо усунення виявлених порушень може бути лише зобов`язання щодо припинення зобов`язань за договором, в тому числі із застосуванням відповідних наслідків недійсності/нікчемності договору. Таким чином, Південний офіс Держаудитслужби конкретизував, яких саме заходів має вжити позивач. Відповідно до правової позиції Верховного Суду, викладеної у постанові від 26.10.2022 у справі № 420/693/21 варіант усунення порушення шляхом розірвання договору направлений на приведення відносин між сторонами у первісний стан.

В даному випадку встановленні відповідачем в ході моніторингу процедури закупівлі порушення суд вважає формальними та такими, що не свідчить про вчинення позивачем дій, пов`язаних з не забезпеченням прозорого здійснення закупівель, сприяння проявам корупції чи порушенню добросовісної конкуренції. Виявлені формальні помилки , за умови відсутності інших порушень, не можуть бути обґрунтованою підставою для такого висновку як необхідність розірвання укладеного договору.

Слід відмітити, що висновок Північного офісу Держаудитслужби про результати моніторингу процедури закупівлі, який є предметом оскарження, за своїм змістом є рішенням суб`єкта владних повноважень, прийнятим в межах реалізації повноважень органу державного фінансового контролю, та визначає позивачу певні зобов`язання для виконання. Загальними вимогами, які висуваються до актів індивідуальної дії, як акту правозастосування, є його обґрунтованість та вмотивованість, тобто наведення суб`єктом владних повноважень конкретних підстав його прийняття (фактичних і юридичних), а також переконливих і зрозумілих мотивів його прийняття. Відповідно до пунктів 1 та 3 ч. 2 ст. 2 КАС України у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України; обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії). Загальними вимогами, які висуваються до актів індивідуальної дії, як акта правозастосування, є його обґрунтованість та вмотивованість, тобто наведення суб`єктом владних повноважень конкретних підстав його прийняття (фактичних і юридичних), а також переконливих і зрозумілих мотивів його прийняття.

Відповідно до ч. 2 ст. 77 КАС України в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

У таких справах суб`єкт владних повноважень не може посилатися на докази, які не були покладені в основу оскаржуваного рішення, за винятком випадків, коли він доведе, що ним було вжито всіх можливих заходів для їх отримання до прийняття оскаржуваного рішення, але вони не були отримані з незалежних від нього причин.

Оцінюючи усі докази, які були досліджені судом у їх сукупності, суд дійшов висновку про наявність підстав для задоволення позовних вимог

У відповідності до статті 139 КАС України "При задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа". Позивач сплатив судовий збір при поданні позову в сумі 3028 грн.

Керуючись ст.ст. 139, 243-246, 250, 255, 295 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

ВИРІШИВ:

Задовольнити позов комунального некомерційного підприємства "ДИТЯЧА МІСЬКА ПОЛІКЛІНІКА № 6" Одеської міської ради.

Визнати протиправним та скасувати висновок Південного офісу Держаудитслужби про результати моніторингу процедури закупівлі від 16.04.2024 року №UA-2024-03-05-004016-a.

Стягнути з Південного офісу Держаудитслужби () на користь комунального некомерційного підприємства "ДИТЯЧА МІСЬКА ПОЛІКЛІНІКА № 6" Одеської міської ради () 3028 (три тисячі двадцять вісім) грн. витрат по сплаті судового збору.

Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті апеляційного провадження чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду. Рішення суду набирає законної сили в порядку, визначеному ст.255 КАС України.

Відповідно до ст. 295 КАС України, апеляційна скарга на рішення суду подається до П`ятого апеляційного адміністративного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частину рішення суду, або розгляд справи проводився в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Повний текст рішення складено та підписано 15.10.2025.

Суддя Вікторія ХОМ`ЯКОВА