Справа № 420/30383/25
Суддя: Радчук А.А.
Дата ухвалення: 2025-10-16 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

16 жовтня 2025 року м. Одеса

Одеський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Радчука А.А., розглянувши в приміщенні Одеського окружного адміністративного суду в порядку спрощеного позовного провадження без виклику сторін справу за адміністративним позовом товариства з обмеженою відповідальністю «МАСКІНІ ПРОДАКТ» (49107, м. Дніпро, вул. Генерала Пушкіна, 1, ) до Одеської митниці (65078, м. Одеса, вул. Івана та Юрія Лип, 21-А; ) про визнання протиправними та скасування рішень про коригування митної вартості товарів та карток відмови,-

ВСТАНОВИВ:

До Одеського окружного адміністративного суду надійшов адміністративний позов Товариства з обмеженою відповідальністю «МАСКІНІ ПРОДАКТ» до Одеської митниці, в якій позивач просить:

визнати протиправними та скасувати рішення Одеської митниці про коригування митної вартості товарів № UA500020/2025/000200/2 від 02.07.2025, № UA500020/2025/000206/2 від 11.07.2025, № UA500020/2025/000208/2 від 17.07.2025, № UA500020/2025/000209/2 від 17.07.2025, № UA500020/2025/000221/2 від 22.07.2025;

визнати протиправними та скасувати картки відмови Одеської митниці в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення № UA500020/2025/000323 від 02.07.2025, № UA500020/2025/000332 від 11.07.2025, № UA500020/2025/000333 від 17.07.2025, № UA500020/2025/000335 від 17.07.2025, № UA500020/2025/000349 від 22.07.2025.

В обґрунтування позовних вимог зазначено, що з метою митного оформлення товарів, поставлених на підставі Контракту № 170225 від 17.02.2025, укладеного між компанією «WYSOKI LOT» sp. z о.о., Польща (Продавець) та ТОВ "МАСКІНІ ПРОДАКТ" (Покупець), декларантом позивача до Одеської митниці було подано наступні митні декларації: № 25UA04U5 від 02.07.2025 року; № 25UA41U0 від 11.07.2025 року; № 25UA06U5 від 17.07.2025 року; № 25UA07U4 від 17.07.2025 року; № 25UA78U2 від 22.07.2025 року.

Декларантом було визначено митну вартість за першим основним методом - за ціною договору (контракту) щодо товарів, які імпортуються (вартість операції), та подано документи, що підтверджують їх митну вартість.

Однак, по зазначеним митним деклараціям Одеською митницею були прийнті оскаржувані рішення про коригування митної вартості товарів, у яких відповідач застосував шостий (резервний) метод для визначення митної вартості Товару. Також на підставі цих рішень про коригування митної вартості товарів Одеською митницею було винесено оскаржувані картки відмови в прийнятті митних декларацій, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення.

З такими рішеннями митного органу позивач не погоджується та щодо підстав прийняття оскаржуваних рішень зазначає таке.

Щодо зауважень стосовно умов оплати за товар, а саме оплата шляхом банківського безготівкового переказу на протязі 365 днів з дати поставки товару та наявність посередника у вказаній зовнішньоекономічній операції, позивач зазначає, що згідно умов контракту, оплата товару покупцем проводиться шляхом безготівкового перерахування коштів на банківський рахунок продавця.

Щодо висновків митного органу про неприйнятність відстрочки платежу на 365 банківських днів та її вплив на митну вартість імпортованого товару національне законодавство не містить положень, які б обмежували строки розрахунків за імпортними операціями, а відстрочка платежу не змінює суму, що підлягає сплаті, а лише відкладає момент її перерахування. Митний орган не довів, що ціна в інвойсах не відповідає дійсній вартості синтетичної тканини.

Щодо класифікації контракту як прихованої лізингової операції контракт № 170225 від 17.02.2025 та характер товару, що постачається на підставі даного контракту суперечать конструкції лізингових відносин.

Щодо права платника податків на формування податкового кредиту з ПДВ при імпорті товарів у разі відстрочки оплати - відстрочка оплати на 365 днів, передбачена контрактом № 170225 від 17.02.2025, є комерційною умовою, яка не впливає на порядок оподаткування ПДВ при імпорті та не порушує жодних положень податкового законодавства України. Жодна норма Податкового кодексу України не встановлює залежність права на податковий кредит від факту чи строків оплати постачальнику.

Щодо зауважень митного органу до інвойсів, позивач заначив, що розбіжності між інвойсом та пакувальним листом, зокрема відсутність у інвойсі деталізації фізичних характеристик товару, відсутність у інвойсі даних про виробника чи торговельну марку, а також відсутність інформації про вид транспорту, не є достатньою підставою для коригування митної вартості, оскільки відсутня законодавчо встановлена вимога щодо обов`язкового зазначення таких даних в інвойсі. Також позивач вказав, що відповідно до умов поставки СРТ Міжнародної торгової палати (Інкотермс 2020) договір перевезення укладається за рахунок продавця, а вартість перевезення вже включена в ціну товару, тому зазначення або не зазначення виду транспорту в інвойсах жодним чином не впливає на вартість імпортованого товару.

Щодо відсутності інформації здійснення / не здійснення страхування оцінюваних товарів - в інвойсах (invoice) № WLMS20250609/32-UA від 09.06.2025, № WLMS20250107/34-UA від 01.07.2025, № WLMS20250307/36-UA від 03.07.2025, № WLMS20250407/37-UA від 04.07.2025, № WLMS20250710/38-ЬA від 10.07.2025 наведені умови поставки СРТ - Дніпро та вказано, що страхування товарів не проводилось (Goods we not insured). Також згідно умов поставки СРТ, Покупець не має жодного зобов`язання перед продавцем, а Продавець не має жодного зобов`язання перед покупцем щодо укладення договору страхування. Крім того, в листах від 02.07.2025, від 11.07.2025, від 17.07.2025, від 17.07.2025, від 22.07.2025 уповноважена особа декларанта повідомила митницю про о страхування вантажу не здійснювалось. За таких обставин, вимоги митного органу про надання відомостей про страхування товару є безпідставними.

Щодо ненадання до митного оформлення товаросупровідних документів та документів, які містять інформацію про витрати, пов`язані з перевантаженням товару, вартість зберігання та організацію транспортно-експедиційного обслуговування за межами митної території України. У зв`язку із застосуванням умов поставки товарів СРТ м. Дніпро, Україна, продавець (компанія WYSOKI LOT» SP. Z О.О., Польща) зобов`язаний оплатити витрати перевезення товару до названого місця призначення м. Дніпро, Україна. Покупець TOB "МАСКІНІ ПРОДАКТ не здійснював будь-яких витрат на транспортування, витрат на навантаження, вивантаження та обробку оцінюваних товарів, пов`язаних з їх транспортуванням до місця ввезення на митну територію України, а також до місця призначення (м. Дніпро, Україна) тощо. Витрати на перевезення (транспортування) оцінюваних товарів до місця ввезення на митну територію України та до місця призначення, а також витрати на навантаження, вивантаження та обробку оцінюваних товарів, пов`язані з їх транспортуванням до місця ввезення на митну територію України та до місця призначення вже включені до ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті. Також позивач зазначив, що положеннями Митного кодексу України не передбачений обов`язок декларанта надавати для митного оформлення товару інформацію та документи, які мали вплив на процес формування ціни товару.

Окрім того, ані умовами контракту № 170225 від 17.02.2025, а ні умовами поставки СРТ не передбачено обов`язку продавця надати покупцю товарів товаротранспортні документи (коносамент, маніфест) за якими товар було доставлено з Китаю до Румунії, а також не передбачено, що перевезення має бути здійснено виключно наземним транспортом та/або виключається перевезення іншими видами транспорту. Відповідні документи позивачу продавцем товарів надано не було.

Щодо відсутності підпису на коносаменті - наданий до митного органу коносамент від 19.05.2025 № MRFB237019463 є телекс-релізом (Telex Release) оригіналу коносамента від 19.05.2025 № MRFB237019463. На телекс-реліз підпис капітана не проставляється і не передбачений звичаями морських перевезень, оскільки капітан підписує коносамент (як представник перевізника як доказ прийняття вантажу на борт) лише у момент його видачі, але не бере ті у процедурі телекс-релізу і не видає цей документ.

Щодо різниці у датах видачі коносаментів та інвойсів - Іноземний митний орган підтверджує правильність виконання митних процедур шляхом видачі митної (експортної) декларації та тільки після цього морський перевізник може прийняти відповідний товар та видати коносамент. З коносаментів убачається, що товар містився у контейнерах та фактично був завантажений на борт 19.05.2025, 17.05.2025, 03.05.2025, самі коносаменти були видані в ці ж дні, що не створює будь-яких логічних суперечностей. Дата оформлення інвойсів обумовлена тим, що товар поставлявся позивачеві на умові післясплати про що зазначено у цих інвойсах.

Щодо зауважень стосовно додатково наданих прайс-листів - відомості, зазначені у цих прайс-листах відповідали інформації, наведеній у інвойсах, а отже підтверджували відомості про митну вартість товарів, заявлену декларантом до Одеської митниці. Також позивач посилається на практику Верховного суду, відповідно якої прайс-лист не є основним документом на підтвердження митної вартості товару, в зв`язку з чим будь-які сумніви правильності його складання не повинні впливати на висновок митного органу про необхідність коригування митної вартості товару.

Щодо витребування додаткових документів позивач вказав, що враховуючи, що подані до митного оформлення інвойси, контракт та інші товаросупровідні документи узгоджені та не містять жодних розбіжностей, містять інформацію про спосіб, структуру та термін оплати, то згідно з частиною п`ятою статті 53 Митного кодексу України від 13.03.2012 № 4495-VI, вимога надати додаткові документи є неправомірною, оскільки заборонено витребовувати документи, не передбачені цією статтею або за відсутності підстав, передбачених частиною третьою.

Щодо використання в оскаржуваних рішеннях другорядного методу визначення митної вартості резервного, позивач вказує, що приймаючи оскаржувані рішення Одеська митниця не вказала, яким чином митна вартість товарів була визначена саме в такому розмірі, які складові вплинули на формування такої вартості, та не навела жодних розрахунків, за якими митним органом було визначено таку вартість товарів. Також Одеською митницею не наведені порівняння характеристик оцінюваного товару та характеристик товару, ціна якого взята за основу для коригування митної вартості, пояснення щодо зроблених коригувань на обсяги партії подібних (аналогічних), комерційних умов тощо та не зазначена докладна інформація і джерела, які використовувалися митним органом при визначенні митної вартості оцінюваних товарів із застосуванням другорядних методів (тобто не наведене обґрунтування числового значення митної вартості товарів, скоригованої митним органом, та фактів, які вплинули на таке коригування).

Ухвалою судді від 11.09.2025 року відкрито провадження по справі та призначено справу до розгляду за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами а також витребувано з Одеської митниці належним чином засвідчені копії документів, які були підставою для прийняття рішень про коригування митної вартості товарів № UA500020/2025/000200/2 від 02.07.2025, № UA500020/2025/000206/2 від 11.07.2025, № UA500020/2025/000208/2 від 17.07.2025, № UA500020/2025/000209/2 від 17.07.2025, № UA500020/2025/000221/2 від 22.07.2025 та карток відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення № UA500020/2025/000323 від 02.07.2025, № UA500020/2025/000332 від 11.07.2025, № UA500020/2025/000333 від 17.07.2025, № UA500020/2025/000335 від 17.07.2025, № UA500020/2025/000349 від 22.07.2025, а також копії митних декларацій від 16.06.2025 року № UA110020/2025/2195, від 08.06.2025 року № UA500580/2025/4150, від 01.05.2025 року № UA500580/2025/3235, від 19.05.2025 № UA500580/2025/003554.

26.09.2025 року до суду надійшов відзив на адміністративний позов, згідно якого відповідач вважає, що позов не підлягає задоволенню з наступних підстав.

Відповідач зауважив, що надані позивачем документи містили розбіжності та не містили всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари, які підтверджують митну вартість товарів, що виключало можливість перевірки митним органом числового значення заявленої митної вартості у відповідності до умов частини 1 статі 54 МКУ, та обумовлювало необхідність запитувати від декларанта або уповноваженої ним особи встановлені статтею 53 цього Кодексу додаткові документи та відомості. Однак митним органом було отримано прайс листи Б/н з повідомленням, що у встановлений термін інші додаткові витребувані митним органом надаватись не будуть.

Як зазначив відповідач, надані прайс-листи видано не виробником товару- «T-MAC TECHNOLOGY CO» (CN), а продавцем товару- «WYSOKI LOT» sp. z o.o..» (PL), що не відповідає зазначеним вимогам Митного кодексу України щодо об`єктивності даних, які декларант зобов`язаний надавати митному органу та унеможливлює обчислення звичайної конкурентної ціни при продажу товару іншим покупцям відповідно до положень Генеральної угоди з тарифів і торгівлі. Також у наданому до митного оформлення прайс-листі від 01.07.2025 б/н зазначено ціну товару на умовах CPT Дніпро, таким чином призначено для відповідного регіону, тобто даний прайс-лист не призначений для необмеженого кола осіб та не може використовуватись для підтвердження заявленої митної вартості оцінюваних товарів; у надному прайс листі зазначено найменування товару синтетична тканина без наведення точних характеристик товару від яких може залежати вартість товару.

Таким чином, на думку митниці, вказані вище розбіжності усунені не були. Декларантом не подані документи згідно з переліком та відповідно до умов, зазначених у частинах другій-четвертій статті 53 МКУ. Отже, оскільки в документах, які надані позивачем до Одеської митниці разом з митними деклараціями (МД) № 25UA04U5 від 02.07.2025, № 25UA41U0 від 11.07.2025, № 25UA06U5 від 17.07.2025, № 25UA07U4 від 17.07.2025, № 25UA78U2 від 22.07.2025 містились розбіжності та не містилися всі відомості, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари, які підтверджують митну вартість товарів, а також декларантом не подані витребувані митницею додаткові документи, які підтверджують митну вартість товарів, то зазначені обставини, у відповідності до п.2 ч.6 ст. 54 МКУ, були підставою для прийняття митницею рішення про коригування митної вартості товарів та відмови митним органом у митному оформленні товарів за заявленою декларантом або уповноваженою ним особою митною вартістю.

Як зазначив відповідач, у відношенні товарів можливо застосувати резервний метод.

За допомогою інформації, отриманої за результатами здійснення митного контролю із зазначенням номерів відповідних митних декларацій, яка міститься у спеціалізованому програмно-інформаційному комплексі Єдиної автоматизованої інформаційної системи (ЄАІС), АСМО «Інспектор» встановлено, що рівень митної вартості товарів, митне оформлення яких вже здійснено, є більшим.

Як стверджує відповідач, за допомогою інформації, отриманої за результатами здійснення митного контролю із зазначенням номерів відповідних митних декларацій, яка міститься у спеціалізованому програмно-інформаційному комплексі Єдиної автоматизованої інформаційної системи (ЄАІС), АСМО «Інспектор» встановлено, що рівень митної вартості товарів, митне оформлення яких вже здійснено, є більшим та становить: по товарам №1, з урахуванням заявленого коду товару згідно УКТЗЕД ), країни виробництва (СN), опису товарів (Тканина трикотажна, із синтетичних волокон) , згідно умов поставки CPT митне оформлення яких здійснено за ціною угоди у найближчий до митного оформлення час товару (червень 2025р.) є більшим і становить 3,96 дол. США/кг. (МД від 16.06.2025 № UA110020/2025/2195, від 08.06.2025 № UA500580/2025/4150), ніж заявлено декларантом 3,05 дол. США/кг; по товарам №2, з урахуванням заявленого коду товару згідно УКТЗЕД ), країни виробництва (СN), опису товарів (1. Тканини трикотажні, ворсові із синтетичних волокон) , згідно умов поставки CPT митне оформлення яких здійснено за ціною угоди у найближчий до митного оформлення час товару (травень 2025р.) є більшим і становить 3,97 дол. США/кг. (МД від 16.04.2025 № UA209170/2025/ 032478, від 01.05.2025 № UA500580/2025/3235), ніж заявлено декларантом 3,05 дол. США/кг. по товарам з урахуванням заявленого коду товару згідно УКТЗЕД ), країни виробництва (СN), опису товарів (Полотно трикотажне синтетичне пофарбоване), згідно умов поставки CPT митне оформлення яких здійснено за ціною угоди у найближчий до митного оформлення час товару (квітень 2025р.) є більшим і становить 3,96 дол. США/кг. (МД від 09.04.2025 № UA408020/2025/013213, від 24.02.2024 № UA500020/2025/001553; № UA500020/2025/001563; № UA500020/2025/001550), ніж заявлено декларантом 3,05 дол. США/кг.

На переконання відповідача, у рішеннях про коригування митної вартості № UA500020/2025/000200/2 від 02.07.2025, № UA500020/2025/000206/2 від 11.07.2025, № UA500020/2025/000208/2 від 17.07.2025, № UA500020/2025/000209/2 від 17.07.2025, № UA500020/2025/000221/2 від 22.07.2025 наведено достатнє обґрунтування причин, через які заявлену декларантом митну вартість не може бути визнано, також у цьому рішенні про коригування митної вартості визначені джерела інформації, що використовувалися митним органом для визначення митної вартості, а саме: спеціалізовані програмно-інформаційні комплекси Єдиної автоматизованої інформаційної системи (ЄАІС), у яких міститься інформація, отримана за результатами здійснення митного контролю.

26.09.2025 року до суду від представника Одеської митниці надійшло клопотання про розгляд справи за правилами спрощеного позовного провадження з повідомленням (викликом) сторін.

Ухвалою суду від 02.10.2025 року відмовлено у задоволенні клопотання представника відповідача про розгляд у порядку спрощеного позовного провадження з повідомленням (викликом) сторін.

Інших заяв по суті під час розгляду справи до суду не надходило.

Дослідивши матеріали адміністративної справи, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтується адміністративний позов, судом встановлено наступне.

У ході здійснення господарської діяльності Позивача 17.02.2025 року між Компанією «WYSOKI LOT» sp. z о.о., Польща (Продавець) та Товариством з обмеженою відповідальністю «МАСКІНІ ПРОДАКТ» (Покупець) було укладено контракт № 170225, відповідно до предмету якого в порядку та на умовах, визначених цим контрактом продавець вв`язується передати у власність покупцеві, а покупець зобов`язується прийняти у власність від продавця на умовах, вказаних в інвойсі до даного контракту, (згідно з правилами інкотермс в редакції 2020 р.) товари. рекламна продукція також може передаватися продавцем у власність покупцеві на безоплатній основі. поставка товару по даному контракту буде виконуватись партіями згідно інвойса на кожну партію (п. 1.1. контракту).

Страхування товару можливе за додатковою згодою сторін (п. 1.3 контракту).

Сторонами встановлено перелік необхідних товаросупровідних документів, а саме: CMR, інвойс, які є невід`ємною частиною контракту (п. 1.4 контракту).

Номенклатура, кількість та ціна товару вказуються в інвойсі на кожну партію (п. 2.1 контракту).

Валюта контракту визначається у Доларах США (п. 2.2 контракту).

Умови поставки, місце призначення та вид транспорту, що застосовується для перевезення ТОВАРУ від продавця покупцеві визначаються СТОРОНАМИ в інвойсі на кожну окрему партію товару згідно з Правилами ІНКОТЕРМС в редакції 2020 р. (п. 3.1 контракту).

Оплата товару покупцем проводиться шляхом безготівкового перерахування коштів на банківський рахунок продавця (п. 4.2 контракту).

Покупець повинен здійснити оплату ТОВАРУ згідно даного КОНТРАКТУ, інвойсів та митних декларацій до контракту протягом 365 (трьохста шістдесяти п`яти) банківських днів від дати, наступної за датою поставки товару. Датою поставки ТОВАРУ потрібно вважати дату, визначену в п. 5.11 даного контракту (п. 4.3 контракту).

Датою поставки товару вважати дату оформленої митної декларації (п. 5.1 контракту).

В межах Контракту № 170225 від 17.02.2025 року ТОВ «МАСКІНІ ПРОДАКТ» імпортовано на митну територію України в товари, зазначені у інвойсах №№ WLMS20250609/32-UA від 09.06.2025, WLMS20250107/34-UA від 01.07.2025, WLMS20250307/36-UA від 03.07.2025, WLMS20250407/37-UA від 04.07.2025, WLMS20250710/38-UA від 10.07.2025.

На підставі вказаного декларантом позивача подано митні декларації:

(МД) №25UA04U5 на товар № 1 - тканина трикотажна машинного в`язання, із синтетичних волокон, пофарбована, може використовуватись для пошиву, оздоблення, для будівельних робіт, для пакування, в асортименті, у рулонах, всього 2050 рулонів. Торговельна марка - ATextile, New Sample. Виробник - PRESTIGE TEXTILES LIMITED. Країна виробництва CN.

(МД) № 25UA41U0 на товар № 1 - трикотажне полотно, поперечнов`язане, із синтетичних волокон, пофарбоване - тканина синтетична (склад волокон 100% поліестер), просочення, дублювання та покриття пластмасами відсутнє, без вмісту еластомірних та гумових ниток, може використовуватись для оздоблення, пошиву та у клінінговому сервісі, у рулонах, в асортименті, всього 1609 рулонів. Торговельна марка MTITextile. Виробник - T-MAC TECHNOLOGY CO., LTD. Країна виробництва CN; товар № 2 - полотна трикотажні ворсові, машинного в`язання, виготовлені з синтетичних волокон, пофарбовані - тканина ворсова, може використовуватись для оздоблення, пошиву та у клінінговому сервісі, у рулонах, в асортименті, всього 302 рулони. Торговельна марка MTITextile. Виробник - T-MAC TECHNOLOGY CO., LTD. Країна виробництва CN.

(МД) № 25UA06U5 на товар № 1 - тканина трикотажна машинного в`язання, із синтетичних волокон, пофарбована, може використовуватись для пошиву, оздоблення, для будівельних робіт, для пакування, в асортименті, у рулонах, всього 891 рулон. Торговельна марка MTITextile. Виробник - T-MAC TECHNOLOGY CO., LTD. Країна виробництва CN; - товар № 2 - тканини трикотажні ворсові, машинного в`язання, виготовлені з синтетичних волокон, пофарбовані, можуть використовуватись для пошиву, оздоблення, для будівельних робіт, для пакування, в асортименті, у рулонах, всього 167 рулонів. Торговельна марка MTITextile. Виробник - T-MAC TECHNOLOGY CO., LTD. Країна виробництва CN;

(МД) № 25UA07U4 на товар № 1 - тканини трикотажні ворсові, машинного в`язання, виготовлені з синтетичних волокон, пофарбовані, можуть використовуватись для пошиву, оздоблення, для будівельних робіт, для пакування, в асортименті, у рулонах, всього 579 рулонів. Торговельна марка MTITextile. Виробник - T-MAC TECHNOLOGY CO., LTD. Країна виробництва CN;

(МД) № 25UA78U2 на товар № 1 - тканина трикотажна машинного в`язання, із синтетичних волокон, пофарбована, може використовуватись для пошиву, оздоблення, для будівельних робіт, для пакування, в асортименті, у рулонах, всього 991 рулон. Торговельна марка Atextile. Виробник - SHAOXING HUAQI TEXTILE CO.,LTD. Країна виробництва CN. Для підтвердження заявленої митної вартості товару разом з митними деклараціями (МД) № 25UA04U5 від 02.07.2025, № 25UA41U0 від 11.07.2025, № 25UA06U5 від 17.07.2025, № 25UA07U4 від 17.07.2025, № 25UA78U2 від 22.07.2025 позивачем подані документи, які зазначені у графі 44 МД.

Митну вартість товару визначено за основним (першим) методом - ціною договору.

На підтвердження обґрунтованості заявленої у митній декларації митної вартості товару та обраного методу її визначення декларант надав митному органу разом з митною декларацією наступні документи:

- По (МД) №25UA04U5:

пакувальний лист б/н від 09.06.2025;

інвойс (invoice) №WLMS20250609/32-UA від 09.06.2025;

міжнародна товарно-транспортна накладна (CMR) №1080 від 30.06.2025;

декларація про походження товару №WLMS20250609/32-UА від 09.06.2025;

контракт № 170225 від 17.02.2025;

договір комісії № 170225-4 від 17.02.2025;

договір № 1 від 07.03.2025 про надання послуг по декларуванню та митному оформленні товарів;

додаткова угода №1 від 01.05.2025 до договору № 1 від 07.03.2025 про надання послуг по декларуванню та митному оформленні товарів,

акт про зважування від 02.07.2025;

заява на проведення фізичного огляду від 02.07.2025;

лист № 0107/2 від 01.07.2025.

- По (МД) № 25UA41U0:

пакувальний лист б/н від 01.07.2025;

інвойс (invoice) № WLMS20250107/34-UA від 01.07.2025;

коносамент (bill of lading) №MRFB676727 від 15.05.2025;

декларація про походження товару № WLMS20250107/34-UA від 01.07.2025;

навантажувальний документ (bordereu) № DOL00006117 від 10.07.2025;

контракт № 170225 від на 01.015 від на 17.02.2025;

договір комісії № 170225-1 від 17.02.2025;

договір № 1 від 07.03.2025 про надання послуг по декларуванню та митному оформленні товарів;

додаткова угода №1 від .2025 до договору № 1 від 07.03.2025 про надання послуг по декларуванню та митному оформленні товарів;

акт про зважування від 11.07.2025;

заява на проведення фізичного огляду 11.07.2025.

- По (МД) № 25UA06U5:

пакувальний лист б/н від 03.07.2025;

інвойс (invoice) № WLMS 20250307/36-UA від 03.07.2025;

коносамент (bill of lading) № MRFB237019463 від 19.05.2025;

навантажувальний документ (bordereu) № DOL00006142 від 15.07.2025;

декларація доходження товару № WLMS20250307/36-UA від 03.07.2025;

контракт № 170225 від 17.02.2025;

договір комісії № 170225-4 від 17.02.2025;

договір № 1 від 07.03.2025 про надання послуг по декларуванню та митному оформленні товарів;

додаткова угода №1 від 01.05.2025 до договору № 1 від 07.03.2025 про надання послуг по декларуванню та митному оформленні товарів;

акт про зважування від 17.07.2025;

заява на проведення фізичного огляду від 17.07.2025.

- По (МД) № 25UA07U4:

пакувальний лист б/н від 04.07.2025;

інвойс (invoice) № WLMS 20250407/37-UA від 04.07.2025;

коносамент (bill of lading) № MRFB232693271 від 17.05.2025;

навантажувальний документ (bordereu) № DOL00006144 від 16.07.2025;

декларація походження товару № WLMS20250407/37-UA від 04.07.2025;

контракт № 170225 від 17.02.2025;

договір комісії № 170225-4 від 17.02.2025;

договір № 1 від 07.03.2025 про надання послуг по декларуванню та митному оформленню товарів;

додаткова угода №1 від 01.05.2025 договору № 1 від 07.03.2025 про надання послуг по декларуванню та митному оформленні товарів;

акт про зважування від 17.07.2025;

заява на проведення фізичного огляду від 17.07.2025.

- По (МД) № 25UA78U2:

пакувальний лист б/н від 10.07.2025;

інвойс (invoice) № WLMS20250710/38-UA від 10.07.2025;

коносамент (bill of lading) №MRFB2324368 від 03.05.2025;

навантажувальний документ (bordereu) № 0042 від 18.07.2025;

декларація про похедження товару № WLMS20250710/38-UA від 10.07.2025;

контракт № 170225 від 17.02.2025;

договір комісії № 170225-4 від 17.02.2025;

договір № 1 від 07.03.2025 про надання послуг по декларуванню та митному оформленні товарів;

додаткова угода №1 від 01.05.2025 до договору № 1 від 07.03.2025 про надання послуг по декларуванню та митному оформленні товарів;

акт про зважування від 21.07.2025;

заява на проведення фізичного огляду від 22.07.2025.

Під час здійснення митного контролю правильності визначення митної вартості товарів митним органом було встановлено, що подані документи містять розбіжності які мають вплив на правильність визначення митної вартості та не містять всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари, які підтверджують митну вартість товарів, а саме:

- по (МД) №25UA04U5:

1) в пакувальному листі від 09.06.2025 № Б/н з-поміж описових відомостей зазначено наявність на товарі, та згідно ЕМД від 02.07.2025 №25UA04U2 торговельної марки ESTextile,New Sample проте в інвойсі відомості щодо ТМ відсутні. З огляду на зміст наданого до митного контролю рахунку-фактури, продавцем визначалась вартість товарів без урахування їх виробника та торгової марки;

2) відповідно до умов викладених у Рахунку-фактурі (інвойс) та п.4.3 Контракту, оплата за товар здійснюється шляхом банківського безготівкового переказу на протязі 365 днів з дати поставки товару. Вказана схема розрахунків за поставлений товар, з урахуванням наявності посередника у вказаній зовнішньоекономічній операції, суперечить світовій практиці та може свідчити про наявність додаткових умов та домовленостей, які унеможливлюють підтвердження заявленої ціни товарів як такої, що базується на дійсній вартості згідно статті VII ГАТТ. Ч.21 ст.58 МКУ передбачено, що використані декларантом або уповноваженою ним особою Документ сформований в системі «Електронний суд» 26.09.2025 8 відомості повинні бути об`єктивними, піддаватися обчисленню та підтверджуватися документально. Відповідно до статті VII Генеральної угоди з тарифів і торгівлі (далі - ГАТТ) оцінка імпортованого товару для митних цілей повинна ґрунтуватися на дійсній вартості імпортованого товару. Під «дійсною вартістю» слід розуміти ціну, за яку, під час та в місці, визначеними законодавством імпортуючої країни, такий чи подібний товар продається або пропонується до продажу при звичайному ході торгівлі за умов повної конкуренції. Вказана схема розрахунків за поставлений товар, суперечить світовій практиці та може свідчити про наявність додаткових умов та домовленостей, які унеможливлюють підтвердження заявленої ціни товарів як такої, що базується на дійсній вартості згідно статті VII ГАТТ. Також поставка товару з таким відстроченням по оплаті також може розглядатись як прихований лізинг, яким передбачаються лізингові платежі, які не розглядаються як частина митної вартості лише за певних умов (п.5 ст.51 МКУ). Відповідно до Податкового кодексу України сплачений при імпорті товару ПДВ за комерційною операцією (з оплатою за товар) включається до податкового кредиту (п.198.1 ПКУ). Декларування зі значним відстроченням оплати (декілька років) також призводить до формування податкового кредиту, який не підтверджено оплатою;

3) відповідно до ч.10 ст.58 МКУ при визначенні митної вартості до ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за оцінювані товари, додаються, зокрема, якщо вони не включалися до ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті, витрати на страхування цих товарів. Відповідно до наданого інвойсу поставка товару здійснюється на умовах CPT Дніпро, тобто вартість страхування не включена у вартість товару. Проте, у наданих до митного оформлення документах (контракті, інвойсі, інших перевізних документах) відсутня будь-яка інформація щодо здійснення/не здійснення страхування оцінюваних товарів під час їх перевезення ,тому відсутність таких документів не дає можливості впевнитись в достовірності заявлених відомостей щодо вартості оцінюваного товару;

4) до митного оформлення не надано товаротранспортні документи (B/L, маніфест) за якими товар було доставлено з Китаю до Румунії та документи, які містять інформацію про витрати, пов`язані з перевантаженням товару з одного морського транспортного засобу на інший та на автомобільний ТЗ в порту призначення, вартість зберігання та організацію транспортно-експедиційного обслуговування за межами митної території України. До митного контролю не надано відомостей про включення таких витрат до митної вартості товарів;

5) рахунок-фактура (інвойс) визначає вартість товару за рулон, проте ні в зазначеному документі, ні в будь-якому іншому не вказано розміри рулону, що впливає на вартість товару і може свідчити про наявність інших, деталізованих домовленостей щодо предмету купівлі-продажу та вартості товарів неможливо перевірити правильність визначення митної вартості самих товарів.

По (МД) № 25UA41U0:

1) в пакувальному листі від 01.07.2025 № Б/н з-поміж описових відомостей зазначено наявність на товарі 1-2 , та згідно ЕМД від 11.07.2025 № 25UA41U0 торговельної марки MTITextile , проте в інвойсі відомості щодо ТМ відсутні. З огляду на зміст наданого до митного контролю рахунку-фактури, продавцем визначалась вартість товарів без урахування їх виробника та торгової марки;

2) відповідно до умов викладених у Рахунку-фактурі (інвойс) та п.4.3 Контракту, оплата за товар здійснюється шляхом банківського безготівкового переказу на протязі 365 днів з дати поставки товару. Вказана схема розрахунків за поставлений товар, з урахуванням наявності посередника у вказаній зовнішньоекономічній операції, суперечить світовій практиці та може свідчити про наявність додаткових умов та домовленостей, які унеможливлюють підтвердження заявленої ціни товарів як такої, що базується на дійсній вартості. Згідно статті VII ГАТТ. Ч.21 ст.58 МКУ передбачено, що використані декларантом або уповноваженою ним особою відомості повинні бути об`єктивними, піддаватися обчисленню та підтверджуватися документально. Відповідно до статті VII Генеральної угоди з тарифів і торгівлі (далі - ГАТТ) оцінка імпортованого товару для митних цілей повинна ґрунтуватися на дійсній вартості імпортованого товару. Під «дійсною вартістю» слід розуміти ціну, за яку, під час та в місці, визначеними законодавством імпортуючої країни, такий чи подібний товар продається або пропонується до продажу при звичайному ході торгівлі за умов повної конкуренції. Також поставка товару з таким відстроченням по оплаті також може розглядатись як прихований лізинг, яким передбачаються лізингові платежі, які не розглядаються як частина митної вартості лише за певних умов (п.5 ст.51 МКУ). Відповідно до Податкового кодексу України сплачений при імпорті товару ПДВ за комерційною операцією (з оплатою за товар) включається до податкового кредиту (п.198.1 ПКУ). Декларування зі значним відстроченням оплати (декілька років) також призводить до формування податкового кредиту, який не підтверджено оплатою;

3) відповідно до ч.10 ст.58 МКУ при визначенні митної вартості до ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за оцінювані товари, додаються, зокрема, якщо вони не включалися до ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті, витрати на страхування цих товарів. Відповідно до наданого інвойсу поставка товару здійснюється на умовах CPT Дніпро, тобто вартість страхування не включена у вартість товару. Проте, у наданих до митного оформлення документах (контракті, інвойсі, інших перевізних документах) відсутня будь-яка інформація щодо здійснення/не здійснення страхування оцінюваних товарів під час їх перевезення ,тому відсутність таких документів не дає можливості впевнитись в достовірності заявлених відомостей щодо вартості оцінюваного товару;

4) рахунок-фактура (інвойс) визначає вартість товару за рулон, проте ні в зазначеному документі, ні в будь-якому іншому не вказано розміри рулону, що впливає на вартість товару і може свідчити про наявність інших, деталізованих домовленостей щодо предмету купівлі-продажу та вартості товарів неможливо перевірити правильність визначення митної вартості самих товарів.

По (МД) № 25UA06U5:

1) до митного оформленяя надано коносамент від 19.05.2025 № MRFB237019463 у якому в графі «вантажоодержувач» зазначено LLC MASKINI PRODAKT, тобто визначено конкретного вантажоодержувача, проте інвойс, згідно та на умовах якого було продано товар та пакувальний лист, згідно якого відбувалося відвантаження товару датовані 03.07.2025, що не дає можливості митному органу впевнитись у достовірності заявлених відомостей, які мають вплив на правильність визначення митної вартості;

2) в пакувальному листі від 03.07.2025 № Б/н серед описових відомостей зазначено щодо наявності на товарі № 1 згідно ЕМД від 17.07.2025 №25UA06U0 торговельної марки LMTextile, проте в інвойсі від 03.07.2025 № WLMS20250307/36-UA відомості щодо торговельної марки відсутні. З огляду на зміст наданого до митного контролю інвойсу, продавцем визначалась вартість товарів без урахування їх виробника та торгової марки;

3) відповідно до умов, викладених у Рахунку-фактурі (інвойс) та п.4.3 Контракту, оплата за товар здійснюється шляхом банківського безготівкового переказу на протязі 365 днів з дати поставки товару. Вказана схема розрахунків за поставлений товар, з урахуванням наявності посередника у вказаній зовнішньоекономічній операції, суперечить світовій практиці та може свідчити про наявність додаткових умов та домовленостей, які унеможливлюють підтвердження заявленої ціни товарів як такої, що базується на дійсній вартості згідно статті VII ГАТТ. Ч.21 ст.58 МКУ передбачено, що використані декларантом або уповноваженою ним особою відомості повинні бути об`єктивними, піддаватися обчисленню та підтверджуватися документально. Відповідно до статті VII Генеральної угоди з тарифів і торгівлі (далі - ГАТТ) оцінка імпортованого товару для митних цілей повинна ґрунтуватися на дійсній вартості імпортованого товару. Під «дійсною вартістю» слід розуміти ціну, за яку, під час та в місці, визначеними законодавством імпортуючої країни, такий чи подібний товар продається або пропонується до продажу при звичайному ході торгівлі за умов повної конкуренції. Вказана схема розрахунків за поставлений товар, суперечить світовій практиці та може свідчити про наявність додаткових умов та домовленостей, які унеможливлюють підтвердження заявленої ціни товарів як такої, що базується на дійсній вартості згідно статті VII ГАТТ. Також поставка товару з таким відстроченням по оплаті також може розглядатись як прихований лізинг, яким передбачаються лізингові платежі, які не розглядаються як частина митної вартості лише за певних умов (п.5 ст.51 МКУ). Відповідно до Податкового кодексу України сплачений при імпорті товару ПДВ за комерційною операцією (з оплатою за товар) включається до податкового кредиту (п.198.1 ПКУ). Декларування зі значним відстроченням оплати (декілька років) також призводить до формування податкового кредиту, який не підтверджено оплатою;

4) відповідно до ч.10 ст.58 МКУ при визначенні митної вартості до ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за оцінювані товари, додаються, зокрема, якщо вони не включалися, витрати на страхування цих товарів. Відповідно до наданого інвойсу, поставка товару здійснюється на умовах CPT Дніпро, тобто вартість страхування не включена у вартість товару Слід зауважити, що страхові документи подаються незалежно від того, ким саме здійснювалось страхування, а тому відсутність таких документів не дає можливості впевнитись в достовірності заявлених відомостей щодо вартості оцінюваного товару;

5) відповідно до положень міжнародного законодавства коносамент це документ, що видається морським перевізником вантажу його відправнику, засвідчує прийняття вантажу до перевезення, підтверджує укладання договору перевезення, підписується капітаном судна або іншими представниками, що підтверджує факт передачі вантажу для перевезення. Таким чином, поданий до митного оформлення коносамент від 19.05.2025 № MRFB237019463 без підпису капітана судна або іншого представника перевізника не може підтверджувати факт прийняття оцінюваних товарів до перевезення, а також відомостей, що в ньому зазначені;

6) рахунок-фактура (інвойс) 03.07.2025 № WLMS20250307/36-UA визначає вартість товару за рулон, проте ні в зазначеному документі, ні в будь-якому іншому не вказано розміри рулону, що впливає на вартість товару і може свідчити про наявність інших, деталізованих домовленостей щодо предмету купівлі-продажу та вартості товарів.

По (МД) № 25UA07U4:

1) в пакувальному листі від 04.07.2025 № Б/н серед описових відомостей зазначено щодо на товар постачається з торговельною маркою MTITextile, проте в інвойсі від 04.07.2025 № WLMS20250407/37-UA відомості щодо торговельної марки відсутні. З огляду на зміст наданого до митного контролю інвойсу, продавцем визначалась вартість товарів без урахування їх виробника та торгової марки;

2) відповідно до умов викладених у п.3.1 Контракту умови поставки, місце призначення та вид транспорту, що застосовується для перевезення товару від Продавця Покупцеві визначаються сторонами в інвойсі на кожну окрему партію товару, але у наданому до митного оформлення інвойсі не зазначений вид транспорту та п.1.4 Контракту встановлено перелік необхідних товаросупровідних документів (CMR та інвойс), тобто постачання товару морським транспортом зазначеними документами не передбачено та може вплинути на числові значення складових митної вартості товару;

3) відповідно до умов, викладених у рахунку-фактурі (інвойс) та п.4.3 Контракту, оплата за товар здійснюється шляхом банківського безготівкового переказу на протязі 365 днів з дати поставки товару. Вказана схема розрахунків за поставлений товар, з урахуванням наявності посередника у вказаній зовнішньоекономічній операції, суперечить світовій практиці та може свідчити про наявність додаткових умов та домовленостей, які унеможливлюють підтвердження заявленої ціни товарів як такої, що базується на дійсній вартості згідно статті VII ГАТТ. Ч.21 ст.58 МКУ передбачено, що використані декларантом або уповноваженою ним особою відомості повинні бути об`єктивними, піддаватися обчисленню та підтверджуватися документально. Відповідно до статті VII Генеральної угоди з тарифів і торгівлі (далі - ГАТТ) оцінка імпортованого товару для митних цілей повинна ґрунтуватися на дійсній вартості імпортованого товару. Під «дійсною вартістю» слід розуміти ціну, за яку, під час та в місці, визначеними законодавством імпортуючої країни, такий чи подібний товар продається або пропонується до продажу при звичайному ході торгівлі за умов повної конкуренції. Вказана схема розрахунків за поставлений товар, суперечить світовій практиці та може свідчити про наявність додаткових умов та домовленостей, які унеможливлюють підтвердження заявленої ціни товарів як такої, що базується на дійсній вартості згідно статті VII ГАТТ. Також поставка товару з таким відстроченням по оплаті також може розглядатись як прихований лізинг, яким передбачаються лізингові платежі, які не розглядаються як частина митної вартості лише за певних умов (п.5 ст.51 МКУ). Відповідно до Податкового кодексу України сплачений при імпорті товару ПДВ за комерційною операцією (з оплатою за товар) включається до податкового кредиту (п.198.1 ПКУ). Декларування зі значним відстроченням оплати (декілька років) також призводить до формування податкового кредиту, який не підтверджено оплатою;

4) відповідно до ч.10 ст.58 МКУ при визначенні митної вартості до ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за оцінювані товари, додаються, зокрема, якщо вони не включалися, витрати на страхування цих товарів. Відповідно до наданого інвойсу, поставка товару здійснюється на умовах CPT Дніпро, тобто вартість страхування не включена у вартість товару. Слід зауважити, що страхові документи подаються незалежно від того, ким саме здійснювалось страхування, а тому відсутність таких документів не дає можливості впевнитись в достовірності заявлених відомостей щодо вартості оцінюваного товару;

5) до митного оформлення наданий товаротранспортний документ (Коносамент Bill of lading) MRFB232693271 від 17.05.2025, у якому отримувачем товару зазначений Покупець сторона зовнішньоекономічного договору (Контракту), хоча пакувальний лист та рахунок-фактура (інвойс) датовані датой 04.07.2025 (значно пізніше), тобто спочатку товар був відвантажений на адресу Покупцеві, а потім складені документи за яких умов Продавець зобов`язується передати товар Покупцеві, що не дає можливості митному органу впевнитись у достовірності заявлених відомостей, які мають вплив на правильність визначення митної вартості;

6) рахунок-фактура (інвойс) визначає вартість товару за рулон, проте ні в зазначеному документі, ні в будь-якому іншому не вказано розміри рулону, що впливає на вартість товару і може свідчити про наявність інших, деталізованих домовленостей щодо предмету купівлі-продажу та вартості товарів.

По (МД) № 25UA78U2:

1) в пакувальному листі від 10.07.2025 № Б/н серед описових відомостей зазначено щодо товар постачається з торговельною маркою ATextile, проте в інвойсі від 10.07.2025 № WLMS20250710/38-UA відомості щодо торговельної марки відсутні. З огляду на зміст наданого до митного контролю інвойсу, продавцем визначалась вартість товарів без урахування їх виробника та торговельної марки;

2) відповідно до умов викладених у п.3.1 Контракту умови поставки, місце призначення та вид транспорту, що застосовується для перевезення товару від Продавця Покупцеві визначаються сторонами в інвойсі на кожну окрему партію товару, але у наданому до митного оформлення інвойсі не зазначений вид транспорту та п.1.4 Контракту встановлено перелік необхідних товаросупровідних документів (CMR та інвойс), тобто постачання товару морським транспортом зазначеними документами не передбачено та може вплинути на числові значення складових митної вартості товару, а саме включення до митної вартості товару витрат на навантаження, вивантаження та обробку оцінюваних товарів, пов`язані з їх транспортуванням до порту або іншого місця ввезення на митну територію України та витрати на транспортування оцінюваних товарів до порту або іншого місця ввезення на митну територію України;

3) відповідно до умов, викладених у рахунку-фактурі (інвойс) та п.4.3 Контракту, оплата за товар здійснюється шляхом банківського безготівкового переказу на протязі 365 днів з дати поставки товару. Вказана схема розрахунків за поставлений товар, з урахуванням наявності посередника у вказаній зовнішньоекономічній операції, суперечить світовій практиці та може свідчити про наявність додаткових умов та домовленостей, які унеможливлюють підтвердження заявленої ціни товарів як такої, що базується на дійсній вартості згідно статті VII ГАТТ. Ч.21 ст.58 МКУ передбачено, що використані декларантом або уповноваженою ним особою відомості повинні бути об`єктивними, піддаватися обчисленню та підтверджуватися документально. Відповідно до статті VII Генеральної угоди з тарифів і торгівлі (далі - ГАТТ) оцінка імпортованого товару для митних цілей повинна ґрунтуватися на дійсній вартості імпортованого товару. Під «дійсною вартістю» слід розуміти ціну, за яку, під час та в місці, визначеними законодавством імпортуючої країни, такий чи подібний товар продається або пропонується до продажу при звичайному ході торгівлі за умов повної конкуренції. Вказана схема розрахунків за поставлений товар, суперечить світовій практиці та може свідчити про наявність додаткових умов та домовленостей, які унеможливлюють підтвердження заявленої ціни товарів як такої, що базується на дійсній вартості згідно статті VII ГАТТ. Також поставка товару з таким відстроченням по оплаті також може розглядатись як прихований лізинг, яким передбачаються лізингові платежі, які не розглядаються як частина митної вартості лише за певних умов (п.5 ст.51 МКУ). Відповідно до Податкового кодексу України сплачений при імпорті товару ПДВ за комерційною операцією (з оплатою за товар) включається до податкового кредиту (п.198.1 ПКУ). Декларування зі значним відстроченням оплати (декілька років) також призводить до формування податкового кредиту, який не підтверджено оплатою;

4) відповідно до ч.10 ст.58 МКУ при визначенні митної вартості до ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за оцінювані товари, додаються, зокрема, якщо вони не включалися, витрати на страхування цих товарів. Відповідно до наданого інвойсу, поставка товару здійснюється на умовах CPT Дніпро, тобто вартість страхування не включена у вартість товару. Слід зауважити, що страхові документи подаються незалежно від того, ким саме здійснювалось страхування, а тому відсутність таких документів не дає можливості впевнитись в достовірності заявлених відомостей щодо вартості оцінюваного товару;

5) до митного оформлення наданий товаротранспортний документ (Коносамент Bill of lading) MRFB2324368 від 03.05.2025, у якому отримувачем товару зазначений Покупець сторона зовнішньоекономічного договору(Контракту), хоча пакувальний лист та рахунок-фактура (інвойс) датовані: 10.07.2025 (значно пізніше), тобто спочатку товар був відвантажений на адресу Покупцеві, а потім складені документи за яких умов Продавець зобов`язується передати товар Покупцеві, що не дає можливості митному органу впевнитись у достовірності заявлених відомостей, які мають вплив на правильність визначення митної вартості;

6) рахунок-фактура (інвойс) визначає вартість товару за рулон, проте ні в зазначеному документі, ні в будь-якому іншому не вказано розміри рулону, що впливає на вартість товару і може свідчити про наявність інших, деталізованих домовленостей щодо предмету купівлі-продажу та вартості товарів.

Враховуючи вищезазначене, відповідно до частини 3 статті 53 МКУ декларанта зобов`язано протягом 10 календарних днів надати (за наявності) такі додаткові документи:

По (МД) № 25UA04U5, № 25UA41U0, № 25UA06U5: 1) рахунки про здійснення платежів третім особам на користь продавця, якщо такі платежі здійснюються за умовами, визначеними договором (угодою, контрактом); 2) рахунки про сплату комісійних, посередницьких послуг, пов`язаних із виконанням умов договору (угоди, контракту); 3) виписку з бухгалтерської документації; 4) каталоги, специфікації, прейскуранти (прайс-листи) виробника товару; 5) висновки про якісні та вартісні характеристики товарів, підготовлені спеціалізованими експертними організаціями, та/або інформація біржових організацій про вартість товару або сировини; 6) копію митної декларації країни відправлення з перекладом на українську мову згідно до ст. 254 Митного кодексу України.

По (МД) № 25UA07U4, № 25UA78U2: 1) договір (угоду, контракт) із третіми особами, пов`язаний з договором (угодою, контрактом) про поставку товарів, митна вартість яких визначається; 2) рахунки про здійснення платежів третім особам на користь продавця, якщо такі платежі здійснюються за умовами, визначеними договором (угодою, контрактом); 3) рахунки про сплату комісійних, посередницьких послуг, пов`язаних із виконанням умов договору (угоди, контракту); 4) виписку з бухгалтерської документації; 5) ліцензійний чи авторський договір покупця, що стосується оцінюваних товарів та є умовою продажу оцінюваних товарів; 6) каталоги, специфікації, прейскуранти (прайс-листи) виробника товару; 7) копію митної декларації країни відправлення; 8) висновки про якісні та вартісні характеристики товарів, підготовлені спеціалізованими експертними організаціями, та/або інформація біржових організацій про вартість товару або сировини.

З матеріалів справи вбачається, що уповноваженою особою декларанта до митного органу було надіслано прайс листи Б/н з повідомленнями, що у встановлений термін інші додаткові витребувані митним органом надаватись не будуть.

Як зазначив відповідач в оскаржуваних рішеннях, надані прайс-листи видано не виробником товару- «T-MAC TECHNOLOGY CO» (CN), а продавцем товару- «WYSOKI LOT» sp. z o.o..» (PL), що не відповідає зазначеним вимогам Митного кодексу України щодо об`єктивності даних, які декларант зобов`язаний надавати митному органу та унеможливлює обчислення звичайної конкурентної ціни при продажу товару іншим покупцям відповідно до положень Генеральної угоди з тарифів і торгівлі. Також у наданому до митного оформлення прайс-листі від 01.07.2025 б/н зазначено ціну товару на умовах CPT Дніпро, таким чином призначено для відповідного регіону, тобто даний прайс-лист не призначений для необмеженого кола осіб та не може використовуватись для підтвердження заявленої митної вартості оцінюваних товарів; у надному прайс листі зазначено найменування товару синтетична тканина без наведення точних характеристик товару від яких може залежати вартість товару.

Декларантом не подані усі документи згідно з переліком та відповідно до умов, зазначених у частинах другій-четвертій статті 53 МКУ.

Оскільки розбіжності не було спростовано, Одеська митниця Держмитслужби прийняла Рішення про коригування митної вартості товарів, якими скориговано митну вартість товару за резервним методом, а саме: № UA500020/2025/000200/2 від 02.07.2025, № UA500020/2025/000206/2 від 11.07.2025, № UA500020/2025/000208/2 від 17.07.2025, № UA500020/2025/000209/2 від 17.07.2025, № UA500020/2025/000221/2 від 22.07.2025.

На підставі прийнятих рішень про коригування митної вартості товару Одеська митниця видала позивачу картки відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення № UA500020/2025/000323 від 02.07.2025, № UA500020/2025/000332 від 11.07.2025, № UA500020/2025/000333 від 17.07.2025, № UA500020/2025/000335 від 17.07.2025, № UA500020/2025/000349 від 22.07.2025.

Вважаючи протиправними та необґрунтованими Рішення про коригування митної вартості та картки відмови у прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення, позивач звернувся до суду з даним позовом.

Надаючи оцінку спірним правовідносинам, суд зазначає, що правовідносини, що виникли між сторонами у даній адміністративній справі, врегульовано нормами Митного кодексу України (далі - МК України).

Згідно ст. 49 МК України встановлено, що митною вартістю товарів, які переміщуються через митний кордон України, є вартість товарів, що використовується для митних цілей, яка базується на ціні, що фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари.

Частиною першою статті 54 МК України визначено, що контроль правильності визначення митної вартості товарів здійснюється митним органом під час проведення митного контролю і митного оформлення шляхом перевірки числового значення заявленої митної вартості.

Статтею 543 МК України визначено, що безпосереднє здійснення державної митної справи покладається на митні органи.

До митної справи відповідно до ст.7 МК України відносяться, крім іншого, встановлені порядок і умови переміщення товарів через митний кордон України, їх митний контроль та митне оформлення.

Згідно з п. 23, п. 24 ст.4 МК України митне оформлення - виконання митних формальностей, необхідних для випуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення; митний контроль - сукупність заходів, що здійснюються з метою забезпечення додержання норм цього Кодексу, законів та інших нормативно-правових актів з питань державної митної справи, міжнародних договорів України, укладених у встановленому законом порядку.

Згідно положень Митного кодексу України митний орган здійснює контроль правильності визначення митної вартості товарів, якою є відповідно до ст. 49 МК України, їх вартість, що використовується для митних цілей, яка базується на ціні, що фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари.

Відповідно до статті 50 МК України відомості про митну вартість товарів використовуються для нарахування митних платежів; застосування інших заходів державного регулювання зовнішньоекономічної діяльності України; ведення митної статистики; розрахунку податкового зобов`язання, визначеного за результатами документальної перевірки.

Згідно з частиною 1 статті 51 МК України митна вартість товарів, що переміщуються через митний кордон України, визначається декларантом відповідно до норм цього Кодексу.

Частинами 1, 2, 3 статті 52 МК України передбачено, що заявлення митної вартості товарів здійснюється декларантом або уповноваженою ним особою під час декларування товарів у порядку, встановленому розділом VIII цього Кодексу та цією главою.

Декларант або уповноважена ним особа, які заявляють митну вартість товару, зобов`язані: 1) заявляти митну вартість, визначену ними самостійно, у тому числі за результатами консультацій з митним органом; 2) подавати митному органу достовірні відомості про визначення митної вартості, які повинні базуватися на об`єктивних, документально підтверджених даних, що піддаються обчисленню; 3) нести всі додаткові витрати, пов`язані з коригуванням митної вартості або наданням органу доходів і зборів додаткової інформації.

Декларант або уповноважена ним особа, які заявляють митну вартість товару, мають право: 1) надавати митному органу (за наявності) додаткові відомості у разі потреби уточнення інформації; 2) на випуск у вільний обіг товарів, що декларуються: у разі визнання митним органом заявленої митної вартості товарів - за умови сплати митних платежів згідно із заявленою митною вартістю; у разі згоди декларанта або уповноваженої ним особи з рішенням митного органу про коригування митної вартості товарів - за умови сплати митних платежів згідно з митною вартістю, визначеною митним органом; у разі незгоди декларанта або уповноваженої ним особи з рішенням митного органу про коригування заявленої митної вартості товарів - за умови сплати митних платежів згідно із заявленою митною вартістю товарів та надання гарантій відповідно до розділу X цього Кодексу в розмірі, визначеному митним органом відповідно до частини сьомої статті 55 цього Кодексу; 3) проводити цінову експертизу договору (контракту) шляхом залучення експертів за власні кошти; 4) оскаржувати у порядку, визначеному главою 4 цього Кодексу, рішення митного органу щодо коригування митної вартості оцінюваних товарів та бездіяльність митного органу щодо неприйняття протягом строків, встановлених статтею 255 цього Кодексу для завершення митного оформлення, рішення про визнання митної вартості оцінюваних товарів; 5) приймати самостійне рішення про необхідність коригування митної вартості після випуску товарів; 6) отримувати від митного органу інформацію щодо підстав, з яких орган доходів і зборів вважає, що взаємозв`язок продавця і покупця вплинув на ціну, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за оцінювані товари; 7) у випадках та в порядку, визначених цим Кодексом, вимагати від митного органу надання письмової інформації про причини, за яких заявлена ними митна вартість не може бути визнана; 8) у випадках та в порядку, визначених цим Кодексом, вимагати від митного органу надання письмової інформації щодо порядку і методу визначення митної вартості, застосованих при коригуванні заявленої митної вартості, а також щодо підстав для здійснення такого коригування.

Відповідно до ч.1 ст. 53 МК України, у випадках, передбачених цим Кодексом, декларант подає органу доходів і зборів документи, що підтверджують заявлену митну вартість товарів і обраний метод її визначення.

Згідно ч. 2 ст. 53 МК України документами, які підтверджують митну вартість товарів, є: 1) декларація митної вартості, що подається у випадках, визначених у частинах п`ятій і шостій статті 52 цього Кодексу, та документи, що підтверджують числові значення складових митної вартості, на підставі яких проводився розрахунок митної вартості; 2) зовнішньоекономічний договір (контракт) або документ, який його замінює, та додатки до нього у разі їх наявності; 3) рахунок-фактура (інвойс) або рахунок-проформа (якщо товар не є об`єктом купівлі-продажу); 4) якщо рахунок сплачено, - банківські платіжні документи, що стосуються оцінюваного товару; 5) за наявності - інші платіжні та/або бухгалтерські документи, що підтверджують вартість товару та містять реквізити, необхідні для ідентифікації ввезеного товару; 6) транспортні (перевізні) документи, якщо за умовами поставки витрати на транспортування не включені у вартість товару, а також документи, що містять відомості про вартість перевезення оцінюваних товарів; 7) ліцензія на імпорт товару, якщо імпорт товару підлягає ліцензуванню; 8) якщо здійснювалося страхування, - страхові документи, а також документи, що містять відомості про вартість страхування.

Згідно із ч.3 ст.53 МК України, у разі якщо документи, зазначені у частині другій цієї статті, містять розбіжності, які мають вплив на правильність визначення митної вартості, наявні ознаки підробки або не містять всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари, декларант або уповноважена ним особа на письмову вимогу митного органу зобов`язані протягом 10 календарних днів надати (за наявності) такі додаткові документи: 1) договір (угоду, контракт) із третіми особами, пов`язаний з договором (угодою, контрактом) про поставку товарів, митна вартість яких визначається; 2) рахунки про здійснення платежів третім особам на користь продавця, якщо такі платежі здійснюються за умовами, визначеними договором (угодою, контрактом); 3) рахунки про сплату комісійних, посередницьких послуг, пов`язаних із виконанням умов договору (угоди, контракту); 4) виписку з бухгалтерської документації; 5) ліцензійний чи авторський договір покупця, що стосується оцінюваних товарів та є умовою продажу оцінюваних товарів; 6) каталоги, специфікації, прейскуранти (прайс-листи) виробника товару; 7) копію митної декларації країни відправлення; 8) висновки про якісні та вартісні характеристики товарів, підготовлені спеціалізованими експертними організаціями, та/або інформація біржових організацій про вартість товару або сировини.

Тобто, вимоги вказаних норм дають змогу відокремити наступні обставини, за наявності яких митний орган має право зобов`язати декларанта подати додаткові документи для підтвердження митної вартості:

1) наявність розбіжностей між окремими документами;

2) наявність ознак підробки певних документів;

3) відсутність достатніх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари.

Таким чином, висновок митного органу щодо наявності даних обставин повинен бути обґрунтованим та підтверджений відповідними доказами. Так, встановивши розбіжність між документами чи відсутність достатніх відомостей, що підтверджують задекларовану митну вартість товарів, митний орган повинен вказати, які саме складові митної вартості товарів є непідтвердженими, чому з поданих декларантом документів неможливо встановити дані складові та які документи необхідні для підтвердження того чи іншого показника.

Відповідно до ч.3 ст.54 МК України за результатами здійснення контролю правильності визначення митної вартості товарів орган доходів і зборів визнає заявлену декларантом або уповноваженою ним особою митну вартість чи приймає письмове рішення про її коригування відповідно до положень статті 55 цього Кодексу.

Згідно ч.ч.1, 2 ст.55 МК України рішення про коригування заявленої митної вартості товарів, які ввозяться на митну територію України з поміщенням у митний режим імпорту, приймається органом доходів і зборів у письмовій формі під час здійснення контролю правильності визначення митної вартості цих товарів як до, так і після їх випуску, якщо органом доходів і зборів у випадках, передбачених частиною шостою статті 54 цього Кодексу, виявлено, що заявлено неповні та/або недостовірні відомості про митну вартість товарів, у тому числі невірно визначено митну вартість товарів. Прийняте органом доходів і зборів письмове рішення про коригування заявленої митної вартості товарів має містити: 1) обґрунтування причин, через які заявлену декларантом митну вартість не може бути визнано; 2) наявну в митного органу інформацію (у тому числі щодо числових значень складових митної вартості, митної вартості ідентичних або подібних (аналогічних) товарів, інших умов, що могли вплинути на ціну товарів), яка призвела до виникнення сумнівів у правильності визначення митної вартості та до прийняття рішення про коригування митної вартості, заявленої декларантом; 3) вичерпний перелік вимог щодо надання додаткових документів, передбачених частиною третьою статті 53 цього Кодексу, за умови надання яких митна вартість може бути визнана органом доходів і зборів; 4) обґрунтування числового значення митної вартості товарів, скоригованої органом доходів і зборів, та фактів, які вплинули на таке коригування; 5) інформацію про: а) право декларанта або уповноваженої ним особи на випуск у вільний обіг товарів, що декларуються: у разі згоди декларанта або уповноваженої ним особи з рішенням органу доходів і зборів про коригування митної вартості товарів - за умови сплати митних платежів згідно з митною вартістю, визначеною органом доходів і зборів; у разі незгоди декларанта або уповноваженої ним особи з рішенням органу доходів і зборів про коригування заявленої митної вартості товарів - за умови сплати митних платежів згідно із заявленою митною вартістю товарів та надання гарантій відповідно до розділу Х цього Кодексу в розмірі, визначеному органом доходів і зборів відповідно до частини сьомої цієї статті; б) право декларанта або уповноваженої ним особи оскаржити рішення про коригування заявленої митної вартості до органу вищого рівня відповідно до глави 4 цього Кодексу або до суду.

Частиною першою статті 57 МК України встановлено, що визначення митної вартості товарів, які ввозяться в Україну відповідно до митного режиму імпорту, здійснюється за такими методами: 1) основний - за ціною договору (контракту) щодо товарів, які імпортуються (вартість операції); 2) другорядні: а) за ціною договору щодо ідентичних товарів; б) за ціною договору щодо подібних (аналогічних) товарів; в) на основі віднімання вартості; г) на основі додавання вартості (обчислена вартість); ґ) резервний.

Відповідно до частин 2, 3 статті 57 МК України основним методом визначення митної вартості товарів, які ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту, є перший метод - за ціною договору (вартість операції).

Кожний наступний метод застосовується лише у разі, якщо митна вартість товарів не може бути визначена шляхом застосування попереднього методу відповідно до норм цього Кодексу.

Частиною дев`ятою статті 58 МК України передбачено, що розрахунки при застосуванні методу визначення митної вартості за ціною договору (контракту) щодо товарів, які імпортуються (вартість операції), робляться лише на основі об`єктивних даних, що підтверджуються документально та піддаються обчисленню, а отже, враховуючи вищевикладені обставини не було можливим застосувати метод визначення митної вартості за ціною договору.

Частиною 8 статті 57 МК України встановлено, що у разі якщо неможливо застосувати жоден із зазначених методів, митна вартість визначається за резервним методом відповідно до вимог, встановлених статтею 64 цього Кодексу.

Таким чином, органи доходів і зборів мають виключну компетенцію в питаннях перевірки та контролю правильності обчислення декларантом та визначення митної вартості.

Відповідач в оскаржуваних рішеннях про коригування митної вартості зазначив, що подані документи містять розбіжності, які не містять всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари, які підтверджують митну вартість товарів.

Проте суд не погоджується з зазначеними висновками відповідача з огляду на наступне.

Однією з підстав для коригування митної вартості товарів в оскаржуваних рішеннях вказано: «відповідно до умов викладених у Рахунку-фактурі (інвойс) та п.4.3 Контракту, оплата за товар здійснюється шляхом банківського безготівкового переказу на протязі 365 днів з дати поставки товару. Вказана схема розрахунків за поставлений товар, з урахуванням наявності посередника у вказаній зовнішньоекономічній операції, суперечить світовій практиці та може свідчити про наявність додаткових умов та домовленостей, які унеможливлюють підтвердження заявленої ціни товарів як такої, що базується на дійсній вартості. Згідно статті VII ГАТТ. Ч.21 ст.58 МКУ передбачено, що використані декларантом або уповноваженою ним особою відомості повинні бути об`єктивними, піддаватися обчисленню та підтверджуватися документально. Відповідно до статті VII Генеральної угоди з тарифів і торгівлі (далі - ГАТТ) оцінка імпортованого товару для митних цілей повинна ґрунтуватися на дійсній вартості імпортованого товару. Під «дійсною вартістю» слід розуміти ціну, за яку, під час та в місці, визначеними законодавством імпортуючої країни, такий чи подібний товар продається або пропонується до продажу при звичайному ході торгівлі за умов повної конкуренції. Також поставка товару з таким відстроченням по оплаті також може розглядатись як прихований лізинг, яким передбачаються лізингові платежі, які не розглядаються як частина митної вартості лише за певних умов (п.5 ст.51 МКУ). Відповідно до Податкового кодексу України сплачений при імпорті товару ПДВ за комерційною операцією (з оплатою за товар) включається до податкового кредиту (п.198.1 ПКУ). Декларування зі значним відстроченням оплати (декілька років) також призводить до формування податкового кредиту, який не підтверджено оплатою».

Щодо зазначеного суд звертає увагу, що відповідачем не обґрунтовано, яким чином умови оплати за товар впливають на митну вартість товару. Відповідно до правової позиції Верховного Суду, викладеною у постанові від 17.04.2018 року по справі № 815/329/17, фактична оплата за поставлений товар, як і спосіб здійснення такої оплати (готівковий, безготівковий), так і часові рамки оплати (передоплата, післяплата, відстрочка) ніяким чином не впливає на ціну (розмір оплати) товару, що передбачена контрактом (з урахуванням додаткових платежів, якщо такі передбачені чи здійснені).

Отже суд такі твердження митниці не приймає до уваги.

По-друге, суд вважає необґрунтованим твердження митниці про наявність посередника у вказаній зовнішньоекономічній операції, з огляду на оплату за товар шляхом банківського безготівкового переказу на протязі 365 днів з дати поставки товару, оскільки з умов Контракту від 17.02.2025 року № 170225 вбачається, що оплата товару покупцем проводиться шляхом безготівкового перерахування коштів на банківський рахунок продавця. З наведеного не вбачається наявність третіх осіб у вказаній зовнішньоекономічній операції, тому суд відхиляє таке твердження відповідача.

Щодо припущення митного органу стосовно прихованого лізингу ід час здійснення поставки за Контрактом від 17.02.2025 року № 170225. Відповідно до ст. 1 Закону України "Про фінансовий лізинг", фінансовий лізинг це вид правових відносин, за якими лізингодавець зобов`язується відповідно до договору фінансового лізингу на строк та за плату, визначені таким договором, передати лізингоодержувачу у володіння та користування як об`єкт фінансового лізингу майно, що належить лізингодавцю на праві власності та набуте ним без попередньої домовленості із лізингоодержувачем, або майно, спеціально придбане лізингодавцем у продавця (постачальника) відповідно до встановлених лізингоодержувачем специфікацій та умов. При цьому, об`єктом фінансового лізингу може бути майно, визначене індивідуальними ознаками, що відповідає критеріям основних засобів, тобто є матеріальні предмети, які застосовуються для реалізації виробничої чи господарської діяльності та призначені для тривалого використання. При цьому, згідно інвойсів позивачем було імпортовано на територію України тканини, які за своїми фізичними властивостями не є основними засобами в розумінні Закону України "Про фінансовий лізинг".

Митний орган, вказуючи про прихований лізинг, не конкретизує ознаки лізингової операції в контракті № 170225 від 17.02.2025. Отже суд вважає необґрунтованими такі твердження митного органу і не приймає їх до уваги.

Щодо формування податкового кредиту у зв`язку з відстроченням оплати, суд погоджується з позивачем, що відстрочка оплати на 365 днів, передбачена контрактом № 170225 від 17.02.2025, є комерційною умовою, яка не впливає на порядок оподаткування ПДВ при імпорті та не порушує жодних положень податкового законодавства України. Жодна норма Податкового кодексу України не встановлює залежність права на податковий кредит від факту чи строків оплати постачальнику. Отже, вказане зауваження митного органу суд також не приймає як підставу для коригування митної вартості товарів.

Митниця в оскаржуваних рішеннях про коригування митної вартості товарів також вказує, що в пакувальних листах з-поміж описових відомостей зазначено наявність на товарі, та згідно ЕМД торговельної марки проте в інвойсі відомості щодо ТМ відсутні. З огляду на зміст наданого до митного контролю рахунку-фактури/інвойсу, продавцем визначалась вартість товарів без урахування їх виробника та торгової марки. Також митний орган вказує, що рахунок-фактура (інвойс) визначає вартість товару за рулон, проте ні в зазначеному документі, ні в будь-якому іншому не вказано розміри рулону, що впливає на вартість товару і може свідчити про наявність інших, деталізованих домовленостей щодо предмету купівлі-продажу та вартості товарів неможливо перевірити правильність визначення митної вартості самих товарів.

Підставами для коригування митної вартості товарів по рішеннях про коригування митної вартості товарів № UА500020/2025/000209/2 від 17.07.2025, № UА500020/2025/000221/2 від 22.07.2025 також визначено те, що у наданому до митного оформлення інвойсі не зазначений вид транспорту.

При цьому суд зазначає, що форма рахунку-фактури (інвойсу) та перелік обов`язкових реквізитів, які повинен містити даний документ на законодавчому рівні не закріплені, отже у сторін господарської діяльності відсутній обов`язок щодо зазначенні в рахунку-фактурі (інвойсі) інформації про розміри рулона, виробника та торгову марку товару, а також про вид транспорту.

При дослідженні матеріалів справи судом встановлено, що подані до митного оформлення інвойси №WLMS20250609/32-UA від 09.06.2025, № WLMS20250107/34-UA від 01.07.2025, № WLMS 20250307/36-UA від 03.07.2025, № WLMS 20250407/37-UA від 04.07.2025, № WLMS20250710/38-UA від 10.07.2025 містять вичерпну інформацію про найменування та адресу Продавця - компанії «WYSOKI LOT» SP. Z О.О.; найменування, адресу Покупця - TOB СКІНІ ПРОДАКТ", містять посилання на контракт № 170225 від 17.02.2025, умови поставки СРТ - Дніпро; країну походження товарів Китай, а також в інвойсах зазначений опис товарів, кількість рулонів, ціна за рулон, та загальна сума. Вказана кількість рулонів кожного товару та ціна за одиницю товару дозволяє визначити вартість такого товару, яка вказана у відповідних інвойсах. Також інформація, вказана в рахунках-фактурах (інвойсах) відповідає інформації, що зазначена в інших товаросупровідних документах.

Крім вказаного, митним органом не обґрунтовано, як дана обставина може викликати сумніви при визначенні митної вартості товару.

Таким чином, судом не приймаються зауваження митного органу до інвойсів, поданих до митного оформлення.

Також підставою для коригування митної вартості товарів по митним деклараціям №25UA04U5, № 25UA41U0, № 25UA06U5, № 25UA07U4, № 25UA78U2 стало те, що у наданих до митного оформлення документах відсутня будь-яка інформація щодо здійснення/не здійснення страхування оцінюваних товарів під час їх перевезення, тому відсутність таких документів не дає можливості впевнитись в достовірності заявлених відомостей щодо вартості оцінюваного товару.

Дане твердження митного органу не відповідає дійсності, оскільки з інвойсів №WLMS20250609/32-UA від 09.06.2025, № WLMS20250107/34-UA від 01.07.2025, № WLMS 20250307/36-UA від 03.07.2025, № WLMS 20250407/37-UA від 04.07.2025, № WLMS20250710/38-UA від 10.07.2025, які були надані до митного оформлення, вбачається, що страхування товарів не проводилось.

Відповідно до інвойсів, поставка товару здійснювалась на умовах СРТ, в рамках якого страхування вантажу не є обов`язковим.

Страхові документи, а також документи, що містять відомості про вартість страхування, подаються декларантом для підтвердження митної вартості лише у випадках, якщо здійснювалось страхування, про що зазначено в п.8 ч.3 ст.53 МК України.

Отже, позивач не підтвердив витрати на страхування товару, адже відповідно до умов поставки, ані продавець, ані позивач не мали жодних зобов`язань щодо страхування спірного товару, а відповідач не надав суду належних та допустимих доказів на підтвердження своєї позиції.

У рішенні про коригування митної вартості товарів №UА500020/2025/000200/2 від 02.07.2025 в якості підстави для коригування митної вартості товарів також зазначено що до митного оформлення не надано товаротранспортні документи (В/L, маніфест) за якими товар було доставлено з Китаю до Румунії та документи, які містять інформацію про витрати, пов`язані з перевантаженням товару з одного морського транспортного засобу на інший та на автомобільний ТЗ в порту призначення, вартість зберігання та організацію транспортно-експедиційного обслуговування за межами митної території України. До митного контролю не надано відомостей про включення таких витрат до митної вартості товарів". Також в рішеннях про коригування митної вартості товарів №UА 500020/2025/000209/2 від 17.07.2025, № UA500020/2025/000221/2 від 22.07.2025 в якості підстави для коригування митної вартості товарів зазначено про те, що "п. 1.4 Контракту встановлено перелік необхідних товаросупровідних документів (CMR та інвойс), тобто постачання товару морським транспортом зазначеними документами не передбачено та може вплинути на числові значення складових митної вартості товару, а включення до митної вартості товару витрат на навантаження, вивантаження та обробку оцінюваних товарів, пов`язані з їх транспортуванням до порту або іншого місця ввезення на митну територію та витрати на транспортування оцінюваних товарів до цорту або іншого місця ввезення на митну територію України".

Щодо вказаного суд зазначає, що відповідно до умов поставки СРТ згідно Інкотермс, продавець несе всі витрати та ризики до моменту доставки та розвантаження товару в місці призначення. Суд зазначає, що умови поставки СРТ не вимагають, щоб усі етапи транспортування були відображені в одному транспортному документі, особливо коли доставка здійснюється мультимодально, із залученням декількох перевізників, етапів переміщення. Умови СРТ передбачають повне покриття витрат на доставку до місця розвантаження продавцем. Витрати, що виникають у проміжних логістичних пунктах, є частиною зобов`язань продавця за договором і враховані у вартості товару.

Крім того, суд погоджується з позивачем, що ані умовами контракту № 170225 від 17.02.2025, ані умовами поставки СРТ не передбачено обов`язку продавця надати покупцю товарів товаротранспортні документи (коносамент, маніфест) за якими товар було доставлено з Китаю до Румунії, а також не передбачено, що перевезення має бути здійснено виключно наземним транспортом та/або виключається перевезення іншими видами транспорту. Суд враховує, що відповідні документи позивачу продавцем товарів надано не було.

У рішенні №UA500020/2025/000208/2 від 17.07.2025 в якості підстави для коригування митної вартості товарів зазначено, що наданий до митного оформлення коносамент від 19.05.2025 № МКРВ237019463 без підпису капітана судна або іншого представника перевізника не може підтверджувати факт прийняття оцінюваних товарів до перевезення, а також відомостей, що в ньому зазначені.

Щодо даної обставини суд враховує пояснення позивача щодо того, що наданий до митного органу коносамент № MRFB237019463 є телекс-релізом (Telex Release) оригіналу коносамента від № MRFB237019463. Оскільки коносамент був виданий в електронній формі за допомогою телекс-релізу, то вказані обставини виключають можливість проставлення відміток (підпису капітана) на коносаменті. Отже, такі посилання контролюючого органу є безпідставними.

Також Одеська митниця в рішеннях про коригування митної вартості товарів № UA500020/2025/000208/2 від 17.07.2025, №UA500020/2025/000209/2 від 17.07.2025, № UА500020/2025/000221/2 від 22.07.2025 в якості підстави для коригування митної вартості товарів зазначила про те, що до митного оформлення надано коносаменти у яких в графі «вантажоодержувач» зазначений Покупець, проте інвойси, згідно та на умовах яких було продано товар та пакувальні листи, згідно яких віддувалося відвантаження товару датовані значно пізніше, тобто спочатку товар був відвантажений на адресу Покупцеві, а потім складені документи за яких умов Продавець зобов`язується передати товар Покупцеві, що не дає можливості митному органу впевнитись у достовірності заявлених відомостей, які мають вплив на правильність визначення митної вартості.

З приводу зазначеного суд зазначає, що оформлення інвойсу після фактичного відвантаження товару є звичайною практикою. Це пов`язано з тим, що остаточна вартість товару може визначатися після завершення всіх логістичних операцій, включаючи транспортування та розвантаження.

Щодо зауважень митниці до додатково наданих прайс-листів суд зазначає, що, по-перше, прайс-лист не є основним документом відповідно до частини другої статті 53 Митного кодексу України, який підтверджує митну вартість товарів. По-друге, прайс-лист уявляє собою довідник цін (тарифів) на товари та/або види послуг, який адресований невизначеному колу покупців. По-третє, жодний нормативний акт, зокрема міжнародний, не встановлює вимоги до форми та змісту прайс-листів.

Тобто прайс-лист є документом довільної форми, а тому митний орган не може посилатися на неповноту чи обмеженість його відомостей, як на підставу для коригування митної вартості товару.

Верховний Суд в постанові від 25.06.2020 року по справі №П/811/687/16 зауважив, що прайс-лист не є обов`язковим документом, що передбачений частиною другою статті 53 МК України, який має подати декларант під час митного оформлення товару, та не є документом, що підтверджує вартість імпортованого товару.

У постанові від 24.01.2019 року по справі №826/2277/16 Верховний Суд вказав, що прайс-лист є документом довільної форми, чинне законодавство не встановлює вимог до форми прайс-листів, тому Митниця не може посилатись на неповноту чи обмеженість його відомостей, обґрунтовуючи свої сумніви.

Відтак, вищевказані зауваження відповідача стосовно форми та змісту прайс-листа суд вважає такими, що не впливають на визначення митної вартості товару.

Отже, сумніви митного органу у достовірності відомостей про митну вартість товарів, які виникли у зв`язку з тим, що декларантом надані не всі документи є необґрунтованими. Крім того, будь-яких переконливих аргументів та доказів, які б викликали обґрунтовані сумніви у достовірності проведеного позивачем розрахунку митної вартості товару за ціною договору відповідачем не наведено та не надано, a інших обставин, які б впливали на ціну задекларованої ТОВ «МАСКІНІ ПРОДАКТ» митної вартості товару судом не встановлено.

Поряд з цим, митний орган фактично залишив поза увагою документи, надані декларантом для митного оформлення товару. При цьому надані митному органу документи є належними та в повній мірі відповідають вимогам МК України до документів, які підтверджують митну вартість товарів, однак останні не тільки не спростовані митним органом, але й взагалі залишені без уваги.

Суд зазначає, що встановивши розбіжність між документами чи відсутність достатніх відомостей, що підтверджують задекларовану митну вартість товарів, митний орган повинен вказати, які саме складові митної вартості товарів є непідтвердженими, чому з поданих декларантом документів неможливо встановити дані складові та які документи необхідні для підтвердження того чи іншого показника.

Витребовування додаткових документів на підтвердження задекларованої митної вартості може мати місце тільки за наявності обґрунтованих сумнівів у достовірності поданих документів для підтвердження заявленої митної вартості товарів, невідповідністю характеристик товарів, зазначених у поданих документах, митному огляду цих товарів, і таке інше. Наявність у митного органу обґрунтованого сумніву в правильності визначення митної вартості є обов`язковою, оскільки з цією обставиною закон пов`язує можливість витребування додаткових документів у декларанта та надає митниці право вчиняти такі дії, спрямовані на визначення дійсної митної вартості товарів.

Аналогічна правова позиція викладена в постанові Верховного суду від 20.02.2018 у справі №809/1884/16.

Суд звертає увагу, що лише у разі встановлення митним органом невідповідності числових значень складових митної вартості товару в документах, які підтверджують митну вартість товарів, митний орган має право вимагати від декларанта надання додаткових документів для встановлення дійсної митної вартості товару.

При цьому, окремі недоліки в оформленні документів не є підставою для не прийняття зазначених документів для підтвердження митної вартості товарів.

Суд зазначає, що в разі здійснення коригування митної вартості за резервним методом, у рішенні про коригування митний орган зазначає докладну інформацію та джерела, які використовувалися митним органом при її визначенні (пункт 2.1 Правил заповнення рішення про коригування митної вартості товарів, затверджених наказом Міністерства фінансів України від 24.05.2012 № 598).

У даному випадку Одеська митниця, приймаючи рішення про коригування митної вартості товару за резервним методом, не вказала, яким чином митна вартість товарів визначена саме в такому розмірі, які складові вплинули на формування такої вартості, не навела порівняння характеристик оцінюваного товару та характеристик товару, ціна якого взята за основу для коригування митної вартості за резервним методом, що свідчить про порушення відповідачем частини другої статті 55 МК України щодо обґрунтованості прийнятого рішення.

Застосування відповідачем резервного методу було обумовлено неможливістю застосування митним органом попередніх методів, в тому числі і методу за ціною договору щодо ідентичних та подібних (аналогічних) товарів.

У рішенні про коригування заявленої митної вартості, митний орган повинен навести пояснення щодо зроблених коригувань. Між тим, відповідачем вказано лише номер, дату та ціну по митних декларацій, на підставі яких здійснено коригування митної вартості, що не дає підстав вважати такі рішення обґрунтованим та мотивованим у контексті 55 МК України.

На підставі викладеного, суд вважає що у відповідача були відсутні достатні та обґрунтовані докази для коригування митної вартості за митним оформленням позивача.

Суд зазначає, що дії Одеської митниці щодо відмови у застосуванні митної вартості, заявленої ТОВ «МАСКІНІ ПРОДАКТ», за першим методом митної оцінки - за ціною договору щодо товарів, які імпортуються знайшли своє вираження у прийнятті рішень про коригування митної вартості № UA500020/2025/000200/2 від 02.07.2025, № UA500020/2025/000206/2 від 11.07.2025, № UA500020/2025/000208/2 від 17.07.2025, № UA500020/2025/000209/2 від 17.07.2025, № UA500020/2025/000221/2 від 22.07.2025.

З огляду на зазначене суд дійшов висновку, що відповідачем протиправно було прийнято картки відмови Одеської митниці в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення № UA500020/2025/000323 від 02.07.2025, № UA500020/2025/000332 від 11.07.2025, № UA500020/2025/000333 від 17.07.2025, № UA500020/2025/000335 від 17.07.2025, № UA500020/2025/000349 від 22.07.2025 та рішення про коригування митної вартості товарів № UA500020/2025/000200/2 від 02.07.2025, № UA500020/2025/000206/2 від 11.07.2025, № UA500020/2025/000208/2 від 17.07.2025, № UA500020/2025/000209/2 від 17.07.2025, № UA500020/2025/000221/2 від 22.07.2025, у зв`язку з чим вони належать до скасування.

Слід зазначити, що згідно практики Європейського суду з прав людини та зокрема, рішення у справі «Серявін та інші проти України» від 10 лютого 2010 року, заява 4909/04, відповідно до п.58 якого суд повторює, що згідно з його усталеною практикою, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (рішення у справі «Руїс Торіха проти Іспанії» від 9 грудня 1994 року, серія A, № 303-A, п.29).

В пункті 42 рішення Європейського суду з прав людини у справі «Бендерський проти України» від 15 листопада 2007 року, заява № 22750/02, зазначено, що відповідно до практики, яка відображає принцип належного здійснення правосуддя, судові рішення мають у достатній мірі висвітлювати мотиви, на яких вони базуються. Межі такого обов`язку можуть різнитися залежно від природи рішення та мають оцінюватися в світлі обставин кожної справи.

Згідно зі статтею 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Частиною 2 статті 2 КАС України встановлено, що у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та Законами України; з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); безсторонньо (неупереджено); добросовісно; розсудливо; з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи несправедливій дискримінації; пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; своєчасно, тобто протягом розумного строку.

Згідно статті 72 КАС України доказами в адміністративному судочинстві є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Згідно частини 1 статті 77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

Згідно частини 2 статті 77 КАС України в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача. У таких справах суб`єкт владних повноважень не може посилатися на докази, які не були покладені в основу оскаржуваного рішення, за винятком випадків, коли він доведе, що ним було вжито всіх можливих заходів для їх отримання до прийняття оскаржуваного рішення, але вони не були отримані з незалежних від нього причин.

У процесі розгляду справи не встановлено інших фактичних обставин, що мають суттєве значення для правильного вирішення спору, і доказів на підтвердження цих обставин.

Згідно зі ст. 249 КАС України рішення суду повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права при дотриманні норм процесуального права. Обґрунтованим є рішення, ухвалене судом на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин в адміністративній справі, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні, з наданням оцінки всім аргументам учасників справи.

Оцінивши докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх всебічному, повному та об`єктивному дослідженні, та враховуючи всі наведені обставини, суд дійшов до висновку про те, що позовні вимоги належать до задоволення.

Відповідно до положень ст. 139 КАС України, при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав Відповідачем у справі, або якщо Відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа. У випадку зловживання стороною чи її представником процесуальними правами або якщо спір виник внаслідок неправильних дій сторони суд має право покласти на таку сторону судові витрати повністю або частково незалежно від результатів вирішення спору.

Позивачем, за звернення до суду з даним адміністративним позовом, було сплачено судовий збір у розмірі 31131,21 грн.

У зв`язку з задоволенням даного адміністративного позову суд дійшов висновку про стягнення з відповідача на користь позивача судових витрат зі сплати судового збору в розмірі 31131,21 грн.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 2, 6, 7, 9, 72, 77, 90, 139, 205, 229, 242-246, 255, 293, 295 КАС України, суд

ВИРІШИВ:

Адміністративний позов товариства з обмеженою відповідальністю «МАСКІНІ ПРОДАКТ» (49107, м. Дніпро, вул. Генерала Пушкіна, 1, ) до Одеської митниці (65078, м. Одеса, вул. Івана та Юрія Лип, 21-А; ) про визнання протиправними та скасування рішень про коригування митної вартості товарів та карток відмови задовольнити.

Визнати протиправними та скасувати рішення Одеської митниці про коригування митної вартості товарів №UA500020/2025/000200/2 від 02.07.2025, №UA500020/2025/000206/2 від 11.07.2025, №UA500020/2025/000208/2 від 17.07.2025, №UA500020/2025/000209/2 від 17.07.2025, №UA500020/2025/000221/2 від 22.07.2025.

Визнати протиправними та скасувати картки відмови Одеської митниці в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення №UA500020/2025/000323 від 02.07.2025, №UA500020/2025/000332 від 11.07.2025, №UA500020/2025/000333 від 17.07.2025, №UA500020/2025/000335 від 17.07.2025, №UA500020/2025/000349 від 22.07.2025.

Стягнути за рахунок бюджетних асигнувань Одеської митниці (65078, м. Одеса, вул. Івана та Юрія Лип, 21-А; ) на користь товариства з обмеженою відповідальністю «МАСКІНІ ПРОДАКТ» (49107, м. Дніпро, вул. Генерала Пушкіна, 1, ) судові витрати зі сплати судового збору у розмірі 31131,21 грн. (тридцять одна тисяча сто тридцять одна грн. 21 коп.)

Рішення набирає законної сили в порядку і строки, встановлені ст.255 КАС України.

Рішення може бути оскаржено в порядку та строки встановлені ст. ст. 293, 295 КАС України.

Суддя А.А. Радчук