Справа № 380/18225/25
Суддя: Костецький Назар Володимирович
Дата ухвалення: 2025-10-15 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ЛЬВІВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
УХВАЛА

про закриття провадження у справі

15 жовтня 2025 рокусправа № 380/18225/25

Львівський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Костецького Н.В., розглянувши в порядку письмового провадження клопотання представника позивача про закриття провадження у справі за позовом ОСОБА_1 до Національного агентства з питань запобігання корупції про визнання протиправним та скасування рішення,-

в с т а н о в и в:

на розгляд Львівського окружного адміністративного суду надійшла позовна заява ОСОБА_1 до Національного агентства з питань запобігання корупції, у якій позивач просить суд:

- визнати протиправними та скасувати п-.3, п.п. 5.1 п.5 розділу 3.1, розділ 3:5, розділи 4.1, 4.5 Довідки від 20 червня 2025 року № 463/25 про результати проведення повної перевірки декларації особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, щорічної за 2023 рік, поданої Левкіним Іваном Володимировичем, начальником управління податкового аудиту Головного управління ДПС у Львівській області, прийнятої Національним агентством з питань запобігання корупції.

Ухвалою суду від 12.09.2025 відкрито спрощене позовне провадження у справі без повідомлення (виклику) сторін.

07.10.2025 до суду надійшло клопотання представника позивача про закриття провадження у справі в порядку п. 1 ч. 1 ст. 238 КАС України.

В обґрунтування заявленого клопотання зазначає, що в межах виниклих спірних правовідносин ОСОБА_1 оскаржує Довідку складену Національним агентством за результатами проведення повної перевірки поданої ним декларації. Вказана перевірка проводилась Національним агентством у відповідності до абз. 4 ч. 1 ст. 51-3 Закону, п.п. 3 п. 1 розділу V Порядку № 26/21, на підставі отриманої від Територіального управління Державного бюро розслідувань, розташованого у м. Львові інформації про відображення позивачем у декларації недостовірних відомостей. Зокрема, ТУ ДБР повідомило Національне агентство про те, що в ході досудового розслідування у кримінальному провадженні № 0000669 від 17.05.2024 було встановлено відображення недостовірних відомостей у поданій суб`єктом декларування ОСОБА_1 щорічній декларації за 2023 рік.

Згідно змісту позовної заяви, ОСОБА_1 в межах даного спору оскаржує Довідку № 463/25, в якій Національним агентством викладено встановлені в ході проведення повної перевірки поданої ним декларації обставини. У Довідці зазначено, що суб`єкт декларування у декларації зазначив відомості, які відрізняються від достовірних на суму 7 293 860,00 грн, що перевищує 2000 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, встановлених на дату подання декларації.

У зв`язку з цим, у діях суб`єкта декларування встановлено ознаки кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 3662 КК України.

При цьому, згідно примітки до ст. 45 КК України кримінальне правопорушення, передбачене ст. 366-2 КК України, належить до пов`язаних з корупцією кримінальних правопорушень.

Відповідно до ч. 7 ст. 12 Закону України «Про запобігання корупції» у разі виявлення ознак іншого корупційного або пов`язаного з корупцією правопорушення Національне агентство затверджує обґрунтований висновок та надсилає його іншим спеціально уповноваженим суб`єктам у сфері протидії корупції.

Враховуючи, що за результатами проведення повної перевірки декларації позивача уповноваженою особою відповідача виявлено ознаки правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 366-2 КК України, Національним агентством на виконання вимог ч. 7 ст. 12 Закону, складено та затверджено обґрунтований висновок від 26.06.2025, який листом від 26.06.2025 № 403-01/55607-25 разом з матеріалами повної перевірки декларації направлено до ТУ ДБР.

В подальшому ТУ ДБР листом від 25.09.2025 № 47061/0/05-25 повідомило Національне агентство, що кримінальне провадження № 0000669 від 17.05.2024 перебуває на стадії досудового розслідування.

Представник відповідача вважає, що матеріали повної перевірки декларації позивача є частиною матеріалів вищевказаного кримінального провадження та на них у зв`язку з цим розповсюджується особливий режим доступу. Вказане також беззаперечно свідчить про те, що оскаржувана ОСОБА_1 у відповідній частині Довідка є джерелом доказової інформації для прийняття рішень іншими уповноваженими суб`єктами.

Звертає увагу, що у таких випадках виникає ситуація за якої складена Національним агентством Довідка, яка являється доказом в рамках відповідного кримінального провадження, є предметом оскарження в межах адміністративного спору, що безпосередньо не узгоджується із завданням адміністративного судочинства, яке не охоплює собою ініціювання позовного провадження з метою оцінки обставин, що становлять предмет доказування у кримінальному провадженні.

Вказує, що законодавцем у п. 2 ч. 2 ст. 19 КАС України встановлено застереження в частині того, що юрисдикція адміністративних судів не поширюється на справи, що мають вирішуватися в порядку кримінального судочинства.

На думку представника відповідача, сукупність вищенаведених обставин, з врахуванням правового висновку Верховного, Суду сформованого у постанові від 23.11.2023 у адміністративній справі № 520/25012/21, беззаперечно свідчить про те, що вказаний спір не підлягає розгляду за правилами адміністративного судочинства.

13.10.2025 до суду надійшли заперечення представника позивача на клопотання про закриття провадження у справі. У запереченнях представник позивача, зокрема, зазначає, що позивачем оскаржується не наявність складу кримінального правопорушення в його діях, а порушення Національним агентством з питань запобігання корупції під час прийняття оскаржуваної Довідки положень ст. 46, 51-3 Закону України «Про запобігання корупції», а також Порядку проведення повної перевірки декларації особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, затвердженого наказом Національного агентства з питань запобігання корупції 29 січня 2021 року № 26/21, зареєстрованим в Міністерстві юстиції України 05 лютого 2021 року за № 158/35780, внаслідок чого п.3, п.п. 5.1 п.5 розділу 3.1, розділ 3.5, розділи 4.1, 4.5 Довідки є такими, які прийняті не у спосіб, що визначений законами України, необґрунтовано (тобто без урахування усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення), недобросовісно, без урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення, у зв`язку з чим підлягають визнанню протиправними та скасуванню.

Вважає, що скасування або залишення в силі судом Довідки за результатами повної перевірки декларації позивача, жодним чином не впливає на проведення досудового розслідування та судового провадження в кримінальній справі. Просить врахувати заперечення під час розгляду клопотання відповідача про закриття провадження у справі.

Розглядаючи клопотання представника відповідача про закриття провадження у справі, суд зазначає наступне.

Відповідно до ч. 1 ст. 2 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України) завданням адміністративного судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.

Згідно ч. 2 ст. 2 КАС України у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: 1) на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; 2) з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; 3) обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); 4) безсторонньо (неупереджено); 5) добросовісно; 6) розсудливо; 7) з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; 8) пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); 9) з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; 10) своєчасно, тобто протягом розумного строку.

Суб`єкт владних повноважень, відповідно до п. 7 ч. 1 ст. 4 КАС України, це орган державної влади (у тому числі без статусу юридичної особи), орган місцевого самоврядування, їх посадова чи службова особа, інший суб`єкт при здійсненні ними публічно-владних управлінських функцій на підставі законодавства, в тому числі на виконання делегованих повноважень, або наданні адміністративних послуг.

Виходячи із основних завдань та принципів, визначених нормами КАС України, вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин насамперед спрямоване на ефективний захист прав, свобод та інтересів особи від порушень з боку суб`єктів владних повноважень. Водночас, дотримання принципу верховенства права полягає в тому, що людина, її права та свободи визнаються найвищими цінностями та визначають зміст і спрямованість діяльності держави. Тому саме на адміністративні суди покладено обов`язок офіційного з`ясування усіх обставин справи, що мають значення для правильного вирішення спору, що і забезпечує ефективність такого захисту.

Згідно п. 1 ч. 1 ст. 19 КАС України юрисдикція адміністративних судів поширюється на справи у публічно-правових спорах, зокрема, спорах фізичних чи юридичних осіб із суб`єктом владних повноважень щодо оскарження його рішень (нормативно-правових актів чи індивідуальних актів), дій чи бездіяльності, крім випадків, коли для розгляду таких спорів законом встановлено інший порядок судового провадження.

У даній справі, спірні правовідносини виникли у зв`язку із складенням Національним агентством з питань запобігання корупції (далі НАЗК) довідки про результати проведення повної перевірки щорічної декларації особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, за 2023 рік, поданої суб`єктом декларування позивачем.

Правові та організаційні засади функціонування системи запобігання корупції в Україні, зміст і порядок застосування превентивних антикорупційних механізмів, правила щодо усунення наслідків корупційних правопорушень визначені Законом України «Про запобігання корупції» від 14.10.2014 № 1700-VII (далі - Закон №1700-VII).

Згідно ч. 1 ст. 4 Закону №1700-VII Національне агентство з питань запобігання корупції є центральним органом виконавчої влади зі спеціальним статусом, який забезпечує формування та реалізує державну антикорупційну політику.

Коло повноважень НАЗК окреслене у ст. 11 Закону №1700-VII, відповідно до приписів підпункту 7-1 частини першої якої НАЗК здійснює в порядку, визначеному цим Законом, контроль та перевірку декларацій суб`єктів декларування, зберігає та оприлюднює такі декларації, проводить моніторинг способу життя суб`єктів декларування. Види контролю під час перевірки декларацій визначені статтею 51-1 Закону №1700-VІІ.

Повна перевірка декларацій НАЗК здійснюється відповідно до положень статті 51-3 Закону №1700-VІІ, частинами другою, третьою якої передбачено, що у разі встановлення за результатами повної перевірки декларації відображення у декларації недостовірних відомостей НАЗК письмово повідомляє про це керівника відповідного державного органу, органу влади Автономної Республіки Крим, органу місцевого самоврядування, їх апарату, юридичної особи публічного права, в якому працює відповідний суб`єкт декларування, та спеціально уповноважені суб`єкти у сфері протидії корупції. У разі виявлення за результатами повної перевірки декларації ознак необґрунтованості активів НАЗК надається можливість суб`єкту декларування протягом десяти робочих днів надати письмове пояснення за таким фактом із відповідними доказами. У разі ненадання суб`єктом декларування у зазначені строки письмових пояснень і доказів чи надання не в повному обсязі НАЗК інформує про це Національне антикорупційне бюро України та Спеціалізовану антикорупційну прокуратуру.

Процедуру проведення НАЗК повної перевірки декларації осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, визначає Порядок проведення повної перевірки декларації особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, затвердженого наказом НАЗК від 29.01.2021 року № 26/21 (далі - Порядок №26/21).

За правилами до пункту 1 розділу ІІІ цього Порядку за результатами проведення повної перевірки декларації, у тому числі повторної, уповноважена особа складає та підписує довідку про результати проведення повної перевірки декларації у двох примірниках, один з яких після погодження відповідно до пункту 3 цього розділу надсилається суб`єкту декларування.

Пунктом 2 розділу ІІІ Порядку №26/21 встановлено, що довідка повинна містити таку інформацію: підстави для проведення повної перевірки; дату початку та завершення строку повної перевірки; відомості про результати автоматизованого розподілу (повторного автоматизованого розподілу, якщо він проводився); джерела інформації, що були використані під час проведення повної перевірки; перелік запитів, на які на дату завершення строків проведення повної перевірки не отримано відповіді; виявлені недостовірні відомості у декларації, неточність оцінки задекларованих активів, встановлені ознаки конфлікту інтересів, незаконного збагачення або необґрунтованості активів, з наведенням відповідного обґрунтування та посиланням на джерела інформації, врахування пояснень суб`єкта декларування (у разі їх надання); висновок за результатами повної перевірки.

Згідно абз. 1 п. 5 розділу ІІІ Порядку №26/21, у разі виявлення за результатами проведення повної перевірки ознак адміністративного правопорушення, пов`язаного з корупцією, складення протоколу щодо якого віднесено до компетенції НАЗК та повноважень посадових осіб структурного підрозділу, який проводив перевірку, уповноважена особа, яка здійснювала таку перевірку, упродовж 5 робочих днів з дня, наступного за днем погодження довідки, розпочинає збір даних для встановлення наявності підстав для складення протоколу про таке правопорушення відповідно до Кодексу України про адміністративні правопорушення. У разі наявності зазначених підстав уповноважена особа складає відповідний протокол і направляє його до суду в порядку, визначеному Кодексом України про адміністративні правопорушення.

Цією ж нормою встановлено алгоритм дій НАЗК у разі виявлення ознак адміністративного правопорушення, пов`язаного з корупцією, складення протоколу щодо якого віднесено до компетенції посадових осіб інших структурних підрозділів його апарату, а саме:

У разі виявлення за результатами проведення повної перевірки ознак адміністративного правопорушення, пов`язаного з корупцією, складення протоколу щодо якого віднесено до компетенції Національного агентства та повноважень посадових осіб структурного підрозділу, який проводив перевірку, уповноважена особа, яка здійснювала таку перевірку, упродовж 5 робочих днів з дня, наступного за днем погодження довідки, розпочинає збір даних для встановлення наявності підстав для складення протоколу про таке правопорушення відповідно до Кодексу України про адміністративні правопорушення. У разі наявності зазначених підстав уповноважена особа складає відповідний протокол і направляє його до суду в порядку, визначеному Кодексом України про адміністративні правопорушення.

У разі виявлення за результатами проведення повної перевірки ознак адміністративного правопорушення, пов`язаного з корупцією, складення протоколу щодо якого віднесено до компетенції посадових осіб інших структурних підрозділів апарату Національного агентства, уповноважена особа, яка здійснювала таку перевірку, упродовж 5 робочих днів з дня, наступного за днем погодження довідки, передає інформацію та матеріали перевірки до такого структурного підрозділу.

У разі виявлення за результатами проведення повної перевірки ознак адміністративного правопорушення, пов`язаного з корупцією, складення протоколу щодо якого віднесено до компетенції інших органів, уповноважена особа, яка проводила повну перевірку, упродовж 5 робочих днів з дня, наступного за днем погодження довідки, складає та підписує відповідний обґрунтований висновок щодо виявлення ознак адміністративного правопорушення, пов`язаного з корупцією, у двох примірниках.

Пунктом 6 розділу ІІІ Порядку №26/21 передбачено, що у разі виявлення за результатами проведення повної перевірки ознак корупційного або пов`язаного з корупцією правопорушення, за яке передбачено кримінальну відповідальність, уповноважена особа, яка проводила повну перевірку, упродовж 5 робочих днів з дня, наступного за днем погодження довідки, складає та підписує відповідний обґрунтований висновок у двох примірниках.

За правилами п.п. 9-10 розділу ІІІ Порядку №26/21 у разі встановлення за результатами повної перевірки декларації відображення у декларації недостовірних відомостей Національне агентство письмово повідомляє про це керівника відповідного державного органу, органу влади Автономної Республіки Крим, органу місцевого самоврядування, їх апарату, юридичної особи публічного права, в якому працює відповідний суб`єкт декларування. На офіційному вебсайті НАЗК оприлюднюється довідка про результати проведення повної перевірки, у тому числі повторної, упродовж 10 робочих днів з дня її погодження, а також інформація про те, чи було направлено обґрунтований висновок щодо виявлення ознак корупційного або пов`язаного з корупцією правопорушення, інші вжиті заходи реагування, крім конфіденційної інформації про фізичну особу та з дотриманням вимог статті 52-1 Закону №1700-VII.

Верховний Суд у постановах від 06.04.2023 у справі №640/29515/21, від 15.06.2023 у справі №240/24844/21 та від 23.03.2023 у справі №160/4098/22 зазначив, що оскільки спірні правовідносини виникли у зв`язку із винесенням НАЗК спірної довідки у процедурі здійснення публічно-владних управлінських функцій і така довідка стосується прав, обов`язків та охоронюваних законом інтересів позивача, тому такі правовідносини мають характер юридичного спору, що підлягає вирішенню у порядку адміністративного судочинства.

Відповідно до матеріалів справи, в оскаржуваній довідці НАЗК вказано, що за результатами повної перевірки щорічної декларації за 2023 рік, поданої ОСОБА_1 , начальником управління податкового аудиту Головного управління ДПС у Львівській області, встановлено, що суб`єкт декларування при поданні декларації зазначив недостовірні відомості (п.3, п.п. 5.1 п.5 розділу 3.1 цієї Довідки), неточні відомості (п.п. 1, 2, 4, п.п. 5.2, 5.3 п.5 розділу 3.1 цієї Довідки), чим не дотримав вимог пп. 1, 2, 2-1, 5-1, 8 ч. 1 ст.46 Закону. Недостовірні відомості, зазначені у декларації (п.3, п.п. 5.1 п.5 розділу 3.1 цієї Довідки), відрізняються від достовірних на загальну суму 7 293 260,00 грн., що перевищує 500 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, встановлених на дату подання декларації. У діях суб`єкта декларування встановлено ознаки правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 366-2 Кримінального кодексу України.

Згідно із долученого до клопотання про закриття провадження у справі копії листа ТУ ДБР у м. Львові від 25.09.2025 №12-11-80076вих-25, адресованого НАЗК, встановлено, що слідчими ТУ ДБР у м. Львові здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0000669 від 17.05.2024, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 366-2 КК України. В ході розслідування вказаного кримінального провадження 25.11.2024 на адресу Національного агентства з питань запобігання корупції скеровано лист від 25.11.2024 № 12-11-65416вих-24 з метою проведення повної перевірки декларації особи, уповноваженої на виконання функцій держави та місцевого самоврядування, поданої ОСОБА_1 за 2023 рік, а також скеровано електронні копії матеріалів кримінального провадження. За результатами розгляду вказаного листа проведено повну перевірку декларації особи, уповноваженої на виконання функцій держави та місцевого самоврядування, поданої ОСОБА_1 за 2023 рік, за результатами якої до матеріалів кримінального провадження долучено обґрунтований висновок щодо виявлення ознак корупційного або пов`язаного з корупцією правопорушення, за яке передбачено кримінальну відповідальність.

Верховний Суд у постанові від 23.11.2023 у справі №520/25012/21 висловив застереження щодо аналогічних спірних правовідносин, за яким довідка про результати проведення повної перевірки (її окремі положення), може бути предметом оскарження (у порядку адміністративного судочинства) лише за відсутності ознак адміністративного чи кримінального правопорушення або закриття адміністративної чи кримінальної справи, так як такі правовідносини виникають між суб`єктом декларування та НАЗК лише на стадії завершення перевірки. Це означає, що якщо за наслідками такої перевірки вирішується питання про притягнення суб`єкта декларування до певного виду відповідальності, довідка про результати проведення такої перевірки не може бути оскаржена окремо, так як надання оцінки виявленим порушенням належить органу, що безпосередньо вирішує питання про притягнення особи до певного виду відповідальності.

Відповідно до ч. 5 ст. 242 КАС України при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

За наведених обставин, враховуючи, що слідчими ТУ ДБР у м. Львові здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0000669 від 17.05.2024, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 366-2 КК України, з урахуванням висновків Верховного Суду у постанові від 23.11.2023 у справі № 520/25012/21, суд робить висновок, що даний позов не належить розглядати за правилами адміністративного судочинства.

Відповідно до п.1 ч.1 ст.238 КАС України суд закриває провадження у справі якщо справу не належить розглядати за правилами адміністративного судочинства.

Згідно ч. 1 ст. 1 Кримінального процесуального кодексу України (далі - КПК України) порядок кримінального провадження на території України визначається лише кримінальним процесуальним законодавством України.

Кримінальне провадження - досудове розслідування і судове провадження, процесуальні дії у зв`язку із вчиненням діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність (п. 9 ч. 1 ст. 3 КПК України).

Враховуючи викладене, перевіривши матеріали справи, суд висновує, що провадження у справі підлягає закриттю на підставі п. 1 ч. 1 ст. 238 КАС України.

Відповідно до ч. 1 ст. 239 КАС України позивачу слід роз`яснити, що спірні правовідносини підлягають дослідженню в порядку кримінального судочинства.

Керуючись ст.ст. 2, 4, 19, 238, 239, 243, 245, 256 Кодексу адміністративного судочинства України, суд,-

постановив:

клопотання представника відповідача про закриття провадження у справі - задовольнити.

Закрити провадження у справі №380/18225/25 за позовом ОСОБА_1 до Національного агентства з питань запобігання корупції про визнання протиправним та скасування рішення.

Роз`яснити позивачу, що спірні правовідносини підлягають розгляду в порядку кримінального судочинства.

Ухвала суду набирає законної сили з моменту її підписання.

Ухвала про закриття провадження у справі може бути оскаржена до Восьмого апеляційного адміністративного суду шляхом подання апеляційної скарги у п`ятнадцятиденний строк з дати складання ухвали.

Повний текст ухвали складено 15.10.2025 року.

СуддяКостецький Назар Володимирович