Справа № 320/49739/25
Суддя: Жукова Є.О.
Дата ухвалення: 2025-10-13 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

КИЇВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

13 жовтня 2025 року Київ № 320/49739/25

Суддя Київського окружного адміністративного суду Жукова Є.О., ознайомившись з позовною заявою та доданими до неї матеріалами

за позовом 1. Обслуговуючого кооперативу ЖИТЛОВО-БУДІВЕЛЬНИЙ КООПЕРАТИВ ДЕЛЬФІН 2. ОСОБА_1
доДержавної інспекції архітектури та містобудування України
треті особи 1. Обслуговуючий кооператив ЖИТЛОВО-БУДІВЕЛЬНИЙ КООПЕРАТИВ ДЕЛЬФІН 2. Громадська організація ЗА ЗБЕРЕЖЕННЯ СКВЕРУ ІМЕНІ ПАВЛА ТИЧИНИ В МІСТІ КИЄВІ 3. Товариство з обмеженою відповідальністю БУДІВЕЛЬНА КОМПАНІЯ БУДЄВРОСЕРВІС 4. Товариство з обмеженою відповідальністю МОНОЛІТ БУДСЕРВІС
про визнання протиправним та скасування дозволу на виконання будівельних робіт

ВСТАНОВИВ:

Адвокат Савинський Сергій Миколайович, який діє в інтересах Обслуговуючого кооперативу ЖИТЛОВО-БУДІВЕЛЬНИЙ КООПЕРАТИВ ДЕЛЬФІН та ОСОБА_1 (далі також позивачі) звернувся до Київського окружного адміністративного суду з позовом до Державної інспекції архітектури та містобудування України, в якому просить суд:

- визнати протиправним та скасувати дозвіл на виконання будівельних робіт №ІУ61 від 08.09.2021, виданий Державною інспекцією архітектури та містобудування України (Ідентифікаційний ).

Відповідно до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 06.10.2025 позовна заява розподілена судді Жуковій Є.О.

За приписами пунктів 3 та 6 частини першої статті 171 Кодексу адміністративного судочинства України (далі КАС України) суддя після одержання позовної заяви з`ясовує, чи відповідає позовна заява вимогам, встановленим статтями 160, 161, 172 цього Кодексу, чи немає інших підстав для залишення позовної заяви без руху, повернення позовної заяви або відмови у відкритті провадження в адміністративній справі, встановлених цим Кодексом.

Відповідно до частини першої статті 160 КАС України у позовній заяві позивач викладає свої вимоги щодо предмета спору та їх обґрунтування.

Перелік обов`язкових відомостей, які зазначаються в позовній заяві наведено у частині 5 вказаної статті КАС України.

Згідно із частиною дев`ятою статті 160 КАС України, у позовній заяві можуть бути вказані й інші відомості, необхідні для правильного вирішення спору.

Положеннями статей 49, 50, 51 КАС України встановлено особливості правового статусу третіх осіб як учасників процесу, їх права та обов`язки.

Частинами 1, 2 статті 49 КАС України передбачено, що в залежності від прояву матеріально-правової заінтересованості процесуальний закон розрізняє третіх осіб, які заявляють самостійні вимоги щодо предмета спору, та окремо третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору. Крім того, вказані положення Кодексу адміністративного судочинства України ідентифікують третіх осіб на стороні позивача чи відповідача.

Відповідно до частини 2 статті 49 КАС України треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору, можуть вступити у справу на стороні позивача або відповідача до закінчення підготовчого засідання або до початку першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження, у разі коли рішення у справі може вплинути на їхні права, свободи, інтереси або обов`язки. Вони можуть бути залучені до участі у справі також за клопотанням учасників справи. Якщо адміністративний суд при вирішенні питання про відкриття провадження у справі або при підготовці справи до судового розгляду встановить, що судове рішення може вплинути на права та обов`язки осіб, які не є стороною у справі, суд залучає таких осіб до участі в справі як третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору.

У заявах про залучення третіх осіб і у заявах третіх осіб про вступ у справу на стороні позивача або відповідача зазначається, на яких підставах третіх осіб належить залучити до участі у справі (частина 4 статті 49 КАС України).

Така заява повинна бути викладена окремо, з урахуванням положень частини четвертої статті 49 КАС України, та додана до позову відповідно до частини п`ятої статті 161 КАС України.

Відповідно до пункту 2 частини 5 статті 160 КАС України в позовній заяві, серед іншого, зазначається повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові - для фізичних осіб) інших учасників справи, що в поєднанні із частинами 1, 2 і 4 статті 49 цього Кодексу, зобов`язує позивача визначити правовий статус третьої особи (третя особа, яка заявляє самостійні вимоги чи не заявляє такі вимоги щодо предмета спору; на стороні позивача чи відповідача).

Про залучення третіх осіб до участі у справі суд постановляє ухвалу, в якій зазначає, на які права чи обов`язки такої особи та яким чином може вплинути рішення суду у справі (частина 5 статті 49 КАС України).

Враховуючи вищевказані положення закону, третя особа може бути залучена до участі у справі, лише у разі коли рішення у справі може вплинути на її права, свободи, інтереси або обов`язки.

Так, адміністративний позов поданий адвокатом Савинським Сергієм Миколайовичем, який діє в інтересах Обслуговуючого кооперативу ЖИТЛОВО-БУДІВЕЛЬНИЙ КООПЕРАТИВ ДЕЛЬФІН та ОСОБА_1 , при цьому, Обслуговуючий кооператив ЖИТЛОВО-БУДІВЕЛЬНИЙ КООПЕРАТИВ ДЕЛЬФІН також заявлений у позові і як третя особа.

Також позивач в порушення вищенаведених положень, не подав заяви про залучення до участі у справі третьої особи із належним обґрунтуванням необхідності залучення такої особи, зазначенням підстав залучення третьої особи до участі у справі, та яким чином рішення у справі може вплинути на її права, свободи, інтереси або обов`язки.

Суд звертає увагу, що формальне зазначення у тексті позовної заяви реквізитів третьої особи, не є безумовною підставою для вирішення такого питання судом, оскільки таке клопотання має бути обґрунтоване позивачем та подане до суду одночасно з поданням позову, у разі необхідності.

Відповідно до частини 1 статті 122 Кодексу адміністративного судочинства України позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Абзацом 1 частини 2 наведеної статті передбачено, що для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Відповідно до частини 1 статті 120 Кодексу адміністративного судочинства України, перебіг процесуального строку починається з наступного дня після відповідної календарної дати або настання події, з якою пов`язано його початок.

За приписами частини 6 зазначеної статті якщо закінчення строку припадає на вихідний, святковий чи інший неробочий день, останнім днем строку є перший після нього робочий день.

Таким чином, строк звернення до адміністративного суду - це проміжок часу після виникнення спору у публічно-правових відносинах, протягом якого особа має право звернутися до адміністративного суду із заявою за вирішенням цього спору і захистом своїх прав, свобод чи інтересів. При цьому перебіг такого строку починається з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Аналіз наведених норм Кодексу адміністративного судочинства України свідчить про те, що законодавець передбачив, що в разі, якщо особа не знала про допущене порушення, але з певної дати повинна була про нього дізнатись, перебіг строку обчислюється саме з моменту, коли особа повинна була дізнатись про відповідне порушення її прав. При цьому, поважними причинами пропуску строку звернення до адміністративного суду є наявність обставин, які створили об`єктивні перешкоди для звернення особи з позовом і подолання яких для цієї особи було неможливим або ускладненим.

Суд зауважує, що при вирішенні питання щодо дотримання строку звернення до адміністративного суду необхідно чітко диференціювати поняття дізнався та повинен був дізнатись.

Так, під поняттям дізнався необхідно розуміти конкретний час, момент, факт настання обізнаності особи щодо порушених її прав, свобод та інтересів. Суд вважає, що особа може дізнатися, що її права порушені, зокрема, при отриманні від органу, що здійснює виплату одноразової грошової допомоги відповіді (листа-відповіді, листа-роз`яснення) на надісланий запит щодо розміру допомоги, нормативно-правових документів, на підставі яких був здійснений саме такий розрахунок допомоги.

Поняття повинен був дізнатися необхідно розуміти як неможливість незнання, високу вірогідність, можливість дізнатися про порушення своїх прав. Зокрема, особа має можливість дізнатися про порушення своїх прав, якщо їй відомо про обставини прийняття рішення чи вчинення дій і у неї відсутні перешкоди для того, щоб дізнатися про те, яке рішення прийняте або які дії вчинені (постанова Верховного Суду від 21.02.2020 у справі №340/1019/19).

Згідно змісту позовних вимог позивач просить визнати протиправним та скасувати дозвіл на виконання будівельних робіт №ІУ61 від 08.09.2021, виданий Державною інспекцією архітектури та містобудування України.

Позивач з даним позовом звернувся до суду 03 жовтня 2024 року, тобто з пропуском шестимісячного строку звернення до суду.

Відповідно до частини 1 статті 121 Кодексу адміністративного судочинства України, суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення.

Частиною 6 статті 161 Кодексу адміністративного судочинства України встановлено, що у разі пропуску строку звернення до адміністративного суду позивач зобов`язаний додати до позову заяву про поновлення цього строку та докази поважності причин його пропуску.

Натомість, до позовної заяви не надано заяви про поновлення строку звернення до суду та доказів поважності причин його пропуску.

Відтак, позивачу слід надати до суду заяву про поновлення строку звернення до суду та докази поважності причин його пропуску.

Відповідно до частини першої та другої статті 169 Кодексу адміністративного судочинства України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху. Якщо ухвала про залишення позовної заяви без руху постановляється з підстави несплати судового збору у встановленому законом розмірі, суд в такій ухвалі повинен зазначити точну суму судового збору, яку необхідно сплатити (доплатити).

Таким чином, суд вважає за належне вказати, що зазначені вище недоліки позовної заяви повинні бути усунені позивачем шляхом подання до суду із посиланням на реквізити даної ухвали, зокрема:

- позовної заяви, оформленої із дотриманням вимог статей 160-161 КАС України, із зазначенням, у разі необхідності складу учасників справи третіх осіб, заяви про залучення таких третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог на предмет спору, на стороні позивача/відповідача, з урахуванням положень частини четвертої статті 49 КАС України, із зазначенням підстав необхідності залучення третіх осіб до участі у справі, зокрема, обґрунтування, яким саме чином рішення суду у даній справі може вплинути на права, обов`язки або інтереси таких осіб;

- заяви про поновлення строку звернення до адміністративного суду щодо заявлених позовних вимог, вказавши підстави для поновлення строку та додавши докази поважності причин його пропуску.

Керуючись статтями 160, 161, 169 Кодексу адміністративного судочинства України, Київський окружний адміністративний суд

УХВАЛИВ:

1.Залишити позовну заяву Обслуговуючого кооперативу ЖИТЛОВО-БУДІВЕЛЬНИЙ КООПЕРАТИВ ДЕЛЬФІН, ОСОБА_1 без руху.

2. Позивачам усунути недоліки позовної заяви у п`ятиденний строк з дня отримання даної ухвали.

3. Попередити позивачів про те, що у випадку не усунення недоліків позовної заяви позовна заява буде повернута йому відповідно до пункту 1 частини четвертої статті 169 Кодексу адміністративного судочинства.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та не підлягає оскарженню. Заперечення на ухвалу можуть бути включені до апеляційної скарги на рішення суду.

Суддя Жукова Є.О.