Справа № 580/11192/25
Суддя: Олексій РІДЗЕЛЬ
Дата ухвалення: 2025-10-13 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

13 жовтня 2025 року справа № 580/11192/25
м. Черкаси

Суддя Черкаського окружного адміністративного суду Рідзель О.А., перевіривши матеріали позову ОСОБА_1 до ІНФОРМАЦІЯ_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 про визнання протиправними дій та рішень, скасування наказу,

ВСТАНОВИВ:

07.10.2025 у Черкаський окружний адміністративний суд надійшов позов ОСОБА_1 (далі позивач) до ІНФОРМАЦІЯ_1 (далі відповідач 1), ІНФОРМАЦІЯ_2 (далі відповідач 2), в якому позивач просить:

визнати протиправним рішення ІНФОРМАЦІЯ_1 щодо скасування/анулювання відстрочки ОСОБА_1 від призову на період мобілізації та воєнного стану;

визнати протиправними дії та рішення ІНФОРМАЦІЯ_1 щодо оголошення у розшук та ІНФОРМАЦІЯ_2 щодо мобілізації ОСОБА_1 , скасувати наказ щодо призову ОСОБА_1 на військову службу під час мобілізації.

Ознайомившись із матеріалами позову, виявлено недоліки позовної заяви, які перешкоджають відкриттю провадження у справі.

Так, частиною 3 ст.161 Кодексу адміністративного судочинства України (далі КАС України) передбачено, що до позовної заяви додається документ про сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Всупереч наведеній нормі позивач не надав доказів сплати судового збору.

Представник позивача стверджує, що позивач звільнений від сплати судового збору на підставі п.12 ч.1 ст.5 Закону України «Про судовий збір», як військовослужбовець.

Однак, жодного доказу наявності у позивача статусу військовослужбовця суду не надано.

Додані до позовної заяви копія військово квитка позивача та витяг із застосунку «Резерв +» свідчать, що позивач є військовозобов`язаним.

Отже, не доведено підстави для звільнення від сплати судового збору.

Пунктом 3 ч.2 ст.4 Закону України «Про судовий збір» встановлено, що за подання до адміністративного суду позову немайнового характеру, який подано фізичною особою, судовий збір справляється у розмірі 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Законом України Про Державний бюджет України на 2025 рік встановлено прожитковий мінімум для працездатних осіб з 1 січня 2025 року розміром 3028 грн.

Згідно з ч.3 ст.4 Закону України «Про судовий збір» при поданні до суду процесуальних документів, передбачених частиною другою цієї статті, в електронній формі - застосовується коефіцієнт 0,8 для пониження відповідного розміру ставки судового збору.

Тому ставкою судового збору за подання цього позову є 968,96 грн.

Отже, позивач має надати суду доказ сплати судового збору у вказаному розмірі на рахунки Черкаського окружного адміністративного суду або належні докази звільнення від його сплати.

Також, на підставі п.8 ч.5 ст.160 КАС України в позовній заяві зазначається перелік документів та інших доказів, що додаються до заяви; зазначення доказів, які не можуть бути подані разом із позовною заявою (за наявності), зазначення щодо наявності у позивача або іншої особи оригіналів письмових або електронних доказів, копії яких додано до заяви.

Відповідно до ч.4 ст.161 КАС України позивач зобов`язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги (якщо подаються письмові чи електронні докази - позивач може додати до позовної заяви копії відповідних доказів).

Суд врахував, що всупереч наведеним нормам позивач не надав суду копії рішень про скасування/анулювання відстрочки ОСОБА_1 та наказу про його мобілізацію, які просить скасувати, а також не зазначив причин, з яких не може їх надати.

Так, згідно з пунктами 4, 9 ч.5 ст.160 КАС України в позовній заяві зазначається зміст позовних вимог і виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, а в разі подання позову до декількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з відповідачів.

Відповідно до висновку Верховного Суду в ухвалі від 23.01.2019 у справі №9901/35/19, що відповідно до ч.5 ст.242 КАС України підлягає обов`язковому врахуванню судами нижчих інстанцій, під змістом позовних вимог розуміється визначення способу захисту свого права, свободи чи інтересу, який має формулюватися максимально чітко і зрозуміло. Тому особа, звертаючись до суду із позовною заявою, повинна чітко зазначити дії чи бездіяльність суб`єкта владних повноважень, що порушили її право, та повинна вказати спосіб захисту свого порушеного права.

Суд зазначає, що позивач визначив відповідачами ІНФОРМАЦІЯ_3 і ІНФОРМАЦІЯ_4 .

Водночас, просить скасувати наказ щодо призову на військову службу під час мобілізації.

Суд зазначає, що постановою Кабінету Міністрів України від 16 травня 2024 року №560 затверджено Порядок проведення призову громадян на військову службу під час мобілізації, на особливий період (далі Порядок №560), яким зокрема, визначено процедуру оформлення призову на військову службу під час мобілізації.

На підставі п.п.81, 82 Порядку №560 Призов громадян на військову службу під час мобілізації, на особливий період військовозобов`язаних та резервістів (крім резервістів, які уклали контракти на проходження служби у військовому резерві) здійснюють - районні (міські) територіальні центри комплектування та соціальної підтримки.

Призов громадян на військову службу під час мобілізації, на особливий період оформляється наказом керівника районного (міського) територіального центру комплектування та соціальної підтримки, командира військової частини, керівника розвідувального органу або визначеного ним керівника відповідного підрозділу, Голови СБУ, його заступників чи керівника підрозділу, органу, закладу, установи СБУ.

Наказ про призов військовозобов`язаних та резервістів на військову службу під час мобілізації, на особливий період видається керівником районного (міського) територіального центру комплектування та соціальної підтримки - в день відправлення військової команди до військової частини (установи).

Отже, повноваження видачі наказу про призов на військову службу під час мобілізації належать керівнику районного (міського) територіального центру комплектування та соціальної підтримки.

Однак, позивач не вказує, який саме районний (міський) територіального центру комплектування та соціальної підтримки видав наказ про мобілізацію позивача та не визначає такий орган відповідачем у спорі.

Тому позивач має надати позовну заяву, оформлену відповідно до вимог ст.160 КАС України.

Згідно з частинами 1-2 ст.169 КАС України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху. В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Оскільки позовна заява не відповідає вимогам ст.161 КАС України, вона на підставі ч.1 ст.169 КАС України підлягає залишенню без руху.

З метою забезпечення права позивача на судовий захист своїх прав та інтересів наявні підстави надати строк для усунення вказаних вище недоліків позовної заяви протягом 10 днів з дня отримання ухвали.

Керуючись ст. ст.2, 133, 160, 169, 171, 243, 248 КАС України, суддя

УХВАЛИВ:

1. Позовну заяву ОСОБА_1 до ІНФОРМАЦІЯ_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 про визнання протиправними дій та рішень, скасування наказу залишити без руху.

2. Позивачу надати строк 10 днів з моменту отримання ухвали для усунення викладених у мотивувальній частині ухвали недоліків позовної заяви.

3. Роз`яснити, що у разі невиконання вимог ухвали позовна заява підлягає поверненню.

4. Ухвала набирає законної сили з моменту підписання та оскарженню не підлягає.

5. Копію ухвали направити позивачу.

СуддяОлексій РІДЗЕЛЬ