Справа № 520/5107/22
Суддя: Сагайдак В.В.
Дата ухвалення: 2025-10-13 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Харківський окружний адміністративний суд
У Х В А Л А

про відмову у залишенні позовної заяви без розгляду

13.10.2025р. № 520/5107/22

Харківський окружний адміністративний суд у складі:

головуючого судді - Сагайдака В.В.,

при секретарі судового засідання - Підкалюк В.О.,

за участі:

позивача - ОСОБА_1

представників позивача - Бут-Абдулаєвої Т.В., Зуб С.Ю.

представника відповідача - Захарова К.С.

представник третьої особи - Наталич А.А.

у справі за позовом ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 ,) до Державної податкової служби України (пл. Львівська, буд.8,м. Київ,04053, ),про визнання протиправними та скасування наказів, поновлення на посаді,-

В С Т А Н О В И В:

Постановою Верховного суду Касаційного адміністративного суду Рішення Харківського окружного адміністративного суду від 03.11.2022р. та Постанову Другого апеляційного адміністративного суду від 10 травня 2023 року у справі № 520/5107/22 було скасовано в частині задоволення позовних вимог про визнання протиправними та скасування наказів Державної податкової служби України від 1 березня 2022 року № 4-дс «Про накладання дисциплінарного стягнення», від 2 березня 2022 року № 5-дс «Про накладення дисциплінарного стягнення» та № 2-О «Про припинення державної служби ОСОБА_1 ». В цій частині справу направлено до Харківського окружного адміністративного суду на новий судовий розгляд.

Ухвалою суду від 05.05.2025р. справу прийнято до розгляду у порядку спрощеного провадження. Ухвалою суду від 19 червня 2025р. судом вирішено здійснювати подальший розгляд справи за правилами загального позовного провадження у зв`язку з необхідністю правильного визначення кола учасників справи та витребування доказів.

20.05.2025р. Відповідач звернувся до Харківського окружного адміністративного суду з клопотанням залишити адміністративний позов без розгляду.

Згідно змісту такого Клопотання, ДПС України, як Відповідач по справі, посилається на порушення судом норм процесуального права, яке нібито було допущено судом першої інстанції під час подання позову та відкриття провадження по такій справі № 520/5107/22 щодо задоволення клопотання Позивача про поновлення строку звернення до суду з таким позовом. До такого клопотання про залишення адміністративного позову без розгляду будь-яких нових доказів Відповідач не надає.

Під час розгляду справи в судах першої, другої та касаційної інстанції питання щодо правомірності рішення суду про поновлення строку звернення Позивача з таким адміністративним позовом вже було вирішено та не було підставою для скасування таких судових рішень та направлення касаційною інстанцією справи на новий розгляд.

Постановою Верховного Суду в даній справі було вказано, що суду першої інстанції під час нового розгляду справи необхідно взяти до уваги викладене в мотивувальній частині цієї постанови, установити наведені в ній обставини, що входять до предмета доказування у цій справі, дати правильну юридичну оцінку встановленим обставинам і постановити рішення відповідно до вимог статті 242 КАС України.

Суд касаційної інстанції висловив свою позицію надаючи оцінку доводам касаційної скарги в частині обґрунтування підстав касаційного оскарження за пунктом 1 частини четвертої статті 328 КАС України у зв`язку з тим, що позивач звернувся до суду із пропуском місячного строку з дня, коли він повинен був дізнатися про винесення щодо нього оскаржуваних наказів, встановленого частиною п`ятою статті 122 КАС України, та посилався на неврахування судами попередніх інстанцій висновків Верховного Суду, викладених, зокрема у постановах від 29.09.2022 у справі № 500/1912/22, від 21.05.2021 у справі № 1.380.2019.006107, від 22.07.2021 у справі № 340/141/21, від 16.09.2021 у справі № 240/10995/20, від 12.09.2022 у справі № 120/16601/21-а, а також у постановах Великої Палати Верховного Суду від 10.11.2022 у справі № 990/115/22, від 08.12.2022 у справі № 990/102/22, від 29.04.2021 у справі № 160/4622/20 щодо застосування норм статті 1 Закону України «Про правовий режим воєнного стану» та статті 121 КАС України, що призвело до безпідставного поновлення пропущеного строку.

Строк звернення до адміністративного суду - це проміжок часу після виникнення спору у публічно-правових відносинах, протягом якого особа має право звернутися до адміністративного суду із заявою за вирішенням цього спору і захистом своїх прав, свобод чи інтересів. Зі змісту частини першої статті 120 та частини п`ятої статті 122 КАС України слідує, що для звернення до адміністративного суду з позовом щодо прийняття громадян на публічну службу, її проходження, звільнення з публічної служби встановлено місячний строк і цей строк обчислюються з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

День, коли особа дізналася про порушення свого права - це встановлений доказами день, коли позивач дізнався про рішення, дію чи бездіяльність, внаслідок якої відбулося порушення його прав, свобод чи інтересів. Доказами того, що особа знала про порушення своїх прав, є, зокрема, умови, за яких вона мала реальну можливість дізнатися про порушення своїх прав.

В даній справі докази надіслання оскаржуваних наказів Позивачу Відповідачем не надано.

Законодавче закріплення строків звернення з адміністративним позовом до суду є гарантією стабільності публічно-правових відносин, призначенням якої є забезпечення своєчасної реалізації права на звернення до суду, стабільної діяльності суб`єктів владних повноважень при здійсненні управлінських функцій. Інститут строків у адміністративному процесі сприяє досягненню юридичної визначеності у публічно-правових відносинах та стимулює суд і учасників адміністративного процесу добросовісно ставитися до виконання своїх обов`язків. Строки звернення до адміністративного суду з позовом обмежують час, протягом якого такі правовідносини вважаються спірними. Після їх завершення, якщо ніхто не звернувся до суду за вирішенням спору, відносини стають стабільними.

За правилами частин першої та другої статті 123 КАС України у разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду з заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду або вказати інші підстави для поновлення строку. Якщо заяву не буде подано особою в зазначений строк або вказані нею підстави для поновлення строку звернення до адміністративного суду будуть визнані неповажними, суд повертає позовну заяву.

Отже, системний аналіз положень статті 123 КАС України дає підстави для висновку, що передумовою настання відповідних наслідків для позивача у спірних правовідносинах є надання можливості позивачу скористатися правом подати заяву про поновлення пропущеного строку, в якій вказати причини поважності такого пропуску. Поняття поважних причин пропуску процесуальних строків є оціночним, а його вирішення покладається на розсуд судді, суду, а при застосуванні процесуальних норм слід уникати як надмірного формалізму, так і надмірної гнучкості, які можуть призвести до нівелювання процесуальних вимог, встановлених законом. Надмірний формалізм у трактуванні процесуального законодавства визнається неправомірним обмеженням права на доступ до суду як елемента права на справедливий суд.

Матеріалами справи, яка розглядається, підтверджується, що на виконання ухвали судді Харківського окружного адміністративного суду від 08.07.2022 про залишення позову без руху ОСОБА_2 подано до суду першої інстанції заяву про поновлення пропущеного строку звернення до суду із цим позовом із обґрунтуванням поважності причин такого пропуску. За результатом розгляду цієї заяви та доданих до неї доказів, враховуючи особливості ситуації позивача, суд першої інстанції ухвалою від 27.07.2022р. визнав поважними причини пропуску строку звернення до суду та одночасно з вирішенням питання про відкриття провадження у справі клопотання ОСОБА_3 задовольнив та поновив останньому строк звернення до суду із цим позовом.

Судом касаційної інстанції зауважено, що частиною першою статті 328 КАС України визначено, що учасники справи, а також особи, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, свободи, інтереси та (або) обов`язки, мають право оскаржити в касаційному порядку рішення суду першої інстанції після апеляційного перегляду справи, а також постанову суду апеляційної інстанції повністю або частково у випадках, визначених цим Кодексом.

Однак ДПС не порушувало питання застосування наслідків статті 123 КАС України до обставин цієї справи ані перед судом першої, ані перед судом апеляційної інстанцій.

Отже застосування наслідків статті 123 КАС України у цій справі не було спірним.

На підставі вищезазначеного, і за відсутності надання Відповідачем нових доказів на підтвердження такої обставини як пропущення строку звернення до суду з таким позовом і відсутності поважності причини такого пропуску, та визначення меж нового розгляду такої справи судом касаційної інстанції Постановою Верховного суду у складі Касаційного адміністративного суду по даній справі № 520/5107/22 від 20 березня 2025 року, суд доходить висновку, що питання пропуску та поновлення строку звернення до суду з таким позовом вже вирішено, і в межі нового судового розгляду не входить, тому таке клопотання Відповідача задоволенню не підлягає.

Керуючись статтями 240, 243, 248, 250, 295 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

УХВАЛИВ:

Відмовити в задоволені клопотання відповідача про залишення позовної заяви без розгляду.

Ухвала набирає законної сили негайно після її проголошення, якщо інше не передбачено цим Кодексом.

Ухвала, постановлена судом поза межами судового засідання або в судовому засіданні у разі неявки всіх учасників справи, під час розгляду справи в письмовому провадженні, набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Повний текст ухвали складено 14 жовтня 2025 року.

Суддя Сагайдак В.В.