Справа № 240/21433/25
Суддя: Липа Володимир Анатолійович
Дата ухвалення: 2025-10-14 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ЖИТОМИРСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А

про повернення позовної заяви

14 жовтня 2025 року м. Житомир справа № 240/21433/25

категорія 102010000

Суддя Житомирського окружного адміністративного суду Липа Володимир Анатолійович, розглянувши позовну заяву ОСОБА_1 до Державного реєстратора відділу з надання адміністративних послуг та державної реєстрації Бердичівської районної державної адміністрації Житомирської області про визнання порушення прав, зобов`язання вчинити дії,

встановив:

До Житомирського окружного адміністративного суду через підсистему "Електронний суд" звернувся ОСОБА_1 з позовною заявою, в якій просить:

- рішенням суду визнати порушення Відповідачем прав Позивача, що виражаються у порушенні права Позивача на отримання інформації, яка стосується його особистих прав і не є державною чи іншою таємницею;

- рішенням суду зобов`язати Відповідача усунути перешкоду шляхом надання можливості для ознайомлення з матеріалами реєстраційної справи (номер невідомий), що стосується оренди земельної ділянки, власником, якої є Позивач ( ОСОБА_1 ), в тому числі і здійснення фотофіксації матеріалів цієї реєстраційної справи (номер невідомий).

Ухвалою суду від 09.09.2025 позовну заяву ОСОБА_1 залишено без руху, позивачу запропоновано усунути зазначені в ухвалі суду недоліки протягом семи днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху, шляхом подання до суду: належним чином оформленої позовної заяви, де викласти прохальну частину з урахуванням вимог статті 5 КАС України; належним чином засвідченої копії паспорта громадянина України позивача та довідки про присвоєння ідентифікаційного номера ОСОБА_1 ; докази надсилання копії позовної заяви та копій доданих документів відповідачу; довідки про доходи, отримані за попередній календарний 2024 рік, за місцем податкового обліку позивача.

Ухвала суду від 09.09.2025 про залишення позовної заяви без руху була надіслана позивачу (одержувачу) та доставлена до електронного кабінету 10.09.2025.

21.09.2025 на електронну пошту суду від ОСОБА_1 надійшло клопотанням (вх.№71044/25 від 22.09.2025) про стан розгляду справи, в якому поміж іншого зазначено про відсутність електронного кабінету у позивача.

Клопотання аналогічного змісту надійшло до суду від ОСОБА_1 через підсистему "Електронний суд" (вх.№71163/25 від 23.09.2025).

25.09.2025 ухвалу про залишення позовної заяви без руху від 09.09.2025 було направлено засобами поштового зв`язку на адресу ОСОБА_1 , зазначену у позовній заяві, рекомендованою кореспонденцією з повідомленням про вручення.

Ухвала суду від 09.09.2025 була отримана позивачем 09.10.2025 про що свідчить підпис одержувача в рекомендованому повідомленні про вручення поштового відправлення.

05.10.2025 через підсистему "Електронний суд" від ОСОБА_1 надійшло клопотання про надання інформації про стан справи.

11.10.2025 через підсистему "Електронний суд" від ОСОБА_1 надійшло клопотання про роз`яснення ухвали суду від 09.09.2025.

Ухвалою суду від 14.10.2025 відмовлено ОСОБА_1 у задоволенні заяви про роз`яснення судового рішення.

14.10.2025 через підсистему "Електронний суд" від ОСОБА_1 надійшла заява на усунення недоліків позовної заяви.

Розглянувши подані позивачем клопотання, та заяву, суд доходить висновку, що станом на 14.10.2025 недоліки позовної заяви не було усунуто у спосіб, встановлений ухвалою суду від 09.09.2025, виходячи з такого.

Суд зауважує, що ухвала від 09.09.2025 року містила чіткі вказівки на недоліки позовної заяви та шляхи їх усунення, зокрема, у цій ухвалі вказано на необхідність подання до суду: належним чином оформленої позовної заяви, де викласти прохальну частину з урахуванням вимог статті 5 КАС України; належним чином засвідченої копії паспорта громадянина України позивача та довідки про присвоєння ідентифікаційного номера ОСОБА_1 ; докази надсилання копії позовної заяви та копій доданих документів відповідачу; довідки про доходи, отримані за попередній календарний 2024 рік, за місцем податкового обліку позивача.

Водночас, вказані вимоги ухвали позивачем не виконані та не зазначено підстав, що унеможливили усунення недоліків у визначений судом спосіб.

Суд, акцентує увагу на тому, що зміст та обсяг порушеного права та виклад обставин, якими воно підтверджується, на рівні формулювання викладу їх змісту мають бути достатніми, щоб визначити предмет спору, його юрисдикційну належність, характер вимог, часові рамки події порушення, нормативне регулювання спірних відносин, а також обставини, за яких можна ухвалити одне із обов`язкових процесуальних рішень, пов`язаних із визнанням позовної заяви прийнятною/неприйнятною. Обов`язок по визначенню (формулюванню) позовних вимог, з якими особа звертається до суду за захистом своїх прав, на етапі подання позовної заяви процесуальним законодавством покладено саме на позивача, саме для цього законодавцем визначені вимоги до позовної заяви, що міститься в статті 160 КАС України.

Відповідно до пункту 1 частини 4 статті 169 КАС України, якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви, яку залишено без руху, у встановлений судом строк, вона повертається позивачеві.

За правилами передбаченими частинами 5 та 6 статті 169 КАС України суддя повертає позовну заяву і додані до неї документи без розгляду не пізніше п`яти днів з дня її надходження або з дня закінчення строку на усунення недоліків. Про повернення позовної заяви суд постановляє ухвалу.

З огляду на викладене і враховуючи те, що позивач не усунув недоліки позовної заяви, яку залишено без руху, у спосіб встановлений судом, позовну заяву належить повернути позивачеві на підставі пункту 1 частини 4 статті 169 КАС України.

Окремо суд зауважує, що попри те, що конституційне право на суд є правом, його реалізація покладає на учасників справи певні обов`язки. Сторона, яка задіяна у судовому розгляді справи, зобов`язана добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки (частина 2 статті 44 КАС України).

У пункті 37 рішення від 18.11.2010 року у справі "Мушта проти України" Європейський суд з прав людини нагадав, що право на суд, одним з аспектів якого є право на доступ до суду, не є абсолютним, воно за своїм змістом може підлягати обмеженням, особливо щодо умов прийнятності скарги на рішення. Однак такі обмеження не можуть звужувати реалізацію цього права у такий спосіб або до такої міри, щоб саму суть права було порушено. Ці обмеження повинні переслідувати легітимну мету, та має бути розумний ступінь пропорційності між використаними засобами та поставленими цілями.

Суд вважає, що повернення позовної заяви позивачу у зв`язку з невиконанням ухвали суду про усунення недоліків позовної заяви переслідує легітимну мету та має розумний ступінь пропорційності між використаними засобами та поставленими цілями. Адже розгляд позовної заяви, яка складена без дотримання вимог КАС, не передбачений положеннями процесуального законодавства. Позивач був повідомлений про наслідки неусунення недоліків у встановлений судом строк і мав реальну можливість їх усунути у визначений судом спосіб, чого, однак, не зробив.

Отже, рішення про повернення позовної заяви зумовлене не будь-яким свавільним небажанням суду розглядати звернення позивача до суду, а лише невиконанням ним процесуальних вимог закону щодо форми та порядку подання позовної заяви.

Керуючись статтями 169, 243, 248, 256, 294, 295 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

ухвалив:

Позовну заяву ОСОБА_1 до Державного реєстратора відділу з надання адміністративних послуг та державної реєстрації Бердичівської районної державної адміністрації Житомирської області про визнання порушення прав, зобов`язання вчинити дії повернути позивачу.

Копію ухвали про повернення позовної заяви надіслати особі, яка її подала, не пізніше наступного дня після її постановлення, разом із позовною заявою й усіма доданими до неї матеріалами.

Повернення позовної заяви не позбавляє права повторного звернення до адміністративного суду в порядку, встановленому законом.

Ухвала суду набирає законної сили негайно після її підписання суддею.

Ухвала суду може бути оскаржена до Сьомого апеляційного адміністративного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її складення.

Суддя В.А. Липа