Справа № 640/29033/21
Суддя: Кузьмишина Олена Миколаївна
Дата ухвалення: 2025-10-13 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ШОСТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

13 жовтня 2025 року м. Київ

Шостий апеляційний адміністративний суд у складі колегії суддів:

Судді-доповідача: Кузьмишиної О.М.,

суддів: Грибан І.О., Ключковича В.Ю.,

розглянувши в порядку письмового провадження апеляційну скаргу Північного офісу Держаудитслужби на рішення Київського окружного адміністративного суду від 26 березня 2025 року у справі за адміністративним позовом військової частини НОМЕР_1 до Північного офісу Держаудитслужби, третя особа: Товариство з обмеженою відповідальністю «Сівертекс» про визнання протиправним та скасування висновку,

В С Т А Н О В И В:

Військова частина НОМЕР_1 звернулася до суду з адміністративним позовом до Північного офісу Держаудитслужби, третя особа: Товариство з обмеженою відповідальністю «Сівертекс», в якому просить суд визнати протиправним та скасувати висновок Північного офісу Держаудитслужби від 30.09.2021 №UA-2021-06-16-002903-а.

В обґрунтуванням позовних вимог позивач наголошує про протиправність спірного рішення з огляду на те, що покладені в його основу висновки відповідача є безпідставними та не обґрунтовуються правовим чином. Позивач наполягав, що склад тендерної пропозиції ТОВ «Сівертекс» повністю відповідав вимогам тендерної документації, тому військова частина НОМЕР_1 правомірно визначила останнього переможцем закупівлі.

Рішенням Київського окружного адміністративного суду від 26 березня 2025 року адміністративний позов задоволено повністю.

Не погоджуючись з вказаним рішенням, Північний офіс Держаудитслужби звернувся із апеляційною скаргою, в якій просить скасувати оскаржуване рішення, як таке, що прийняте з порушенням норм матеріального і процесуального права, та прийняти нове рішення, яким у задоволенні позовних вимог відмовити повністю.

В обґрунтування доводів апеляційної скарги зазначено, що судом першої інстанції не взято до уваги надані Північним офісом Держаудитслужби доводи щодо виявлених порушень під час здійснення моніторингу закупівлі позивача, а тому надано неналежну оцінку встановленим порушенням. Також апелянт наполягає на тому, що судом не враховано позицію відповідача щодо скасування висновку в цілому.

Ухвалами Шостого апеляційного адміністративного суду від 01.05.2025 та від 27.06.2025 відкрито апеляційне провадження та призначено справу до судового розгляду у письмовому провадженні.

Від представника військової частини НОМЕР_2 надійшов відзив на апеляційну скаргу, в якому останній зазначає, що висновок відповідача зводиться до невідповідності пропозиції учасника вимогам тендерної пропозиції, що носить формальний характер, так як не пов`язано із забезпеченням ефективного та прозорого здійснення закупівель, створення конкурентного середовища у сфері публічних закупівель, запобігання проявам корупції у цій сфері, розвитком добросовісної конкуренції. Просить апеляційну скаргу залишити без задоволення, а рішення суду першої інстанції без змін.

Від представника третьої особи ТОВ «Сівертекс» до суду 21.05.2025 надійшов відзив на апеляційну скаргу, в якому останній зазначає, що втручання органу державного фінансового контролю в публічні закупівлі є виправданим виключно у разі виявлення порушення, яке має негативний вплив для бюджету (зайве витрачання бюджетних коштів). Також стверджує, що вимога про зобов`язання розірвати договір, який виконаний сторонами на теперішній час не може бути спрямована на досягнення легітимної мети та не є співмірною, оскільки суть виявлених порушень не призводить до порушення бюджетних інтересів. Просить суд апеляційну скаргу залишити без задоволення, а рішення суду першої інстанції без змін.

Дослідивши матеріали справи, перевіривши підстави для апеляційного перегляду, колегія суддів дійшла таких висновків.

Судом першої інстанції встановлено та підтверджується матеріалами справи, що Північним офісом Держаудитслужби здійснено моніторинг закупівлі позивача: намети УСБ-56, 2808370 UAH, 39520000-3, ДК021, 26, комп. Намети УСТ-56, 2808370 АН, 39520000-3, ДК021, 19, комп. Інформацію про вказану публічну закупівлю оприлюднено в інформаційно-телекомунікаційній системі Prozorro за номером: UA-2021-06-16-002903-а.

Предметом аналізу були питання: визначення предмета закупівлі, відображення закупівлі у річному плані, оприлюднення інформації щодо закупівлі, відповідності вимог тендерної документації вимогам Закону №922-VIII, розгляду тендерної пропозиції, своєчасності укладання договору про закупівлю та його оприлюднення, відповідності умов договору умовам тендерної пропозиції переможця.

Під час аналізу досліджено: річний план закупівель на 2021 рік, оголошення про проведення відкритих торгів, тендерну документацію, затверджену рішенням уповноваженої особи від 16.06.2021 №903 (далі - ТД), реєстр отриманих тендерних пропозицій від 05.07.2021, протокол розкриття, тендерну пропозицію ТОВ «Сівертекс» (далі - Переможець), повідомлення про намір укласти договір від 12.07.2021, договір від 26.07.2021 № 279-21, пояснення Замовника від 21.09.2021.

За результатами проведеного моніторингу встановлено порушення вимог пункту 2 частини першої статті 31, частини одинадцятої статті 29 Закону №922-VII, які відображено у висновку відповідача від 30.09.2021.

Висновком зафіксовано невідповідність тендерної пропозиції Переможця вимогам тендерної документації. У констатуючій частині висновку зазначено, що відповідно до пункту 6 розділу III «Інструкція з підготовки тендерної пропозиції» ТД, Учасник процедури закупівлі повинен надати Замовнику протокол(и) випробувань на намети УСТ-56, УСБ-56 виданий незалежною акредитованою лабораторією, дійсний на дату аукціону, який підтверджує відповідність товару, що пропонується до постачання вимогам ТУ У 25.1-6:2005 зі змінами №4 та ТУ У 41.0-1:2015 зі змінами №4, не раніше 2021 року.

У складі тендерної пропозиції Переможець надав: протокол випробувань від 16.06.2021 №3470/21-ВЦ/1-№3478/21-ВЦ/1 згідно якого об`єкт випробувань: Намет УСТ-56/2015 - виготовляється відповідно до ТУ У 41.0-1:2015 зі змінами №4; протокол випробувань від 16.06.2021 №3479/21-ВЦ/1-Nє3487/21-ВЦ/1 згідно якого об`єкт випробувань: Намет УСБ-56/2015 - виготовляється відповідно до ТУ У 25.1-6:2005 зі змінами №4

Однак, вказана інформація у протоколах не підтверджується результатом випробувань, які додано до протоколів, чим не дотримано вимог пункту 6 розділу II «Інструкція з підготовки тендерної пропозиції».

Крім того, висновком відповідача зобов`язано позивача розірвати договір з урахуванням вимог Цивільного та Господарського кодексів, та протягом п`яти робочих днів з дня оприлюднення висновку оприлюднити через електронну систему закупівель інформацію та/або документи, що свідчать про усунення порушення законодавства у сфері публічних закупівель, викладеного у висновку, або аргументовані заперечення до висновку, або інформацію про причини неможливості усунення виявленого порушення.

Позивач вважає висновок про результати моніторингу закупівлі протиправним та таким, який підлягає скасуванню, що і стало підставою для звернення позивача з даним позовом до суду.

Надаючи правову оцінку встановленим обставинам справи та висновкам суду першої інстанції, колегія суддів зазначає наступне.

Правові та організаційні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні визначає Закон України від 26.01.1993 №2939-ХІІ «Про основні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні» (далі - Закон №2939-XII).

Відповідно до частини першої статті 1 вказаного Закону здійснення державного фінансового контролю забезпечує центральний орган виконавчої влади, уповноважений Кабінетом Міністрів України на реалізацію державної політики у сфері державного фінансового контролю (далі - орган державного фінансового контролю).

Правові та економічні засади здійснення закупівель товарів, робіт і послуг для забезпечення потреб держави, територіальних громад та об`єднаних територіальних громад визначає Закон України від 25.12.2015 №922-VIII «Про публічні закупівлі» (далі - Закон №922-VIII).

Як встановлено частиною першою статті 8 Закону №922-VIII моніторинг процедури закупівлі здійснюють центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері державного фінансового контролю, та його міжрегіональні територіальні органи (далі - органи державного фінансового контролю). Моніторинг процедури закупівлі здійснюється протягом проведення процедури закупівлі, укладення договору про закупівлю та його дії.

Відповідно до пункту 14 частини першої статті 1 Закону №922-VIII моніторинг процедури закупівлі - аналіз дотримання замовником законодавства у сфері публічних закупівель під час проведення процедури закупівлі, укладення договору про закупівлю та протягом його дії з метою запобігання порушенням законодавства у сфері публічних закупівель.

Частиною першою статті 5 Закону № 922передбачено, що закупівлі здійснюються за такими принципами: 1) добросовісна конкуренція серед учасників; 2) максимальна економія, ефективність та пропорційність; 3) відкритість та прозорість на всіх стадіях закупівель; 4) недискримінація учасників та рівне ставлення до них; 5) об`єктивне та неупереджене визначення переможця процедури закупівлі / спрощеної закупівлі; 6) запобігання корупційним діям і зловживанням.

Відповідно до частини першої статті 10 Закону № 922 замовник самостійно та безоплатно через авторизовані електронні майданчики оприлюднює в електронній системі закупівель у порядку, встановленому Уповноваженим органом та цим Законом, інформацію про закупівлю, а саме: 1) оголошення про проведення конкурентних процедур закупівель, тендерну документацію та проект договору про закупівлю: оголошення про проведення відкритих торгів - не пізніше ніж за 15 днів до кінцевого строку подання тендерних пропозицій, якщо вартість закупівлі не перевищує межі, встановлені у частині третій цієї статті, та не пізніше 30 днів у разі перевищення таких меж; оголошення про проведення конкурентного діалогу - не пізніше ніж за 15 днів до кінцевого строку подання тендерних пропозицій, якщо вартість закупівлі не перевищує межі, встановлені у частині третій цієї статті, та не пізніше 30 днів у разі перевищення таких меж; оголошення про проведення торгів з обмеженою участю - не пізніше ніж за 30 днів до кінцевої дати отримання документів, поданих на кваліфікаційний відбір; 2) оголошення про проведення спрощеної закупівлі та проект договору про закупівлю - не пізніше ніж за шість робочих днів до кінцевого строку подання пропозицій; 3) зміни до тендерної документації та роз`яснення до неї (у разі наявності) у машинозчитувальному форматі - протягом одного дня з дня прийняття рішення про їх внесення або надання роз`яснень. У хронологічному порядку відображаються зміни до тендерної документації та кінцевий строк подання тендерних пропозицій, який був визначений відповідно до кожної із змін до тендерної документації; 4) зміни до оголошення про проведення спрощеної закупівлі та/або вимог до предмета закупівлі - протягом одного дня з дня прийняття рішення про їх внесення; 5) оголошення з відомостями про укладену рамкову угоду (у разі здійснення закупівлі за рамковими угодами) - не пізніше ніж через сім днів з дня укладення рамкової угоди; 6) протокол кваліфікаційного відбору - протягом одного дня з дня його затвердження; 7) протокол розгляду тендерних пропозицій - протягом одного дня з дня його затвердження; 8) повідомлення про намір укласти договір про закупівлю - протягом одного дня з дня прийняття рішення про визначення переможця процедури закупівлі / спрощеної закупівлі; 9) інформацію про відхилення тендерної пропозиції / пропозиції учасника - протягом одного дня з дня прийняття рішення про відхилення; 10) договір про закупівлю та всі додатки до нього - протягом трьох робочих днів з дня його укладення; 11) повідомлення про внесення змін до договору про закупівлю та зміни до договору у випадках, передбачених частиною п`ятою статті 41 цього Закону - протягом трьох робочих днів з дня внесення змін; 12) звіт про виконання договору про закупівлю - протягом 20 робочих днів з дня виконання сторонами договору про закупівлю або закінчення строку дії договору про закупівлю, за умови його виконання сторонами, або його розірвання; 13) звіт про договір про закупівлю, укладений без використання електронної системи закупівель - протягом трьох робочих днів з дня укладення договору про закупівлю.

Порядок здійснення моніторингу публічних закупівель визначений статтею 8 Закону.

Відповідно до частин першої, другої статті 8 Закону № 922 моніторинг процедури закупівлі здійснюють центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері державного фінансового контролю, та його міжрегіональні територіальні органи (далі - органи державного фінансового контролю). Моніторинг процедури закупівлі здійснюється протягом проведення процедури закупівлі, укладення договору про закупівлю та його дії. Рішення про початок моніторингу процедури закупівлі приймає керівник органу державного фінансового контролю або його заступник (або уповноважена керівником особа) за наявності однієї або декількох із таких підстав: 1) дані автоматичних індикаторів ризиків; 2) інформація, отримана від органів державної влади, народних депутатів України, органів місцевого самоврядування, про наявність ознак порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель; 3) повідомлення в засобах масової інформації, що містять відомості про наявність ознаки порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель; 4) виявлені органом державного фінансового контролю ознаки порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель в інформації, оприлюдненій в електронній системі закупівель; 5) інформація, отримана від громадських об`єднань, про наявність ознак порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель, виявлених за результатами громадського контролю у сфері публічних закупівель відповідно до статті 7 цього Закону. Для аналізу даних, що свідчать про ознаки порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель, може використовуватися: інформація, оприлюднена в електронній системі закупівель; інформація, що міститься в єдиних державних реєстрах; інформація в базах даних, відкритих для доступу центральному органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері державного фінансового контролю.

Частини шоста, сьома статті 8 Закону № 922 передбачають, що за результатами моніторингу процедури закупівлі посадова особа органу державного фінансового контролю складає та підписує висновок про результати моніторингу процедури закупівлі (далі - висновок), що затверджується керівником органу державного фінансового контролю або його заступником. Такий висновок підлягає оприлюдненню в електронній системі закупівель протягом трьох робочих днів з дня його складання. У висновку обов`язково зазначаються: 1) найменування, місцезнаходження та ідентифікаційний код замовника в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань, щодо якого здійснювався моніторинг процедури закупівлі; 2) назва предмета закупівлі із зазначенням коду за Єдиним закупівельним словником (у разі поділу на лоти такі відомості повинні зазначатися щодо кожного лота) та назви відповідних класифікаторів предмета закупівлі і частин предмета закупівлі (лотів) (за наявності) та його очікувана вартість; 3) унікальний номер оголошення про проведення конкурентної процедури закупівлі, присвоєний електронною системою закупівель, та/або унікальний номер повідомлення про намір укласти договір про закупівлю у разі застосування переговорної процедури закупівлі; 4) опис порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель, виявленого за результатами моніторингу процедури закупівлі; 5) зобов`язання щодо усунення порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель. У висновку може зазначатися додаткова інформація, визначена органом державного фінансового контролю. Якщо за результатами моніторингу процедури закупівлі не виявлено порушень законодавства у сфері публічних закупівель, у висновку зазначається інформація про відсутність порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель. Якщо під час моніторингу, за результатами якого виявлено ознаки порушення законодавства у сфері публічних закупівель, було відмінено тендер чи визнано його таким, що не відбувся, орган державного фінансового контролю зазначає опис порушення без зобов`язання щодо усунення такого порушення. Якщо за результатами моніторингу процедури закупівлі виявлено ознаки порушення законодавства, вжиття заходів щодо яких не належить до компетенції органу державного фінансового контролю, про це письмово повідомляються відповідні державні органи.

Відповідно до частини першої статті 22 Закону № 922 тендерна документація безоплатно оприлюднюється замовником разом з оголошенням про проведення конкурентних процедур закупівель в електронній системі закупівель для загального доступу шляхом заповнення полів в електронній системі закупівель. Тендерна документація не є об`єктом авторського права та/або суміжних прав.

В силу вимог пунктів 1, 2 частини другої статті 22 Закону № 922 у тендерній документації зазначаються, зокрема: інструкція з підготовки тендерних пропозицій; один або декілька кваліфікаційних критеріїв відповідно до статті 16 цього Закону, підстави, встановлені статтею 17 цього Закону, та інформація про спосіб підтвердження відповідності учасників установленим критеріям і вимогам згідно із законодавством. Замовник не вимагає документального підтвердження інформації про відповідність підставам, встановленим статтею 17 цього Закону, у разі якщо така інформація є публічною, що оприлюднена у формі відкритих даних згідно із Законом України "Про доступ до публічної інформації", та/або міститься у відкритих єдиних державних реєстрах, доступ до яких є вільним. Для об`єднання учасників замовником зазначаються умови щодо надання інформації та способу підтвердження відповідності таких учасників установленим кваліфікаційним критеріям та підставам, встановленим статтею 17 цього Закону.

Тендерна документація може містити іншу інформацію, вимоги щодо наявності якої передбачені законодавством та яку замовник вважає за необхідне включити до тендерної документації (частина третя статті 22 Закону № 922).

Згідно із абзацом 2 пункту 1 частини першої статті 31 цього ж Закону, замовник відхиляє тендерну пропозицію із зазначенням аргументації в електронній системі закупівель у разі, якщо учасник процедури закупівлі не відповідає встановленим абзацом першим частини третьої статті 22 цього Закону вимогам до учасника відповідно до законодавства.

З аналізу зазначених положень законодавства вбачається, що тендерна пропозиція має відповідати вимогам тендерної документації та переможцем процедури закупівлі може бути учасник, тендерна пропозиція якого відповідає всім критеріям та умовам, що визначені у тендерній документації, яка має містити один або декілька кваліфікаційних критеріїв та інформацію про спосіб підтвердження відповідності учасників установленим критеріям і вимогам, а в разі, якщо тендерна пропозиція учасника не відповідає умовам технічної специфікації та іншим вимогам щодо предмета закупівлі замовник має відхилити тендерну пропозицію.

З матеріалів справи вбачається, що підставою прийняття спірного висновку від 30.09.2021 про результати моніторингу процедури закупівлі № UA-2021-06-16-002903-a стало порушення пункту 2 частини першої статті 31, частини одинадцятої статті 29 Закону №922-VIII.

Так, відповідно до пункту 6 розділу III «Інструкція з підготовки тендерної пропозиції» ТД, Учасник процедури закупівлі повинен надати Замовнику протокол(и) випробувань на намети УСТ-56, УСБ-56 виданий незалежною акредитованою лабораторією, дійсний на дату аукціону, який підтверджує відповідність товару, що пропонується до постачання вимогам ТУ У 25.1-6:2005 зі змінами №4 та ТУ У 41.0-1:2015 зі змінами №4, не раніше 2021 року.

Отже, в умовах тендерної документації позивач встановив чітку вимогу про надання Замовнику протокол(и) випробувань на намети УСТ-56, УСБ-56 виданий незалежною акредитованою лабораторією, дійсний на дату аукціону, який підтверджує відповідність товару, що пропонується до постачання вимогам ТУ У 25.1-6:2005 зі змінами №4 та ТУ У 41.0-1:2015 зі змінами №4, не раніше 2021 року.

У складі тендерної пропозиції учасника ТОВ «Сівертекс» завантажений файл «Документи 2.pdf», який містить технічний паспорт на підтвердження відповідності товару, про що зазначено в Детальному описі основних характеристик товару.

Окрім того, ТОВ «Сівертекс» надано протоколи випробувань від 16.06.2021 №3470/21-ВЦ/1-№3478/21-BЦ/1 згідно якого об`єкт випробувань: Намет УСТ-56/2015 - виготовляється відповідно до ТУ У 41.0-1:2015 зі змінами №4 та протокол випробувань від 16.06.2021 №3479/21-ВЦ/1 №3487/21-ВЦ/1 згідно якого об`єкт випробувань: Намет УСБ-56/2015 - виготовляється відповідно до ТУ У25.1-6:2005 зі змінами №4, вказані протоколи в свою чергу містять інформацію про відповідність якісним показникам до наведених ТУ.

Виходячи із зазначеного, ТОВ «Сівертекс» надано замовнику процедури закупівлі усі необхідні та належні документи, відповідно до тендерної документації.

Відповідно до частини шостої статті 23 Закону України «Про публічні закупівлі», передбачено, що якщо учасник не має відповідних маркувань, протоколів випробувань чи сертифікатів і не має можливості отримати їх до закінчення кінцевого строку подання тендерних пропозицій із причин, від нього не залежних, він може подати технічний паспорт на підтвердження відповідності тим же об`єктивним критеріям. Замовник зобов`язаний розглянути технічний паспорт і визначити, чи справді він підтверджує відповідність установленим вимогам, із обґрунтуванням свого рішення. Якщо замовник посилається в тендерній документації на конкретні маркування, протокол випробувань чи сертифікат, він зобов`язаний прийняти маркування, протоколи випробувань чи сертифікати, що підтверджують відповідність еквівалентним вимогам та видані органами з оцінки відповідності, компетентність яких підтверджена шляхом акредитації або іншим способом, визначеним законодавством.

Таким чином, колегія суддів погоджується із висновком суду першої інстанції, що відповідач безпідставно прийняв висновок про результати моніторингу закупівлі позивача: намети УСБ-56, 2808370 UAH, 39520000-3, ДК021, 26, комп. Намети УСТ-56, 2808370 UAH, 39520000-3, ДК021, 19, комп.

На підставі викладеного, колегія суддів вважає правильним висновок суду першої інстанції про невідповідність оскаржуваного висновку відповідача, як акту індивідуальної дії, критеріям обґрунтованості та вмотивованості, що є підставою для визнання його протиправним, а відтак підлягає скасуванню.

Щодо визначення у висновку способу усунення виявлених порушень як розірвання договору з урахуванням вимог Цивільного та Господарського кодексів України, колегія суддів зазначає наступне.

Північний офіс Держаудитслужби виявивши та встановивши певні недоліки тендерної документації, визначаючи способи їх усунення повинно дотримуватись вимог законодавства щодо засад здійснення державного фінансового контролю в Україні та принципу пропорційності.

Статтею 10 Закону України «Про основні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні» передбачено права органу державного фінансового контролю, зокрема, пред`являти керівникам та іншим особам підприємств, установ та організацій, що контролюються, обов`язкові до виконання вимоги щодо усунення виявлених порушень законодавства.

Згідно з підпунктом 3 пункту 3 Положення №43 основними завданнями Держаудитслужби є здійснення державного фінансового контролю, спрямованого на оцінку ефективного, законного, цільового, результативного використання та збереження державних фінансових ресурсів, необоротних та інших активів, досягнення економії бюджетних коштів. Втручання органу державного фінансового контролю в публічні закупівлі є виправданим в разі, якщо виявлене порушення має негативний вплив для бюджету (зайве витрачання бюджетних коштів).

В свою чергу, пункт 8 частини другої статті 2 Кодексу адміністративного судочинства України закріплює, що у справах щодо оскарження рішень, дій суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія).

Проводячи моніторинг процедури закупівлі та формуючи оскаржуваний висновок Північний офіс Держаудитслужби мав би дотримуватись балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямований моніторинг процедури закупівлі та прийнятий за його результатами висновок.

Суд враховує, що в розумінні положень статті та статті 41 Закону № 922-VIII договір про закупівлю - господарський договір, що укладається відповідно до норм Цивільного та Господарського кодексів України з урахуванням особливостей, визначених цим Законом між замовником і учасником за результатами проведення процедури закупівлі/спрощеної закупівлі та передбачає платне надання послуг, виконання робіт або придбання товару;

Правовий інститут припинення зобов`язань врегульовано правовими нормами глави 50 Цивільного кодексу України, які прямо зазначають, що зобов`язання припиняються із підстав, передбачених законом, або з підстав, передбачених договором.

Припинення зобов`язання на вимогу однієї із сторін допускається лише у випадках, встановлених договором або законом (ч.2 ст.598 ЦК України).

Зобов`язуючи в межах законодавства вжити заходів розірвання договору із переможцем процедури закупівлі, Північним офісом Держаудитслужби не враховано, що здійснення державного фінансового контролю, спрямоване на оцінку ефективного, результативного використання та збереження фінансових ресурсів, досягнення економії бюджетних коштів, а не виявлення незначних дефектів тендерної документації.

У висновку про результати моніторингу закупівлі відсутнє жодне посилання на неефективне, незаконне, нецільове тощо використання бюджетних коштів, що не узгоджується та є неспівмірним із вимогою відповідача про розірвання укладеного договору за результатами проведеної процедури закупівлі.

З урахуванням обставин справи та відповідного чинного правового регулювання спірних правовідносин, колегія суддів вважає застосовною правову позицію, висловлену Верховним Судом у постанові від 27 липня 2023 року у справі №420/16485/22, що усунення недоліків за результатами моніторингу закупівлі у визначений висновком відповідача спосіб, тобто шляхом припинення зобов`язань за договором закупівлі на стадії його виконання, призведе до порушення майнових прав та інтересів переможця торгів.

Окрім того, позивач вказує, що станом на момент опублікування Північним офісом Держаудитслужби висновку від 30.09.2021, між позивачем та ТОВ «Сівертекс» вже був укладений договір №279-21 від 26.07.2021. Оскільки вказаний товар був необхідний для підрозділів Державної прикордонної служби України та у зв`язку з осінньо-зимовим періодом, замовником на адресу постачальника надіслано заявку на постачання товару №703/48 від 28.07.2021 та визначено постачання в період з 02.08.2021 по 30.09.2021. Після здійснення детального приймання товару, питань щодо якості товару у замовника не виникало, тому вказаний товар був прийнятий на склад.

Представник позивача вважає, що оскаржуваний висновок про усунення виявлених порушень шляхом розірвання виконаного договору є таким, що не узгоджується з вимогами чинного цивільного законодавства. Вимога про усунення певних неузгодженостей шляхом розірвання договору закупівлі, який є виконаним, є алогічною.

Відповідно до висновку постанови Верховного суду у справі №420/5590/19 від 30 листопада 2021 року суд касаційної інстанції вказав, що з моменту визначення переможця торгів та встановлення відповідності пропозиції позивача вимогам тендерної документації та вимогам Закону України «Про публічні закупівлі» неможливо відмінити процедуру закупівлі, у порядку, передбаченому статтею 31 Закону України «Про публічні закупівлі», оскільки це нівелює принципи та основні положення Закону України «Про публічні закупівлі». Право на відміну торгів існує лише на стадії до завершення процедури торгів, а не після їх завершення на стадії укладання договору з переможцем. Після укладення договору про закупівлю процедура закупівлі є завершеною. Також, Верховний Суд у постанові №400/3947/20 від 26 січня 2023 року зауважив, що чинним законодавством не передбачено відхилення замовником тендерної пропозиції учасника торгів після визнання його переможцем і, тим більше, після укладення з ним відповідного договору.

Судова колегія зазначає, що відповідач був вправі спостерігати за кожним етапом закупівлі шляхом аналізу інформації про неї за допомогою електронної системи закупівель. У цьому випадку відповідач не скористався своїм правом своєчасного здійснення контролю закупівлі до кінцевого строку подання тендерних пропозицій, а це унеможливило своєчасне реагування ТОВ «Сівертекс» на відповідні зауваження у рамках проведення безпосередньо процедури закупівлі, а не вже після укладання договору з переможцем закупівлі.

Аналогічного правового висновку дійшов Верховний Суд у постанові №400/3947/20 від 26 січня 2023 року.

На переконання суду, зауваження відповідача за наслідками моніторингу закупівлі носять суто формальний характер.

Також суд зазначає, що під час вирішення спору суд зобов`язаний враховувати співмірність між виявленим порушенням замовником торгів та засобами його усунення, що визначений відповідачем. Дотримання принципу співмірності є гарантом захисту суб`єктів права у сфері публічних відносин та застосування найменш обтяжливих засобів до них збоку держави.

З урахуванням зазначених обставин, суд першої інстанції дійшов обґрунтованого висновку про невідповідність оскаржуваного висновку відповідача, як акта індивідуальної дії критеріям обґрунтованості та вмотивованості, що є підставою для визнання його протиправним і скасування.

Щодо доводів апелянта про те, що судом першої інстанції не враховано позицію Північного офісу Держаудитслужби щодо скасування висновку в цілому, колегія суддів зазначає, що позивачем відповідно до статті 5 Кодексу адміністративного судочинства України обрано саме такий спосіб захисту - визнати протиправним та скасувати висновок Північного офісу Держаудитслужби від 30.09.2021 про результати моніторингу закупівлі №UA-2021-06-16-002903-а.

Відповідно до частини третьої статті 9 Кодексу адміністративного судочинства України кожна особа, яка звернулася за судовим захистом, розпоряджається своїми вимогами на свій розсуд, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Таким правом користуються й особи, в інтересах яких подано позовну заяву, за винятком тих, які не мають адміністративної процесуальної дієздатності.

Водночас колегія суддів звертає увагу, що апеляційна скарга Північного офісу Держаудитслужби не містить жодних доводів та підстав для скасування висновку лише в частині, а лише міститься цитування пункту 19 частини першої статті 4 Кодексу адміністративного судочинства України, що визначає поняття індивідуальний акт. В чому саме полягає порушення судом першої інстанції норм матеріального та процесуального права апелянтом не зазначено.

Відповідно статті 242 Кодексу адміністративного судочинства України рішення суду повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права при дотриманні норм процесуального права. Обґрунтованим є рішення, ухвалене судом на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин в адміністративній справі, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні, з наданням оцінки всім аргументам учасників справи.

Доводи, викладені в апеляційній скарзі, висновків суду першої інстанції не спростовують.

За змістом частини першої статті 316 Кодексу адміністративного судочинства України, суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Враховуючи встановлені у справі обставини, колегія суддів вважає, що суд першої інстанції при вирішенні даного публічно-правового спору, правильно встановив фактичні обставини справи та надав їм належну правову оцінку, а доводи апеляційної скарги висновків суду першої інстанції не спростовують та не дають правових підстав для скасування оскаржуваного судового рішення

Керуючись статтями 243, 250, 308, 311, 315, 316, 321, 325, 328 Кодексу адміністративного судочинства України, Шостий апеляційний адміністративний суд у складі колегії суддів

П О С Т А Н О В И В:

Апеляційну скаргу Північного офісу Держаудитслужби - залишити без задоволення, а рішення Київського окружного адміністративного суду від 26 березня 2025 року у справі №640/29033/21 - залишити без змін.

Постанова суду набирає законної сили з дати її прийняття та може бути оскаржена шляхом подачі касаційної скарги безпосередньо до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Суддя - доповідач О.М. Кузьмишина

Судді І.О.Грибан

В.Ю.Ключкович