Справа № 640/17170/20
Суддя: Микитин Н.М.
Дата ухвалення: 2025-10-02 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ІВАНО-ФРАНКІВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
РІШЕННЯ
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
м. Івано-Франківськ
Івано-Франківський окружний адміністративний суд у складі колегії суддів:
головуючої судді Микитин Н.М.
судді Панікара І.В.,
судді Шумея М.В.,
при секретарі судового засідання Маковійчук С.М.
за участю: представника позивача (в режимі відеокоференції) - Мельничук Л.Д.
представника відповідача - Грещук Ю.З.,
представника третьої особи без самостійних вимог на стороні відповідача Лука-Мелешківської сільської ради (в режимі відеоконференеції) - Бондаря В.М.,
розглянувши у відкритому судовому засіданні за правилами загального позовного провадження адміністративну справу за позовом Хижинецької сільської ради Сокиринецької об`єднаної територіальної громади Вінницького району Вінницької області до Кабінету Міністрів України, треті особи, які не заявляють самостійних вимог на стороні відповідача: Міністерство розвитку громад та територій України (Мінрозвитку), Вінницька обласна державна адміністрація, Лука-Мелешківська сільська рада Вінницького району Вінницької області про визнання протиправними дій, визнання протиправним і нечинним розпорядження Кабунету Міністрів України від 12.06.2020 № 707-р "Про визначення адміністративних центрів та затвердження територій територіальних громад Вінницької області", зобов`язання вчинити дії, -
ВСТАНОВИВ:
До Окружного адміністративного суду міста Києва звернулася Хижинецька сільська рада Сокиринецької об`єднаної територіальної громади Вінницького району Вінницької області з позовом до Кабінету Міністрів України, в якому просить:
- визнати протиправними дії Кабінету Міністрів України, що полягають у затвердженні в переліку територіальних громад Вінницької області Лука-Мелешківської об`єднаної територіальної громади з включенням до неї Сокиринецької та Парпуровецької територіальних громад Вінницького району Вінницької області.
- визнати протиправним та нечинним Розпорядження Кабінету Міністрів України від 12 червня 2020 р. № 707-р Про визначення адміністративних центрів та затвердження територій територіальних громад Вінницької області в частині включення Сокиринецької та Парпуровецької територіальних громад Вінницького району Вінницької області до складу Лука-Мелешківської об`єднаної територіальної громади Вінницького району Вінницької області.
- зобов`язати Кабінет Міністрів України включити до Переліку територіальних громад Вінницької області Сокиринецьку об`єднану територіальну громаду Вінницького району Вінницької області у складі Сокиринецької, Хижинецької, Парпуровецької, Майдан-Чапельської сільських територіальних громад з адміністративним центром в селі Хижинці Вінницького району Вінницької області.
Позовні вимоги обґрунтовані протиправністю прийняття оскаржуваного розпорядження, оскільки включення Сокиринецької та Парпуровецької територіальних громад Вінницького району Вінницької до Лука-Мелешківської територіальної громади з адміністративним центром у селі Лука-Мелешківська відбулось за відсутності відповідного волевиявлення у недобровільний спосіб. Позивач вказав на оскарження в суді розпорядження відповідача від 06.05.2020 № 512-р «Про затвердження перспективного плану формування територій громад Вінницької області», на підставі якого було прийнято оскаржуване розпорядження. Звернув увагу суду на те, що утворення Лука-Мелешківської об`єднаної територіальної громади у складі з селами Сокиринецької ОТГ не було обґрунтоване економічною ефективністю.
Ухвалою Окружного адміністративного суду міста Києва від 29.09.2020 закрито підготовче провадження та призначено справу до розгляду по суті.
20.10.2020 представник позивача скористався правом надання письмових пояснень, в яких зазначив про те, що Сокиринецька та Парпуровецька територіальні громади не мають прямого транспортного сполучення з селом Лука-Мелешківська, що негативно вплине на надання якісних освітніх та медичних послуг.
Відповідач 27.10.2020 надав відзив на позовну заяву, у якому просив відмовити повністю в задоволенні позову, оскільки оскаржуване розпорядження прийнято на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України, вважає, що законні права та інтереси позивача не порушено.
11.11.2020 позивач надав відповідь на відзив у якому звернув увагу суду на необхідність дотримання відповідачем положень Закону України «Про добровільне об`єднання територіальних громад».
Ухвалою Окружного адміністративного суду міста Києва від 17 лютого 2021 року прийнято до провадження адміністративну справу суддею Клочковою Н.В. та призначено підготовче засідання.
Відповідно до ухвали Окружного адміністративного суду міста Києва від 17 лютого 2021 року у задоволенні заяви представника Хижинецької сільської ради Сокиринецької об`єднаної громади Вінницького району Вінницької області про забезпечення позову в адміністративній справі за позовом Хижинецької сільської ради Сокиринецької об`єднаної територіальної громади Вінницького району Вінницької області до Кабінету Міністрів України про визнання протиправним та нечинним розпорядження відмовлено.
Ухвалою Окружного адміністративного суду міста Києва 13 квітня 2021 року у задоволенні клопотання представника Кабінету Міністрів України про заміну сторони правонаступником - відмовлено. У задоволенні клопотання представника Кабінету Міністрів України про залишення позову без розгляду - відмовлено. Клопотання представника Кабінету Міністрів України про залучення у справу третіх осіб - задоволено частково. Залучено як третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог на стороні відповідача: Міністерство розвитку громад та територій України та Вінницьку обласну державну адміністрацію.
Представник третьої особи без самостійних вимог на стороні відповідача Вінницька обласна державна адміністрація 25.05.2021 подав письмові пояснення, в яких просив відмовити у задоволенні позову та підтримав позицію відповідача викладену у відзиві на позовну заяву.
Представник третьої особи без самостійних вимог на стороні відповідача Міністерство розвитку громад та територій України 14.07.2021 скористався правом подання письмових пояснень, де вказав що Міністерством забезпечено участь в опрацюванні оскаржуваного розпорядження відповідача в межах та спосіб встановлений Регламентом КМУ, затвердженого постановою КМУ від 18.07.2007 № 950. Просив відмовити у задоволенні позову.
Відповідно до ухвали Окружного адміністративного суду міста Києва 05 серпня 2021 року залучено до участі у справі як третю особу, яка не заявляє самостійних вимог на стороні відповідача: Лука-Мелешківську сільську раду Вінницького району Вінницької області.
Ухвалою Окружного адміністративного суду міста Києва від 05 жовтня 2021 року, закрито підготовче провадження та призначено справу до судового розгляду по суті.
Вказана справа надійшла до Івано-Франківського окружного адміністративного суду 27.02.2025.
Ухвалою Івано-Франківського окружного адміністративного суду від 11.09.2025 в задоволенні заяви Вінницької обласної державної адміністрації про залишення позову без розгляду - відмовлено.
В судовому засіданні 02.10.2025 представник позивача заявлені вимоги підтримала з підстав викладених у позовній заяві та письмових поясненнях. Просила позов задоволити.
Представник відповідача в судовому засіданні щодо задоволення позову заперечив з мотивів наведених у відзиві на позовну заяву.
Представник третьої особи без самостійних вимог на стороні відповідача Лука-Мелешківської сільської ради просив у задоволенні позову відмовити з підстав наведених відповідачем у відзиві на позов.
Представник третіх осіб без самостійних вимог на стороні відповідача Лука-Мелешківської сільської ради Міністерства розвитку громад та територій України (Мінрозвитку) та Вінницької обласної державної адміністрації в судове засідання не прибули, попередньо подавши заяви про розгляд справи без їх участі.
Суд, на підставі положення частини 8 статті 262 Кодексу адміністративного судочинства України, розглянувши матеріали адміністративної справи, дослідивши і оцінивши докази, якими сторони обґрунтовують позовні вимоги та заперечують проти позову, встановив наступне.
Хижинецька сільська рада Сокиринецької ОТГ Вінницького району Вінницької області утворена шляхом добровільного об`єднання територіальних громад сіл Сокиринці, Хижинці, Парпурівці, Майдан-Чапельський Вінницького району Вінницької області. Тобто, до складу Хижинецької сільської ради Сокиринецької ОТГ входять чотири територіальних громади: Сокиринецька, Хижинецька, Парпуровецька, Майдан-Чапельська.
23.05.2016 року прийнято рішення 7 сесії 7 скликання Парпуровецької сільської ради «Про добровільне об`єднання територіальних громад», яким вирішено об`єднатися з територіальними громадами сіл Майдан-Чапельський, Хижинці, Парпурівці Парпуровецької сільської ради, села Сокиринці Сокиринецької сільської ради в Сокиринецьку сільську територіальну громаду з адміністративним центром в селі Хижинці.
23.05.2016 року прийнято рішення Сокиринецької сільської ради 6 сесії 7 скликання «Про добровільне об`єднання територіальних громад», яким вирішено об`єднатися з територіальними громадами сіл Майдан Чапельський, Хижинці, Парпурівці Парпуровецької сільської ради, села Сокиринці Сокиринецької сільської ради в об`єднану Сокиринецьку територіальну громаду з адміністративним центром в селі Хижинці.
Розпорядженням Вінницької обласної державної адміністрації № 490 від 30.06.2016 року затверджено висновки щодо відповідності Конституції та законам України проектів вищевказаних рішень.
На цій підставі Парпуровецька і Сокиринецька сільські ради прийняли рішення від 05.07.2016 року «Про добровільне об`єднання територіальних громад».
23.12.2016 року Хижинецька сільська рада прийняла рішення № 9, 10 реорганізувати Парпуровецьку та Сокиринецьку сільські ради шляхом приєднання до Хижинецької сільської ради Сокиринецької ОТГ.
Колегія суддів зазначає, що правомірність об`єднання зазначених громад визнається сторонами та не стосується предмету доказування у даній адміністративній справі.
Статут територіальної громади затверджений рішенням 4 сесії 1 скликання Хижинецької сільської ради Сокиринецької ОТГ від 17.01.2017 року.
Розпорядженням Кабінету Міністрів України від 24.05.2017 року № 348-р, затверджено перелік спроможних об`єднаних територіальних громад, у яких відбулися перші вибори депутатів сільської, селищної, міської ради та відповідного сільського, селищного, міського голови у 2016 році, яким Сокиринецьку об`єднану територіальну громаду (далі Сокиринецьку ОТГ) визнано спроможною.
Згодом Сокиринецьку ОТГ, як спроможну територіальну громаду, внесено до Перспективного плану формування територій громад Вінницької області, що затверджений розпорядженням Кабінету Міністрів України № 491-р від 19.07.2017 року.
Згідно даних Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань від 17.04.2025, Хижинецька сільська рада 12.01.2017 року зареєстрована як юридична особа та перебуває у стані припинення (том 4 а.с. 63).
Листами від 14.02.2020 року № 01.01-06/1123 та від 21.02.2020 № 01.01-06/1322 Вінницька обласна державна адміністрація направила до Кабінету Міністрів України, якими, з посиланням на пункт 2 постанови Кабінету Міністрів України від 24 січня 2020 року № 34 «Про внесення змін до Методики формування спроможних територіальних громад» щодо приведення затверджених перспективних планів формування територіальних громад у відповідність із зазначеною постановою, надала на затвердження проект перспективного плану формування територіальних громад Вінницької області.
В даному Перспективному плані передбачено створення Лука-Мелешківської сільської об`єднаної територіальної громади у складі, в тому числі, Сокиринецької територіальної громади (с. Сокиринці), Парпуровецької територіальної громади (с. Парпурівці, с. Майдан-Чапельський, с. Хижинці) Вінницького району Вінницької області.
06 травня 2020 року Кабінетом Міністрів України було прийнято розпорядження №512-р «Про затвердження перспективного плану формування територій громад Вінницької області», згідно з яким Сокиринецьку та Парпуровецьку територіальні громади Вінницького району Вінницької області передбачено у складі Лука-Мелешівської об`єднаної територіальної громади Вінницького району Вінницької області.
В подальшому, на підставі вказаного розпорядження, Кабінетом Міністрів України прийнято розпорядження від 12.06.2020 №707-р «Про визначення адміністративних центрів та затвердження територій територіальних громад Вінницької області», згідно якого Сокиринецьку та Парпуровецьку територіальні громади Вінницького району Вінницької області передбачено у складі Лука-Мелешівської об`єднаної територіальної громади Вінницького району Вінницької області.
Не погоджуючись з вказаним вище розпорядженням № 707-р в частині включення Сокиринецької та Парпуровецької територіальних громад Вінницького району Вінницької області у склад Лука-Мелешівської об`єднаної територіальної громади Вінницького району Вінницької області, позивач звернувся до суду з даним позовом.
Відповідно до положень частини другої статті 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.
Частиною другою статті 2 Кодексу адміністративного судочинства України встановлено, що у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: 1) на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; 2) з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; 3) обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); 4) безсторонньо (неупереджено); 5) добросовісно; 6) розсудливо; 7) з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; 8) пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); 9) з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; 10) своєчасно, тобто протягом розумного строку.
Відповідно до статті 140 Конституції України, місцеве самоврядування є правом територіальної громади - жителів села чи добровільного об`єднання у сільську громаду жителів кількох сіл, селища та міста - самостійно вирішувати питання місцевого значення в межах Конституції і законів України. Місцеве самоврядування здійснюється територіальною громадою в порядку, встановленому законом, як безпосередньо, так і через органи місцевого самоврядування: сільські, селищні, міські ради та їх виконавчі органи.
Систему та гарантії місцевого самоврядування в Україні, засади організації та діяльності, правового статусу і відповідальності органів та посадових осіб місцевого самоврядування визначено Законом України «Про місцеве самоврядування в Україні» від 21.05.1997 року № 280/97-ВР (далі - Закон № 280/97).
Положеннями статті 2 вищезазначеного Закону передбачено, що місцеве самоврядування в Україні - це гарантоване державою право та реальна здатність територіальної громади - жителів села чи добровільного об`єднання у сільську громаду жителів кількох сіл, селища, міста - самостійно або під відповідальність органів та посадових осіб місцевого самоврядування вирішувати питання місцевого значення в межах Конституції і законів України. Місцеве самоврядування здійснюється територіальними громадами сіл, селищ, міст як безпосередньо, так і через сільські, селищні, міські ради та їх виконавчі органи, а також через районні та обласні ради, які представляють спільні інтереси територіальних громад сіл, селищ, міст.
Статтею 4 Закону №280/97 визначено, що місцеве самоврядування в Україні здійснюється на принципах: народовладдя; законності; гласності; колегіальності; поєднання місцевих і державних інтересів; виборності; правової, організаційної та матеріально-фінансової самостійності в межах повноважень, визначених цим та іншими законами; підзвітності та відповідальності перед територіальними громадами їх органів та посадових осіб; державної підтримки та гарантії місцевого самоврядування; судового захисту прав місцевого самоврядування.
Відповідно до статті 6 Закону №280/97 первинним суб`єктом місцевого самоврядування, основним носієм його функцій і повноважень є територіальна громада села, селища, міста. Територіальні громади в порядку, встановленому законом, можуть об`єднуватися в одну сільську, селищну, міську територіальну громаду, утворювати єдині органи місцевого самоврядування та обирати відповідно сільського, селищного, міського голову. Територіальні громади села, селища, міста, що добровільно об`єдналися в одну територіальну громаду, можуть вийти із складу об`єднаної територіальної громади в порядку, визначеному законом.
Приписами ч. 1 ст. 10 Закону №280/97 передбачено, що сільські, селищні, міські ради є органами місцевого самоврядування, що представляють відповідні територіальні громади та здійснюють від їх імені та в їх інтересах функції і повноваження місцевого самоврядування, визначені Конституцією України, цим та іншими законами.
Згідно статті 25 Закону №280/97 сільські, селищні, міські ради правомочні розглядати і вирішувати питання, віднесені Конституцією України, цим та іншими законами до їх відання
Відносини, що виникають у процесі добровільного об`єднання територіальних громад сіл, селищ, міст, а також добровільного приєднання до об`єднаних територіальних громад визначені Законом України «Про добровільне об`єднання територіальних громад» від 05.02.2015 року №157-VIII (далі - Закон №157-VIII).
За приписами статті 1 вищезазначеного Закону добровільне об`єднання територіальних громад сіл, селищ, міст здійснюється з дотриманням таких принципів: 1) конституційності та законності; 2) добровільності; 3) економічної ефективності; 4) державної підтримки; 5) повсюдності місцевого самоврядування; 6) прозорості та відкритості; 7) відповідальності.
Нормами статті 3 Закону №157-VIII визначено, що суб`єктами добровільного об`єднання територіальних громад є суміжні територіальні громади сіл, селищ, міст. Об`єднана територіальна громада, адміністративним центром якої визначено місто, є міською територіальною громадою, центром якої визначено селище, - селищною, центром якої визначено село, - сільською.
Статтею 4 Закону №157-VIII визначено основні умови добровільного об`єднання територіальних громад.
Відповідно до частини 1 статті 4 Закону №157-VIII добровільне об`єднання територіальних громад сіл, селищ, міст здійснюється з дотриманням таких умов:
1) у складі об`єднаної територіальної громади не може існувати іншої територіальної громади, яка має свій представницький орган місцевого самоврядування;
2) територія об`єднаної територіальної громади має бути нерозривною, межі об`єднаної територіальної громади визначаються по зовнішніх межах юрисдикції рад територіальних громад, що об`єдналися;
3) об`єднана територіальна громада має бути розташована в межах території Автономної Республіки Крим, однієї області;
4) при прийнятті рішень щодо добровільного об`єднання територіальних громад беруться до уваги історичні, природні, етнічні, культурні та інші чинники, що впливають на соціально-економічний розвиток об`єднаної територіальної громади;
5) якість та доступність публічних послуг, що надаються в об`єднаній територіальній громаді, не можуть бути нижчими, ніж до об`єднання;
6) об`єднання територіальних громад здійснюється відповідно до перспективних планів формування територій громад Автономної Республіки Крим, області.
Згідно ч. 2 ст. 4 Закону №157-VIII адміністративним центром об`єднаної територіальної громади визначається населений пункт (село, селище, місто), що має розвинену інфраструктуру і, як правило, розташований найближче до географічного центру території об`єднаної територіальної громади та в якому розміщується представницький орган місцевого самоврядування об`єднаної територіальної громади.
Частиною 1 статті 5 Закону №157-VIII передбачено, що ініціаторами добровільного об`єднання територіальних громад сіл, селищ, міст можуть бути: 1) сільський, селищний, міський голова; 2) не менш як третина депутатів від загального складу сільської, селищної, міської ради; 3) члени територіальної громади в порядку місцевої ініціативи; 4) органи самоорганізації населення відповідної території (за умови представлення ними інтересів не менш як третини членів відповідної територіальної громади).
За приписами ч.ч. 3-5 ст. 7 Закону №157-VIII схвалені сільськими, селищними, міськими радами проекти рішень щодо добровільного об`єднання територіальних громад у п`ятиденний строк подаються Раді міністрів Автономної Республіки Крим, обласній державній адміністрації для надання висновку щодо відповідності цього проекту Конституції та законам України.
Рада міністрів Автономної Республіки Крим, обласна державна адміністрація протягом 10 робочих днів з дня отримання проекту рішення щодо добровільного об`єднання територіальних громад готує відповідний висновок, що затверджується постановою Ради міністрів Автономної Республіки Крим, розпорядженням голови обласної державної адміністрації.
У разі відповідності проекту рішення щодо добровільного об`єднання територіальних громад Конституції та законам України сільські, селищні, міські ради приймають рішення про добровільне об`єднання територіальних громад або про проведення місцевого референдуму щодо підтримки об`єднання територіальних громад.
Згідно з частиною 1 статті 8 Закону №157-VIII об`єднана територіальна громада вважається утвореною за цим Законом з дня набрання чинності рішеннями всіх рад, що прийняли рішення про добровільне об`єднання територіальних громад, або з моменту набрання чинності рішенням про підтримку добровільного об`єднання територіальних громад на місцевому референдумі та за умови відповідності таких рішень висновку, передбаченому частиною четвертою статті 7 цього Закону.
Відповідно до частини 4 статті 9 Закону №157-VIII Кабінет Міністрів України може визнати об`єднану територіальну громаду спроможною, за умови її утворення в порядку, визначеному розділом II цього Закону, навколо населеного пункту, визначеного перспективним планом формування територій громад Автономної Республіки Крим, області як адміністративного центру об`єднаної територіальної громади, а також якщо кількість населення об`єднаної територіальної громади становить не менше половини кількості населення територіальних громад, які мали увійти до такої об`єднаної територіальної громади відповідно до перспективного плану формування територій громад Автономної Республіки Крим, області, якщо інше не встановлено законом.
Якщо рада об`єднаної територіальної громади прийняла рішення про відмову у наданні згоди на добровільне приєднання до неї іншої територіальної громади за її ініціативою, Кабінет Міністрів України може скасувати рішення про визнання такої об`єднаної територіальної громади спроможною.
Статтею 11 Закону №157-VIII передбачено, що перспективний план формування територій громад Автономної Республіки Крим, області розробляється Радою міністрів Автономної Республіки Крим, відповідною обласною державною адміністрацією згідно з методикою формування спроможних територіальних громад і охоплює всю територію Автономної Республіки Крим, області.
Методика формування спроможних територіальних громад розробляється центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну політику у сфері територіальної організації влади, адміністративно-територіального устрою, розвитку місцевого самоврядування та затверджується Кабінетом Міністрів України.
Перспективний план формування територій громад Автономної Республіки Крим, області схвалюється відповідно Верховною Радою Автономної Республіки Крим, обласною радою за поданням Ради міністрів Автономної Республіки Крим, відповідної обласної державної адміністрації та затверджується Кабінетом Міністрів України.
Постановою Кабінету Міністрів України від 08 квітня 2015 року №214 затверджено Методику формування спроможних територіальних громад (далі - Методика).
Відповідно до пункту 1 Методики, ця Методика визначає механізм та умови формування спроможних територіальних громад, а також порядок розроблення і схвалення перспективного плану формування територій громад Автономної Республіки Крим, області (далі - перспективний план).
У розумінні пункту 2 Методики, спроможна територіальна громада - це територіальні громади сіл (селищ, міст), які в результаті добровільного об`єднання здатні самостійно або через відповідні органи місцевого самоврядування забезпечити належний рівень надання послуг, зокрема у сфері освіти, культури, охорони здоров`я, соціального захисту, житлово-комунального господарства, з урахуванням кадрових ресурсів, фінансового забезпечення та розвитку інфраструктури відповідної адміністративно-територіальної одиниці.
Пунктом 4 Методики передбачено, що формування спроможних територіальних громад здійснюється шляхом: розроблення Радою міністрів Автономної Республіки Крим, облдержадміністрацією проекту перспективного плану; схвалення проекту перспективного плану Верховною Радою Автономної Республіки Крим, обласною радою; затвердження Кабінетом Міністрів України перспективних планів; добровільного об`єднання територіальних громад; добровільного приєднання до об`єднаної територіальної громади, визнаної спроможною відповідно до частини четвертої статті 9 Закону України «Про добровільне об`єднання територіальних громад», суміжної сільської, селищної територіальної громади, яка відповідно до перспективного плану формування територій громад Автономної Республіки Крим, області належить до цієї об`єднаної територіальної громади; формування органів місцевого самоврядування спроможних територіальних громад.
Відповідно до пункту 5 Методики, Рада міністрів Автономної Республіки Крим, облдержадміністрація розробляє відповідно до цієї Методики із залученням у разі потреби представників органів місцевого самоврядування, органів самоорганізації населення та громадськості відповідних адміністративно-територіальних одиниць: проект перспективного плану; паспорти спроможних територіальних громад за формою згідно з додатком.
Згідно з пунктом 11 Методики, з метою врахування інтересів територіальних громад під час розроблення проекту перспективного плану уповноважені Радою міністрів Автономної Республіки Крим, облдержадміністрацією посадові особи проводять консультації з уповноваженими представниками органів місцевого самоврядування та їх асоціацій, а також суб`єктами господарювання та їх громадськими об`єднаннями.
Пунктом 12 Методики передбачено, що, якщо в процесі розроблення проекту перспективного плану після проведення консультацій виникла необхідність внесення до нього змін, проводяться додаткові консультації.
У відповідності до пункту 13 Методики, проект перспективного плану розробляється в електронному та паперовому вигляді та включає: графічну частину, яка відображає межі спроможних територіальних громад, їх потенційні адміністративні центри та всі населені пункти, що увійшли до їх складу; перелік спроможних територіальних громад із зазначенням найменувань територіальних громад, що входять до їх складу.
Згідно вимог пунктом 14 Методики, проект перспективного плану схвалюється Верховною Радою Автономної Республіки Крим, відповідною обласною радою та вноситься в установленому порядку на розгляд Кабінету Міністрів України разом з паспортами спроможних територіальних громад для його затвердження.
У разі схвалення Верховною Радою Автономної Республіки Крим, відповідною обласною радою змін до перспективного плану, проект акта Кабінету Міністрів України про внесення таких змін до перспективного плану вноситься на розгляд Кабінету Міністрів України Радою міністрів Автономної Республіки Крим, облдержадміністрацією в установленому порядку.
Як вбачається з матеріалів справи, Кабінетом Міністрів України 06.05.2020 прийнято розпорядження №512-р «Про затвердження перспективного плану формування територій громад Вінницької області», яким відповідно до частини третьої статті 11 Закону України Про добровільне об`єднання територіальних громад затверджено перспективний план формування територій громад Вінницької області.
Таким чином, розпорядження Кабінету Міністрів України 06.05.2020 №512-р «Про затвердження перспективного плану формування територій громад Вінницької області» є чинним.
В свою чергу, на підставі вищенаведеного розпорядження, в межах наданих повноважень та у встановленій формі відповідачем прийнято оскаржуване розпорядження №707-р в переліку територіальних громад Вінницької області зазначена, зокрема, Лука-Мелешківська територіальна громада до складу території якої входять територіальні громади: Лука Мелешківська, Іванівська, Сокиринецька, Парпуровецька, Пилявська, Яришівська з адміністративним центром в с. Лука-Мелешківська.
Щодо твердження позивача про відсутність погодження територіальними громадами формування територій громад Вінницької області певної конфігурації територіальної громади, до складу яких включені спірні території сільських громад, слід зазначити наступне.
Закон України від 16.04.2020 № 562-ІХ «Про внесення змін до деяких законів України щодо визначення територій та адміністративних центрів територіальних громад» набрав чинності 14.05.2020, яким розділ V «Прикінцеві та перехідні положення» Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні» доповнено пунктом 7-1, відповідно до абзацу першого якого встановлено, що до прийняття закону про адміністративно-територіальний устрій України визначення адміністративних центрів територіальних громад та затвердження територій територіальних громад здійснює Кабінет Міністрів України.
Крім того, абзацом другим пункту 2 розділу II «Прикінцеві положення» Закону України від 16.04.2020 № 562-ІХ встановлено, що визначення адміністративних центрів територіальних громад та затвердження територій територіальних громад здійснюється на основі затверджених Кабінетом Міністрів України перспективних планів формування територій громад Автономної Республіки Крим, областей.
Так, чинним розпорядженням Кабінету Міністрів України від 06.05.2020 №512-р був затверджений перспективний план формування територій громад Вінницької області.
У свою чергу, в оскаржуваному розпорядженні №707-р в переліку територіальних громад Вінницької області зазначена, зокрема, Лука-Мелешківська територіальна громада.
Слід зазначити, що суд не встановив будь-яких порушень вимог щодо Лука-Мелешківської територіальної громади з точки зору визнання її спроможною в запропонованій конфігурації.
При цьому слід зазначити, що при зверненні до суду позивачу необхідно обирати такий спосіб захисту, який би міг відновити попереднє становище та захистити порушене на його думку право. Застосування конкретного способу захисту права залежить як від змісту суб`єктивного права, за захистом якого звернулась особа, так і від характеру його порушення.
Так, позивач зазначає про відсутність повноважень відповідача приймати рішення щодо розформування раніше створених і діючих територіальних громад, приєднання вже існуючих об`єднаних територіальних громад до інших.
Верховний Суд у постанові від 28 квітня 2020 року у справі №240/4761/18 дійшов висновків, що затвердження перспективного плану формування територій громад не є фактом об`єднання громад. Перспективний план лише засвідчує загальне бачення та соціально-економічну обґрунтованість ефективного територіального устрою на базовому рівні в межах відповідної області. Завданням перспективного плану формування територій громад у межах відповідної області є визначення обґрунтованої територіальної основи для діяльності органів місцевого самоврядування та органів виконавчої влади, здатних забезпечити доступність та належну якість публічних послуг, що надаються такими органами, а також необхідної для цього ресурсної бази.
Таким чином, територіальні громади, вирішуючи питання про об`єднання з метою створення спроможної територіальної громади, не зобов`язані об`єднуватися відповідно до адміністративно-територіальної конфігурації, що передбачена перспективним планом, оскільки Законом України «Про добровільне об`єднання територіальних громад» не передбачено обов`язку територіальних громад об`єднуватися відповідно до затвердженого перспективного плану, який, у свою чергу, не має статусу остаточного рішення, не містить обов`язкових приписів та вказівок, а тому носить рекомендаційний характер та є складовою процедури добровільного об`єднання територіальних громад.
Отже, об`єднання територіальних громад можливе лише після прийняття суміжними радами відповідних рішень про згоду на таке об`єднання.
Аналогічна правова позиція щодо застосування норм права викладена Верховним Судом у постановах від 18 жовтня 2019 року у справі №813/38/16, від 27 лютого 2020 року у справі №440/569/19, від 15 квітня 2020 року у справі №818/294/18, яка підлягає застосуванню до спірних правовідносин.
Крім того, розпорядженням Кабінету Міністрів України від 12 червня 2020 року №707-р «Про визначення адміністративних центрів та затвердження територій територіальних громад Вінницької області» відповідно до абзацу першого пункту 7-1 розділу V «Прикінцеві та перехідні положення» Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні» визначено адміністративні центри та затверджено території територіальних громад Вінницької області.
Таким чином, станом на час розгляду справи процес формування Лука-Мелешківської територіальної громади завершено, а тому скасування оскаржуваного розпорядження (в частині) не відновить ймовірно порушені права позивача та не призведе до будь-яких юридичних наслідків.
Колегією суддів встановлено, що постановою Центральної виборчої комісії від 08 серпня 2020 року № 160 з урахуванням, зокрема, розпорядження Кабінету Міністрів України №707-р «Про визначення адміністративних центрів та затвердження територій територіальних громад Вінницької області», було призначено перші вибори депутатів сільських, селищних, міських рад територіальних громад і відповідних сільських, селищних, міських голів 25 жовтня 2020 року.
Зокрема, 25 жовтня 2020 року було проведено вибори депутатів та Лука-Мелешківського сільського голови Вінницького району Вінницької області.
Відтак, розпорядження Кабінету Міністрів України від України від 12 червня 2020 року №707-р «Про визначення адміністративних центрів та затвердження територій територіальних громад Вінницької області» фактично реалізоване, а юридичним наслідком такої реалізації розпорядження є проведення місцевих виборів та створення і функціонування зазначеної громади.
Колегія суддів вважає, що скасування розпорядження Кабінету Міністрів України від 12 червня 2020 року № 707-р не є належним та ефективним засобом захисту порушеного права, оскільки не відновить порушенні права позивача, адже таким рішенням не скасовуються результати місцевих виборів та не скасовується факт утворення Лука-Мелешківської територіальної громади з адміністративним центром у с. Лука-Мелешківська.
Отже, з підставі викладеного вище, з огляду на те, що третя позовна вимога є похідною від другої, колегія судів приходить до висновку, що у задоволенні позовних вимог слід відмовити.
Згідно з частини 1 статті 9 Кодексу адміністративного судочинства України розгляд і вирішення справ в адміністративних судах здійснюються на засадах змагальності сторін та свободи в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.
Відповідно до вимог статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу. В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.
Тобто, ці норми одночасно покладають обов`язок на сторін доводити суду обґрунтованість своїх тверджень або заперечень.
Належних і достатніх доказів, які б спростовували доводи відповідача, позивач під час розгляду справи не надав.
Враховуючи вищевикладене, на підставі наданих доказів в їх сукупності, системного аналізу положень законодавства України, колегія суддів дійшла висновку, що у спірних правовідносинах відповідач діяв з дотриманням вимог частини 2 статті 2 КАС України, а тому, позовні вимоги є необґрунтованими та позов таким, що не підлягає до задоволення.
У зв`язку із тим, що у задоволенні позовних вимог відмовлено, судові витрати розподілу не підлягають.
На підставі статті 129-1 Конституції України, керуючись статтями 139, 241-246, 250 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -
ВИРІШИВ:
В задоволенні позову відмовити.
Рішення може бути оскаржене в апеляційному порядку.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів, з дня складення повного судового рішення.

Апеляційна скарга подається до Шостого апеляційного адміністративного суду.

Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручене у день його складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження рішення суду, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Учасники справи:

позивач - Хижинецька сільська рада Сокиринецької об`єднаної територіальної громади Вінницького району Вінницької області (, вул., Богуна 59 б, Хижинці, Вінницький район, Вінницька область, 23209);

відповідач - Кабінет Міністрів України (, вул. Грушевського, 12/2, Київ 8, 01008);

треті особи, які не заявляють самостійних вимог на стороні відповідача -

Міністерство розвитку громад та територій України (Мінрозвитку) (, пр-т. Берестейський, буд. 14, м. Київ, 01135);

Вінницька обласна державна адміністрація (, вул.Соборна, 70 м.Вінниця, Вінницька область);

Лука-Мелешківська сільська рада Вінницького району Вінницької області (, вул.Цетнральна, 2 с. Лука-Мелешківська, Вінницький район, Вінницька область, 23234).

Головуюча суддя: Микитин Н.М.

Судді: Панікар І.В.

Шумей М.В.

Рішення складене в повному обсязі 13.10.2025