Справа № 640/21095/20
Суддя: Войтович І. І.
Дата ухвалення: 2025-10-14 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

КИЇВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А

14 жовтня 2025 року Справа № 640/21095/20

Київський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Войтович І.І., розглянувши в м. Києві у порядку письмового провадження клопотання відповідача про залишення без розгляду позовної заяви Приватного акціонерного товариства "Галіція дистилері" до Офісу великих платників податків Державної податкової служби України про визнання протиправними та скасування податкових повідомлень-рішень,

в с т а н о в и в:

Приватне акціонерне товариство "Галіція дистилері" звернулось до Окружного адміністративного суду міста Києва із позовом до Офісу великих платників податків Державної податкової служби України , в якому просить суд:

- визнати протиправними та скасувати податкові повідомлення-рішення від 16.07.2019 № та № , від 23.07.2019 № , винесені Офісом великих платників податків ДПС.

18 вересня 2020 року ухвалою Окружного адміністративного суду міста Києва прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито провадження у справі.

В справі зареєстровано: 20.10.2020 відзив від відповідача; 28.10.2020 відповідь на відзив від позивача.

Відповідно до Закону України "Про ліквідацію Окружного адміністративного суду міста Києва та утворення Київського міського окружного адміністративного суду" від 13.12.2022 №2825-ІХ ліквідовано Окружний адміністративний суд міста Києва; утворено Київський міський окружний адміністративний суд із місцезнаходженням у місті Києві; визначено територіальну юрисдикцію Київського міського окружного адміністративного суду, яка поширюється на місто Київ.

На виконання положень п. 2 розділу ІІ Прикінцеві та перехідні положення Закону України "Про ліквідацію Окружного адміністративного суду міста Києва та утворення Київського міського окружного адміністративного суду" від 13 грудня 2022 року №2825-ІХ, дана справа надіслана до Київського окружного адміністративного суду за належністю.

06.02.2024 вказані матеріали адміністративного позову отримані Київським окружним адміністративним судом та протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями, 06.02.2024 справа розподілена судді Войтович І.І.

Ухвалою Київського окружного адміністративного суду від 15 лютого 2024 року справу № 320/9695/24 прийнято до провадження адміністративну справу №640/21095/20 та постановлено здійснювати розгляд справи за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін за наявними у справі матеріалами.

25.03.2024 відповідачем подано до суду клопотання про залишення позову без розгляду у зв`язку із пропуском строку звернення до суду.

Суд зазначає, що клопотання відповідача вирішується у відповідні процесуальні строки враховуючи навантаження у роботі судді та, досліджуючи долучені докази, слідує наступне.

В обґрунтування поданого клопотання, відповідач наполягає на пропущенні позивачем місячного строку звернення до суду з даним позовом, зазначаючи про те, що позивачем вживались заходи досудового адміністративного оскарження спірних податкових повідомлень-рішень. Зокрема, згідно рішення ДПС України від 07.10.2019 №4580/6/99-00-08-05-05 про результати розгляду скарги Приватного акціонерного товариства "Галіція дистилері" на спірне податкове повідомлення-рішення від 23.07.2019 № , остання залишена без змін, скарга - без задоволення.

Рішення ДПС України отримано позивачем 10.10.2019 засобами поштового зв`язку "Укрпошта", рекомендованим листом.

Вирішуючи вказане клопотання, суд з наявних у справі доказів та зі змісту позовної заяви встановив наступне.

За результатами проведеної камеральної перевірки та на підставі висновків акта перевірки від 13.06.2019 № 488/28-10-48-11/31274359 Офісом великих платників податків ДФС України було прийнято наступні спірні податкові повідомлення-рішення:

- від 16.07.2019 № , яким за затримку сплати грошового зобов`язання з пені за порушення термінів розрахунків у сфері ЗЕД, невиконання зобов`язань та штрафних санкцій за порушення вимог валютного законодавства на підставі ст. 126 ПК України позивачу нараховані штрафні санкції у розмірі 25 000,00 грн. (10% від суми грошового зобов`язання 250 000,00 грн.)

- від 16.07.2019 № , яким за затримку сплати грошового зобов`язання з пені за порушення термінів розрахунків у сфері ЗЕД, невиконання зобов`язань та штрафних санкцій за порушення вимог валютного законодавства на підставі ст. 126 ПК України позивачу нараховано штрафні санкції у розмірі 17 760,00 грн. (20 % від суми грошового зобов`язання 88 800,00 грн.).

Не погоджуючись з вищевказаними податковими повідомленнями-рішеннями ПрАТ «Галіція Дистилері» подано до Державної фіскальної служби України скаргу № 299 від 05.08.2019, в якій просило скасувати податкові повідомлення-рішення від 16 липня 2019 року № та №.

Рішенням ДПС України від 07.10.2019 № 4462/6/99-00-08-05-05, отриманим ПрАТ «Галіція Дистилері» 10.10.2019, вказані податкові повідомлення-рішення залишені без змін, а скарга позивача - без задоволення.

Крім того, за результатами проведеної камеральної перевірки та на підставі висновків акта перевірки від 25.06.2019 № 535/28-10-48-11/31274359 Офісом великих платників податків ДФС України було прийнято спірне податкове повідомлення-рішення від 23.07.2019 № , яким за затримку сплати грошового зобов`язання з пені за порушення термінів розрахунків у сфері ЗЕД, невиконання зобов`язань та штрафних санкцій за порушення вимог валютного законодавства на підставі ст. 126 ПК України позивачу нараховані штрафні санкції у розмірі 35 718,27 грн. (20% від суми грошового зобов`язання 178 591,35 грн.).

Не погоджуючись з вищевказаним податковим повідомленням-рішенням, ПрАТ «Галіція Дистилері» подано до ДФС України скаргу № 313 від 09.08.2019, в якій просило скасувати податкове повідомлення-рішення від 23.07.2019 № .

Рішенням ДПС України від 07.10.2019 № 4580/6/99-00-08-05-05, отриманим ПрАТ «Галіція Дистилері» 10.10.2019, податкове повідомлення-рішення від 23.07.2019 № залишено без змін, а скаргу позивача - без задоволення.

З матеріалів справи вбачається, що позивачем вживалися заходи адміністративного оскарження щодо спірних податкових повідомлень-рішень.

При цьому, судом встановлено, що позов подано до суду позивачем на початку вересня 2020 року.

Відтак, суд вважає необхідним застосувати щодо позивача строки звернення до суду з даним позов та зазначає, що відповідно до частини другої статті 122 КАС України для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Спеціальною нормою, що встановлює порядок оскарження рішень контролюючих органів, є стаття 56 Податкового кодексу України (далі - ПК України), відповідно до якої у платника податків є право розсуду в обранні адміністративного та/або судового порядку оскарження такого рішення після його отримання. Обрання платником податків у першу чергу адміністративного порядку оскарження рішення не виключає можливості надалі звернутися до суду з відповідним позовом, що визнається досудовим порядком вирішення спору. Водночас якщо після отримання рішення контролюючого органу платник податків звертається до суду з позовом, його право на адміністративне оскарження такого рішення втрачається.

Відповідно до пункту 56.18 статті 56 ПК України визначено, що з урахуванням строків давності, визначених статтею 102 цього Кодексу, платник податків має право оскаржити в суді податкове повідомлення-рішення або інше рішення контролюючого органу у будь-який момент після отримання такого рішення.

Верховний Суд в постанові від 26.11.2020 у справі № 500/2486/19 зазначив, що строк у пункті 102.1 статті 102 ПК України є саме строком давності, який має матеріально-правову природу, а тому не може бути одночасно і процесуальним строком звернення до суду. Між правовою природою матеріально-правового строку давності в податкових правовідносинах та процесуального строку звернення до адміністративного суду є сутнісна різниця, а тому помилковим є ототожнення їх призначення під час використання. Зазначено, що норма пункту 56.19 статті 56 ПК України є спеціальною щодо норми частини четвертої статті 122 КАС України, має перевагу в застосуванні у податкових спорах і регулює визначену її предметом групу правовідносин - оскарження в судовому порядку податкових повідомлень-рішень та інших рішень контролюючих органів про нарахування грошових зобов`язань за умови попереднього використання позивачем досудового порядку вирішення спору (застосування процедури адміністративного оскарження - абзац третій пункту 56.18 статті 56 ПК України) - встановлює строк для оскарження таких рішень протягом місяця, що настає за днем закінчення процедури адміністративного оскарження відповідно до пункту 56.17 цієї статті.

Для визначення початку перебігу строку для звернення до суду необхідно встановити час коли позивач дізнався або повинен був дізнатись про порушення своїх прав, свобод та інтересів. При цьому позивачу під час звернення до суду необхідно довести той факт, що він не міг дізнатися про порушення свого права й саме із цієї причини не звернувся за його захистом до суду протягом визначеного законом строку звернення до суду від дати порушення його прав, свобод чи інтересів.

Суд зазначає, що встановлення строків звернення до суду з відповідними позовними заявами законом передбачено з метою дисциплінування учасників адміністративного судочинства та своєчасного виконання ними передбачених КАС України певних процесуальних дій. Інститут строків в адміністративному процесі сприяє досягненню юридичної визначеності у публічно-правових відносинах, а також стимулює учасників адміністративного процесу добросовісно ставитися до виконання своїх обов`язків.

Отже, право на звернення до суду не є абсолютним і може бути обмеженим, в тому числі і встановленням строків для звернення до суду, якими чинне законодавство обмежує звернення до суду за захистом прав, свобод та інтересів.

Рішенням Конституційного Суду України від 13 грудня 2011 року № 17-рп/2011 визначено, що держава може встановленням відповідних процесуальних строків обмежувати строк звернення до суду, що не впливає на зміст та обсяг конституційного права на судовий захист і доступ до правосуддя.

Верховний Суд у постанові від 31.03.2021 у справі № 240/12017/19 зазначив, що під час вирішення питання щодо дотримання строку звернення до адміністративного суду необхідно чітко диференціювати поняття дізнався та повинен був дізнатись.

Так, під поняттям "дізнався" необхідно розуміти конкретний час, момент, факт настання обізнаності особи щодо порушення її прав, свобод та інтересів.

Поняття "повинен був дізнатися" необхідно розуміти як неможливість незнання, високу вірогідність, можливість дізнатися про порушення своїх прав. Зокрема, особа має можливість дізнатися про порушення своїх прав, якщо їй відомо про обставини прийняття рішення чи вчинення дій і у неї відсутні перешкоди для того, щоб дізнатися про те, яке рішення прийняте або які дії вчинені (постанова Верховного Суду від 21.02.2020 у справі № 340/1019/19).

Згідно з частиною шостою статті 161 КАС України у разі пропуску строку звернення до адміністративного суду позивач зобов`язаний додати до позову заяву про поновлення цього строку та докази поважності причин його пропуску.

З позовної заяви та доданих до неї документів слідує, що оскаржувані позивачем у даній справі податкові повідомлення-рішення оскаржувались в адміністративному порядку, за результатами розгляду яких позивачем було 10.10.2019 отримано рішення ДПС України від 07.10.2019 № 4462/6/99-00-08-05-05 та від 07.10.2019 № 4580/6/99-00-08-05-05, відповідно до яких спірні податкові повідомлення-рішення залишені без змін, а скарги позивача - без задоволення.

Таким чином, враховуючи вищезазначене, строк на оскарження спірних рішень становить один місяць, проте позивач звернувся до суду з даним позовом на початку вересня 2020 року.

Зокрема, окремо складеного клопотання про визнання поважними причини пропуску строку та поновлення із долученням належних доказів до суду не подано, у зв`язку з чим, суд зазначає про позивачем не дотримано строк звернення до суду з даним позовом.

Відповідно до ч.1 ст. 123 КАС України, у разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду з заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду або вказати інші підстави для поновлення строку.

За ч. 3 та ч. 4 ст. 123 КАС України якщо факт пропуску позивачем строку звернення до адміністративного суду буде виявлено судом після відкриття провадження в адміністративній справі і позивач не заявить про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані ним у заяві, будуть визнані судом неповажними, суд залишає позовну заяву без розгляду.

Згідно ч. ч. 13-15 ст. 171 КАС України суддя, встановивши після відкриття провадження у справі, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 160, 161 цього Кодексу, постановляє ухвалу не пізніше наступного дня, в якій зазначаються підстави залишення заяви без руху, про що повідомляє позивача і надає йому строк для усунення недоліків, який не може перевищувати п`яти днів з дня вручення позивачу ухвали.

Якщо позивач усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, суд продовжує розгляд справи, про що постановляє ухвалу не пізніше наступного дня з дня отримання інформації про усунення недоліків.

Якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, позовна заява залишається без розгляду.

Суд звертає увагу позивача та відповідача, що процесуальне законодавство не обмежує право позивача на звернення до суду із заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду в разі встановлення судом пропущення строку такого звернення, також, після відкриття провадження у справі, відповідно, обґрунтування відповідача в поданому до суду клопотанні судом враховано, але таке не підлягає вирішенню з відповідними процесуальними наслідками на даній стадії судового провадження.

У зв`язку з цим, у порядку усунення недоліків позовної заяви позивачу необхідно надати суду заяву про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду із зазначенням підстав поважності пропуску цього строку та відповідних доказів.

Керуючись статтями 2, 9, 122, 123, 171, 242, 243, 256 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

у х в а л и в:

Відмовити у задоволенні клопотання Офісу великих платників податків Державної податкової служби України про залишення позовної заяви ПрАТ "Галіція дистилері" без розгляду.

Позовну заяву Приватного акціонерного товариства "Галіція дистилері" до Офісу великих платників податків Державної податкової служби України про визнання протиправними та скасування податкових повідомлень-рішень, - залишити без руху.

Встановити позивачу п`ятиденний строк для усунення недоліків позовної заяви з дня отримання ухвали суду, шляхом подання до суду заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду із зазначенням підстав поважності пропуску цього строку та відповідних доказів.

Роз`яснити позивачу наслідки визначені ч. 15 ст. 171 КАС України - якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, позовна заява залишається без розгляду.

Відповідно до ст. 256 КАС України ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та окремо оскарженню не підлягає.

Суддя Войтович І. І.