Справа № 320/22570/24
Суддя: Щавінський В.Р.
Дата ухвалення: 2025-10-14 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

КИЇВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

14 жовтня 2025 року справа №320/22570/24

Київський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Щавінського В.Р., розглянувши у порядку письмового провадження адміністративну справу за позовом Управління поліції охорони в Харківській області до Антимонопольного комітету України, третя особа: ФОП ОСОБА_1 про визнання протиправним та скасування рішення,

встановив:

Управління поліції охорони в Харківській області (далі позивач, замовник) звернулось до Київського окружного адміністративного суду з позовом до Антимонопольного комітету України (далі відповідач), третя особа: ФОП ОСОБА_1 (далі третя особа, скаржник) з вимогою визнати протиправним та скасувати рішення Комісії Антимонопольного комітету України з розгляду скарг про порушення законодавства у сфері публічних закупівель №19903-о/пк-пз від 11.12.2023.

Ухвалою Київського окружного адміністративного суду від 29.05.2024 відкрито спрощене позовне провадження без виклику сторін.

В обґрунтування заявлених позовних вимог позивач зазначив, що Законом для розгляду зазначеної вище Пропозиції п?ятиденний строк тривав з 13.11.2023 до 17.11.2023 включно. Стверджуває, що у період з 13.11.2023 до 16.11.2023 включно Замовником вивчалися документи подані Скаржником в складі його Пропозиції на відповідність умовам Документації, при цьому жодних аргументів або передумов для продовження п?ятиденного строку розгляду тендерної пропозиції до 20 робочих днів у зазначений період не існувало. Стверджує, що в останній день строку встановленого Законом для розгляду тендерної пропозиції Скаржника, а саме 17.11.2023, він не мав жодної можливості вчинити будь-які дії щодо тендерної пропозиції Скаржника, у зв?язку із тимчасовою непрацездатністю Уповноваженої особи з 17.11.2023 до 20.11.2023 включно. А тому на думку відповідача, п?ятиденний строк розгляду тендерної пропозиції був пропущений, чим порушені вимоги ч. 10 статті 29 Закону. А тому, рішення відповідача є протиправним та підлягає скасуванню.

Відповідач подав до суду відзив на позов, в якому зазначив, що позивач не зазначив конкретні порушення, які на його думку були допущені відповідачем та не наводить жодних аргументів в обґрунтування своєї позиції, та не надав жодних доказів, а усі його доводи зводяться лише до незгоди із зазначеним рішенням відповідача.

Також представником відповідача заявлено клопотання про розгляд справи за правилами загального позовного провадження.

Визначаючись щодо заявленого клопотання суд зазначає наступне.

Відповідно до частини третьої статті 166 КАС України заяви, клопотання і заперечення подаються та розглядаються в порядку, встановленому цим Кодексом. У випадках, коли цим Кодексом такий порядок не встановлений, він встановлюється судом. Розгляд вказаних клопотань за встановленим судом порядком проведено в порядку письмового провадження.

Відповідно до частин першої-третьої статті 12 КАС України адміністративне судочинство здійснюється за правилами, передбаченими цим Кодексом, у порядку позовного провадження (загального або спрощеного).

Спрощене позовне провадження призначене для розгляду справ незначної складності та інших справ, для яких пріоритетним є швидке вирішення справи.

Загальне позовне провадження призначене для розгляду справ, які через складність або інші обставини недоцільно розглядати у спрощеному позовному провадженні.

У силу положень пункту 10 частини шостої статті 12 КАС України для цілей цього Кодексу справами незначної складності є інші справи, у яких суд дійде висновку про їх незначну складність, за винятком справ, які не можуть бути розглянуті за правилами спрощеного позовного провадження.

Згідно із частинами першою-третьою статті 257 КАС України за правилами спрощеного позовного провадження розглядаються справи незначної складності. За правилами спрощеного позовного провадження може бути розглянута будь-яка справа, віднесена до юрисдикції адміністративного суду, за винятком справ, зазначених у частині четвертій цієї статті. При вирішенні питання про розгляд справи за правилами спрощеного або загального позовного провадження суд враховує: 1) значення справи для сторін; 2) обраний позивачем спосіб захисту; 3) категорію та складність справи; 4) обсяг та характер доказів у справі, в тому числі чи потрібно у справі призначати експертизу, викликати свідків тощо; 5) кількість сторін та інших учасників справи; 6) чи становить розгляд справи значний суспільний інтерес; 7) думку сторін щодо необхідності розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження.

Питання про розгляд справи за правилами спрощеного позовного провадження суд вирішує в ухвалі про відкриття провадження у справі. (частина перша статті 260 КАС України).

Суд зазначає, що розгляд даної справи не належать до тієї категорії справ, які повинні розглядатися виключно за правилами загального позовного провадження.

Натомість, спір виник у справі незначної складності, для якої передбачено її розгляд у порядку спрощеного позовного провадження. За таких обставин, зважаючи на те, що цей спір виник у справі незначної складності, враховуючи характер спірних відносин, склад учасників та предмет доказування, що не вимагають проведення підготовчого провадження для повного та всебічного встановлення обставин справи, суд вважає за можливе розглядати цю справу за правилами спрощеного позовного провадження.

Позивач до суду подав відповідь на відзив, в якому зазначив, що аргументи відповідача не заслуговують уваги та зазначив, що у позивача були відсутні підстави для продовження строку розгляду пропозиції до 20 робочих днів, а відповідач в оскарженому рішенні не аргументував чому позивач мав продовжувати розгляд пропозиції до 20 робочих днів з урахуванням пропущення строку.

Дослідивши матеріали справи, всебічно та повно з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, оцінивши надані учасниками судового процесу докази в їх сукупності, суд зазначає наступне.

03.11.2023 позивачем у відповідності до вимог Закону та Особливостей в електронній системі закупівель були оприлюднені Оголошення про проведення відкритих торгів Nє UA-2023-11-03-013235-а та Тендерна документація на закупівлю робіт - «Капітальний ремонт покрівлі даху адміністративної будівлі роти УПО за адресою: м. Харків, вул. Зернова, 4» (код за ДК 021:2015- 45450000-6 - Інші завершальні будівельні роботи) за процедурою відкритих торгів з особливостями очікуваною вартістю 6 221 474,40 грн.

11.11.2023 в електронній системі відповідності до ст.28 Закону опубліковано Протокол розкриття тендерних пропозицій №UA-2023-11-03-013235-а, у якому у відповідності до пункту 36 Особливостей тендерну пропозицію Фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 з ціною 6 212 423,69 грн. було визначено найбільш економічно вигідною.

Частиною 10 статті 29 Закону встановлено, що строк розгляду тендерної пропозиції, що за результатами оцінки визначена найбільш економічно вигідною не повинен перевищувати п?яти робочих днів з дня визначення найбільш економічно вигідної пропозиції. Такий строк може бути аргументовано продовжено замовником до 20 робочих днів.

Таким чином, встановлений Законом для розгляду Замовником тендерної пропозиції п`ятиденний строк тривав з 13.11.2023 до 17.11.2023 включно.

У зв?язку з порушенням строку розгляду тендерної пропозиції 21.11.2023 позивачем в електронній системі закупівель було оприлюднено Протокол прийняття рішення уповноваженою особою від 21.11.2023 №165 про відміну процедури відкритих торгів № UA-2023-11-03-013235-а на закупівлю Управлінням робіт «Капітальний ремонт покрівлі даху адмінбудівлі роти УПО за адресою: м. Харків, вул. Зернова, 4» (Код за ДК 021:2015 - 45450000-6 - Інші завершальні будівельні роботи) очікуваною вартістю 6 221 474,40 грн. на підставі п.п. 2 п. 50 Особливостей - в зв?язку із неможливістю усунення порушень, що виникли через виявлені порушення вимог законодавства у сфері публічних закупівель, з описом таких порушень.

30.11.2023 до відповідача ФОП ОСОБА_2 було подано Скаргу на неправомірну відміну торгів від 30.11.2023 № UA-2023-11-03-013235-a.al на рішення Замовника про відміну процедури закупівлі з вимогами про його скасування.

04.12.2023 Комісія Антимонопольного комітету України з розгляду скарг про порушення законодавства у сфері публічних закупівель прийняла Рішення №19409-р/пк-пз від 04.12.2023 про прийняття скарги ФОП ОСОБА_1 до розгляду.

08.12.2023 позивач надав відповідачу Пояснення від 06.12.2023 №2225/43/40/8-2023 щодо безпідставності скарги фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 від листопада 2023 року №UA-2023-11-03-013235-aal на дії Управління поліції Харківській області під час проведення процедури закупівлі.

11.12.2023 за результатами розгляду скарги ФОП ОСОБА_1 . Відповідачем було прийняте Рішення №19903-р/пк-пз від 11.12.2023, яким зобов?язано Управління поліції охорони в Харківській області скасувати рішення про відміну процедури закупівлі - "Капітальний ремонт покрівлі даху адміністративної будівлі роти УПО за адресою: м. Харків, вул. Зернова, 4.", оголошення про проведення якої оприлюднене на веб-порталі Уповноваженого органу за Nє UA-2023-11-03-013235-а.

У мотивувальній частині цього Рішення відповідач виклав усі аргументи ФОП ОСОБА_1 та усі пояснення позивача по суті Скарги і але по суті спору лише указав, що "Замовник не довів правомірність відміни Процедури закупівлі та те, що причини відміни є такими, що виникли через виявлені порушення вимог законодавства у сфері публічних закупівель внаслідок дій/бездіяльності Замовника. Враховуючи інформацію, наведену в мотивувальнійчастині рішення, Замовник неправомірно відмінив тендер з наведених підстав. Неправомірно відмінивши тендер, Замовник порушив вимоги пункту 50 Особливостей".

Не погодившись із таким рішенням відповідача, позивач звернувся до суду з даним позовом.

Вирішуючи спір по суті заявлених позовних вимог, з урахуванням дії норми закону у часі, суд виходить з наступного.

Правові та економічні засади здійснення закупівель товарів, робіт і послуг для забезпечення потреб держави та територіальної громади встановлює Закон України «Про публічні закупівлі» від 25.12.2015 № 922-VIII (надалі також - Закон України № 922-VIII).

Антимонопольний комітет України є державним органом із спеціальним статусом, метою діяльності якого є забезпечення державного захисту конкуренції у підприємницькій діяльності та у сфері державних закупівель (ч. 1 ст. 1 Закону України «Про Антимонопольний комітет України»).

Відповідно до положень ч. 3 ст. 8 Закону № 922-VIII, Антимонопольний комітет України як орган оскарження з метою неупередженого та ефективного захисту прав та законних інтересів осіб, пов`язаних з участю у процедурах закупівлі, утворює постійно діючу адміністративну колегію (колегії) з розгляду скарг про порушення законодавства у сфері публічних закупівель. Рішення постійно діючої адміністративної колегії (колегій) приймаються від імені Антимонопольного комітету України. Порядок діяльності постійно діючої адміністративної колегії (колегій) встановлюється відповідно до Закону України «Про Антимонопольний комітет України», якщо інше не встановлено цим Законом.

Відповідно до частини 1 статті 18 Закону № 922-VIII Антимонопольний комітет України як орган оскарження з метою неупередженого та ефективного захисту прав і законних інтересів осіб, пов`язаних з участю у процедурах закупівлі, утворює Комісію (комісії) з розгляду скарг про порушення законодавства у сфері публічних закупівель та здійснює інші повноваження, визначені цим Законом та Законом України "Про Антимонопольний комітет України". Рішення Комісії з розгляду скарг про порушення законодавства у сфері публічних закупівель ухвалюються від імені Антимонопольного комітету України.

Повноваження, порядок утворення та функціонування Комісії з розгляду скарг про порушення законодавства у сфері публічних закупівель встановлюються відповідно до цього Закону та Закону України "Про Антимонопольний комітет України".

За правилами частини 2 статті 18 Закону № 922-VIII скарга до органу оскарження подається суб`єктом оскарження у формі електронного документа через електронну систему закупівель.

За подання скарги до органу оскарження справляється плата через електронну систему закупівель в день подання скарги, після чого скарга автоматично вноситься до реєстру скарг і формується її реєстраційна картка, яка разом зі скаргою автоматично оприлюднюється в електронній системі закупівель.

У разі якщо замовником у межах єдиної процедури закупівлі визначені частини предмета закупівлі (лоти), при поданні скарги щодо окремого лота (лотів) реєстраційні картки формуються за кожним лотом окремо.

Відповідно до положень частин 15, 16, 18-23 статті 18 Закону № 922-VIII рішення за результатами розгляду скарг приймаються на засіданні постійно діючої адміністративної колегії (колегій) Антимонопольного комітету України з розгляду скарг про порушення законодавства у сфері публічних закупівель.

Суб`єкт оскарження, замовник мають право взяти участь у розгляді скарги, у тому числі шляхом застосування телекомунікаційних систем в інтерактивному режимі реального часу. Розгляд скарги є відкритим, усі бажаючі можуть бути присутніми на розгляді. Особи, присутні на розгляді, можуть використовувати засоби фото-, відео- та звукозапису. Резолютивна частина рішення, прийнятого органом оскарження, проголошується прилюдно.

Орган оскарження розглядає скаргу та приймає рішення на її підставі в межах одержаної за скаргою інформації та інформації, розміщеної в електронній системі закупівель. Рішення за результатами розгляду скарг приймаються органом оскарження виключно на його засіданнях.

За результатами розгляду скарги орган оскарження має право прийняти рішення:

1) про встановлення або відсутність порушень процедури закупівлі (у тому числі порушення порядку оприлюднення або неоприлюднення інформації про процедури закупівлі, передбаченої цим Законом);

2) про заходи, що повинні вживатися для їх усунення, зокрема зобов`язати замовника повністю або частково скасувати свої рішення, надати необхідні документи, роз`яснення, усунути будь-які дискримінаційні умови (у тому числі ті, що зазначені в технічній специфікації, яка є складовою частиною тендерної документації), привести тендерну документацію у відповідність із вимогами законодавства або за неможливості виправити допущені порушення відмінити процедуру закупівлі.

Орган оскарження за результатами розгляду скарги приймає обґрунтоване рішення, у якому зазначаються:

1) висновок органу оскарження про наявність або відсутність порушення процедури закупівлі;

2) висновок органу оскарження про задоволення скарги повністю чи частково або про відмову в її задоволенні;

3) підстави та обґрунтування прийняття рішення;

4) у разі якщо скаргу задоволено повністю або частково - зобов`язання усунення замовником порушення процедури закупівлі та/або відновлення процедури закупівлі з моменту попереднього законного рішення чи правомірної дії замовника.

Рішення органу оскарження містить таку інформацію: 1) найменування органу оскарження; 2) короткий зміст скарги; 3) мотивувальну частину рішення; 4) резолютивну частину рішення; 5) строк оскарження рішення.

Протягом одного робочого дня після прийняття рішення за результатами розгляду скарги орган оскарження в електронній системі закупівель надає інформацію про резолютивну частину рішення та протягом трьох робочих днів з дня його прийняття розміщує рішення в електронній системі закупівель. Рішення за результатами розгляду скарги відразу після розміщення в електронній системі закупівель автоматично оприлюднюється в електронній системі закупівель і надсилається суб`єкту оскарження та замовнику.

Рішення органу оскарження набирають чинності з дня їх прийняття та є обов`язковими для виконання замовниками, особами, яких вони стосуються.

Якщо рішення органу оскарження, прийняте за результатами розгляду органу оскарження, не було оскаржене до суду, таке рішення має бути виконано не пізніше 30 днів з дня його прийняття органом оскарження.

Рішення органу оскарження може бути оскаржене суб`єктом оскарження, замовником до окружного адміністративного суду, територіальна юрисдикція якого поширюється на місто Київ, протягом 30 днів з дня його оприлюднення в електронній системі закупівель.

Відповідно до частини десятої статті 29 Закону № 922-VIII строк розгляду тендерної пропозиції/пропозиції, що за результатами оцінки визначена найбільш економічно вигідною, не повинен перевищувати п`яти робочих днів з дня визначення найбільш економічно вигідної пропозиції. Такий строк може бути аргументовано продовжено замовником до 20 робочих днів. У разі продовження строку замовник оприлюднює повідомлення в електронній системі закупівель протягом одного дня з дня прийняття відповідного рішення.

Згідно з пунктом 2 частини першої статті 32 Закону № 922-VIII замовник відміняє тендер у разі неможливості усунення порушень, що виникли через виявлені порушення законодавства у сфері публічних закупівель, з описом таких порушень, які неможливо усунути.

Судом встановлено, що фізичною особою-підприємцем ОСОБА_1 через електронну систему закупівель до органу оскарження була подана скарга від 30 листопада 2023 Nє UA-2023-11-03-013235-a.a1 (далі - Скарга) щодо порушення позивачем порядку проведення процедури закупівлі за предметом "Капітальний ремонт покрівлі даху адміністративної будівлі роти УПО за адресою: м. Харків, вул. Зернова, 4.", оголошення про проведення якої оприлюднене на веб-порталі Уповноваженого органу за №UA-2023-11-03-013235-а (далі - Процедура закупівлі).

Скаржник в скарзі повідомив про порушення позивачем (Замовником) порядку проведення Процедури закупівлі та просив, зокрема, зобов?язати Замовника скасувати рішення про відміну Процедури закупівлі.

Крім того, повідомив, що перший робочий день розгляду Пропозиції Скаржника розпочався 13 листопада 2023, останній 5 робочий день розгляду Пропозиції 17 листопада 2023 року. Скаржник, проаналізувавши закупівлі Замовника, звіти про укладені використання електронної системи закупівель, оприлюднювалися Уповноваженою особою у період з 13 листопада 2023 року по 16 листопада 2023 року включно, и потім з 21 листопада 2023 року та по теперішній час, тобто час, протягом якого Замовник мав змогу розглянути пропозицію Скаржника протягом 4 робочих днів, які передували до п?ятниці 17 листопада 2023 року.

Окрім цього, Скаржник вказував, що Замовник у своєму протокольному рішенні не зазначив жодної інформації стосовно причин неможливості розгляду нашої Пропозиції у визначений строк. Скаржник додавав, що навіть якщо Замовник і мав об?єктивні підстави для того, щоб не розглянути нашу Пропозицію у строк 5 робочих днів, то він міг скористатись своїм правом продовжити строк розгляду Пропозиції до 20 робочих днів, чого зроблено не було.

Як повідомляв Скаржник, рішення про відміну торгів оприлюднено на 7 робочий день, що входить в строк розгляду пропозиції Скаржника, у випадку аргументованого подовження пропозицій до 20 днів, що дозволяє зробити чинне законодавство (строк розгляду пропозицій становить з 13.11.2023 р по 08.12.2023). Таким чином, на думку Скаржника, Замовник торгів відмінив закупівлю, через порушення - яких не існує.

Скаржник додавав в скарзі додав, що Замовник торгів, посилається на те, що "Таким чином, строк розгляду зазначеної вище тендерної пропозиції або прийняття рішення про продовження строку її розгляду тривав до 17.11.2023 включно, однак в зв?язку із тимчасовою непрацездатністю уповноваженої особи Управління зазначені строки були пропущені, чим порушені вимоги статті 29 Закону».

Але, як стверджував Скаржник, це не відповідає дійсності, тому що, у відповідності до п. 10 статті 29 Закону Строк розгляду тендерної пропозиції/пропозиції, що за результатами оцінки визначена найбільш економічно вигідною, не повинен перевищувати п?яти робочих днів з дня визначення найбільш економічно вигідної пропозиції. Такий строк може бути аргументовано продовжено замовником до 20 робочих днів. У разі продовження строку замовник оприлюднює повідомлення в електронній системі закупівель протягом одного дня з дня прийняття відповідного рішення.

Тобто, Скаржник зауважував, що законодавством не вказано, в якій термін повинно бути прийнято рішення про продовження строку розгляду пропозицій, головне щоб повідомлення було оприлюднено протягом одного дні з дня прийняття відповідного рішення. Саме тому, на думку Скаржника, уповноважена особа, мала можливість оприлюднити 21 листопада 2023 року, без порушення строків, повідомлення про подовження розгляду тендерної пропозиції, якій є аргументованим, а саме у зв?язку з находженням уповноваженої особи на лікарняному, та оприлюднити це повідомлення в електронній системі закупівель. Також, Скаржник вказував, що в протоколі відсутня інформація, з якої дати уповноважена особа була на лікарняному, з якої дати приступила до виконання обов?язків, також відсутня інформація про уповноважену особу, на яку були покладені обов?язки тимчасового виконання обов?язків уповноваженої особи Замовника, як це передбачено Законом.

Рішенням Комісії від 04.12.2023 №19409-р/пк-пз Скарга була прийнята до розгляду.

На веб-порталі Уповноваженого органу (prozorro.gov.ua) Комісією було зобов?язано позивача Замовника надати пояснення по суті Скарги.

Замовник шляхом завантаження на веб-портал Уповноваженого органу надав пояснення по суті Скарги. В якій зазначив, що розкриття зазначеної Пропозиції в електронній системі закупівель відбулося 11.11.2023 та у відповідності до пункту 36 Особливостей електронна система закупівель визначила таку Пропозицію найбільш економічно вигідною.

Замовник вказував, що у відповідності до частини 10 статті 29 Закону строк розгляду тендерної пропозиції, що за результатами оцінки визначена найбільш економічно вигідною, не повинен перевищувати п?яти робочих днів з дня визначення найбільш економічно вигідної пропозиції. Такий строк може бути аргументовано продовжено замовником до 20 робочих днів.

Таким чином, на думку Замовника, встановлений Законом для розгляду зазначеної вище Пропозиції п?ятиденний строк тривав з 13.11.2023 до 17.11.2023 включно. Замовник стверджував, що у період з 13.11.2023 до 16.11.2023 включно Замовником вивчалися документи подані Скаржником в складі його Пропозиції на відповідність умовам Документації, при цьому жодних аргументів або передумов для продовження п?ятиденного строку розгляду тендерної пропозиції до 20 робочих днів у зазначений період не існувало. Замовник зазначав, що в останній день строку встановленого Законом для розгляду тендерної пропозиції Скаржника, а саме 17.11.2023, він не мав жодної можливості вчинити будь-які дії щодо тендерної пропозиції Скаржника (визнати Скаржника переможцем/ відхилити тендерну пропозицію Скаржника продовжити строк розгляду тендерної пропозиції Скаржника тощо) у зв?язку із тимчасовою непрацездатністю Уповноваженої особи з 17.11.2023 до 20.11.2023 включно. А тому на думку Замовника, п?ятиденний строк розгляду тендерної пропозиції був пропущений, чим порушені вимоги ч. 10 статті 29 Закону. При цьому, як зауважував Замовник, жодна інша особа не мала правових підстав для вчинення будь-яких дій у якості уповноваженої особи Замовника.

Замовник повідомляв, що наказом Управління від 30.12.2021 №441 "Про визначення Уповноваженої особи відповідальної за проведення закупівель" єдиною Уповноваженою особою Замовника була визначена працівниця Замовника старший юрисконсульт сектору правового забезпечення Управління Наталя Губіна. Крім того, ні зазначеним наказом, ні будь-яким іншим не передбачена можливість тимчасового виконання обов?язків Уповноваженої особи будь-яким іншим працівником Замовника.

Вважає, що станом на 21.11.2023 (день виходу Уповноваженої особи Замовника з лікарняного) вже не існували правові підстави для продовження строку тендерної пропозиції та відсутня можливість усунення вищезазначеного порушення вимог ч. 10 статті 29 Закону в частині порушення п?ятиденного строку розгляду тендерної пропозиції. Замовник повідомляв, що на підставі зазначеного 21.11.2023 Уповноваженою особою було прийнято рішення про відміну Закупівлі в зв?язку із не можливостю усунення порушень, що виникли через виявлені порушення вимог законодавства у сфері публічних закупівель, з описом таких порушень.

Відповідно до інформації, розміщеної на веб-порталі Уповноваженого органу, розкриття Пропозиції відбулося 11.11.2023. Відповідно до інформації, розміщеної на веб-порталі Уповноваженого органу, статус Пропозиції Скаржника - "Очікує рішення".

Відповідно до пункту 50 Особливостей замовник відміняє відкриті торги у разі:

1) ???відсутності подальшої потреби в закупівлі товарів, робіт чи послуг;???

2) неможливості усунення порушень, що виникли через виявлені порушення вимог законодавства у сфері публічних закупівель, з описом таких порушень;

3) скорочення обсягу видатків на здійснення закупівлі товарів, робіт чи послуг;

4) коли здійснення закупівлі стало неможливим внаслідок дії обставин непереборної сили. Замовник не довів та документально не підтвердив правомірність відміни Процедури закупівлі з наведеної вище підстави.

У разі відміни відкритих торгів замовник протягом одного робочого дня з дати прийняття відповідного рішення зазначає в електронній системі закупівель підстави прийняття такого рішення.

Відповідно до інформації, оприлюдненої на веб-порталі Уповноваженого органу, причина відміни: "неможливість усунення виявлених порушень законодавства у сфері публічних закупівель".

Інформація про відміну Процедури закупівлі опубліковано на веб-порталі Уповноваженого органу 21.11.2023.

Відповідно до пункту 36 Особливостей встановлено, що Замовник розглядає таку тендерну пропозицію відповідно до вимог статті 29 Закону (положення частин другої, п?ятої - дев?ятої, одинадцятої, дванадцятої, чотирнадцятої, шістнадцятої, абзаців другого і третього частини п?ятнадцятої статті 29 Закону не застосовуються) з урахуванням положень пункту 43 цих особливостей. Замовник розглядає найбільш економічно вигідну тендерну пропозицію учасника процедури закупівлі відповідно до цього пункту щодо її відповідності вимогам тендерної документації.

Відповідно до частини 10 статті 29 Закону встановлено, що строк розгляду тендерної пропозиції/пропозиції, що за результатами оцінки визначена найбільш економічно вигідною, не повинен перевищувати п?яти робочих днів з дня визначення найбільш економічно вигідної пропозиції. Такий строк може бути аргументовано продовжено замовником до 20 робочих днів. У разі продовження строку замовник оприлюднює повідомлення в електронній системі закупівель протягом одного дня з дня прийняття відповідного рішення.

Суд погоджується з доводами відповідача, що у Замовника була можливість розглядати Пропозицію Скаржника з 11.11.2024 та прийняти рішення щодо його Пропозиції, або продовжити розгляд до 20 робочих днів за наявності вагомих підстав. Крім того, Змовник не довів правомірність відміни Процедури закупівлі та те, що причини відміни є такими, що виникли через виявлені порушення вимог законодавства у сфері публічних закупівель не внаслідок дій/бездіяльності Замовника.

Суд звертає увагу, що кожне рішення уповноваженої особи, щодо відміни процедури закупівлі або визнання її такою, що не відбулася, має бути документально обґрунтоване та підтверджене, адже учасники мають право його оскаржити. Саме тому, Позивач, як Замовник даної процедури закупівлі повинен був довести які саме норми Закону було порушено, в чому таке порушення полягає та чому неможливо його усунути, але надані Позивачем пояснення не містять належного обґрунтування.

Суд окремо звертає увагу, що всі бажаючі учасники подали свої тендерні пропозиції для участі у даній процедурі закупівлі та відбулося розкриття тендерних пропозицій, розкрилася їх ціна, відбувся аукціон.

Відповідно до протоколу розкриття тендерних пропозицій розкриття відбулося 11.11.2023 о 00:00 і Пропозиція Скаржника була визначена електронною системою найбільш економічно вигідною.

Відповідно до частини другої статті 28 Закону під час розкриття тендерних пропозицій пропозицій автоматично розкривається вся інформація, зазначена в тендерних пропозиціях/пропозиціях учасників, крім інформації, зазначеної в абзаці другому цієї частини, та формується список учасників у порядку від найнижчої до найвищої запропонованої ними ціни приведеної ціни.

Відповідно до частини першої статті 29 оцінка тендерних пропозицій/пропозицій проводиться автоматично електронною системою закупівель на основі критеріїв і методики оцінки, зазначених замовником у тендерній документації/оголошенні про проведення спрощеної закупівлі, шляхом застосування електронного аукціону.

Відповідно до частини п`ятої статті 29 Закону до початку проведення електронного аукціону в електронній системі закупівель автоматично розкривається інформація про ціну та перелік усіх цін тендерних пропозицій пропозицій, розташованих у порядку від найнижчої до найвищої ціни без зазначення найменувань та інформації про учасників.

Відповідно до частини дев`ятої статті 29 Закону після оцінки тендерних пропозицій/пропозицій замовник розглядає на відповідність вимогам тендерної документації/оголошення про проведення спрощеної закупівлі тендерну пропозицію/пропозицію, яка визначена найбільш економічно вигідною.

Як було встановлено судом, за даною процедурою закупівлі уже відбулося розкриття тендерних пропозицій учасників, розкрилася їх ціна, відбувся аукціон. Крім того, позивач почав розглядати тендерну пропозицію Скаржника. Проте, позивачем 21.11.2023 було розміщено протокол щодо прийняття рішення уповноваженою особою, а саме про відміну закупівлі "Капітальний ремонт покрівлі даху адміністративної будівлі роти УПО за адресою: м. Харків, вул. Зернова, 4." на підставі підпункту 2 пункту 50 Особливостей.

За наведених обставин у сукупності, суд критично ставиться до того, що позивач, як Замовник даної процедури закупівлі, ознайомився із тендерними пропозиціями учасників, зокрема із документами, які були ними подані, із цінами, які запропонували учасники і прийняв рішення про відміну процедури закупівлі через неможливість усунення виявлених порушень законодавства у сфері публічних закупівель.

Відповідно до частини шістнадцятої статті 18 Закону орган оскарження розглядає скаргу та приймає рішення на підставі інформації, розміщеної в електронній системі закупівель станом на момент подання скарги, та інформації, одержаної за скаргою.

Для розгляду скарг орган оскарження має право запитувати і отримувати в електронному вигляді у замовників, учасників процедури закупівлі, контролюючих органів, Уповноваженого органу, інших осіб відповідні інформацію, документи та матеріали щодо проведення процедур закупівель. Порядок організації формування таких запитів та отримання інформації через електронну систему закупівель визначається органом оскарження.

Відповідно до пункту 66 Особливостей Замовники, учасники процедури закупівлі, контролюючі органи, Уповноважений орган, інші особи протягом двох робочих днів з дня отримання запиту органу оскарження, але не пізніше дня, що передує дню розгляду скарги, повинні подати до органу оскарження шляхом оприлюднення в електронній системі закупівель відповідні інформацію, документи та матеріали щодо проведення відкритих торгів.

Враховуючи викладене вище, Замовник даної процедури закупівлі, зобов`язаний був надати на розгляд Комісії обґрунтування та документальне підтвердження наявності підстав для відміни процедури закупівлі, зокрема, довести неможливість усунення виявлених порушень законодавства у сфері публічних закупівель.

Проте, позивач, як Замовник процедури закупівлі, не надав на розгляд Комісії документи, які підтверджують у нього неможливісті усунення виявлених порушень законодавства у сфері публічних закупівель.

Суд акцентує увагу, що кожне рішення тендерного комітету чи уповноваженої особи, якщо вона проводить тендер, щодо відміни тендера або визнання його таким, що не відбувся, має бути документально обґрунтоване та підтверджене, адже учасники мають право його оскаржити.

Зазначені правові висновки відображені у постанові Шостого апеляційного адміністративного суду від 21.01.2022 у справі №640/16449/21 та постанові Шостого апеляційного адміністративного суду від 20.12.2021 у справі №640/4236/21.

Також, у постанові від 01.09.2022 у справі № 640/23977/21 Верховний Суд дійшов наступних висновків: "..у замовника наявна можливість відмінити тендер у разі відсутності потреби подальшої закупівлі предмету закупівлі, але ця можливість не може бути необґрунтовано дискреційною.

При цьому, з урахуванням забезпечення ефективного та прозорого здійснення закупівель, створення конкурентного середовища у сфері публічних закупівель, запобігання проявам корупції у цій сфері, розвиток добросовісної конкуренції, замовнику під час проведення процедури закупівлі необхідно дотримуватись принципів здійснення закупівель, закріплених у статті 5 Закону № 922-VIII, не призводячи своїми діями до штучного та/або формального обмеження потенційного кола учасників.

Таким чином кожне рішення тендерного комітету чи уповноваженої особи, якщо вона проводить тендер, у разі його відміни або визнання його таким, що не відбувся, має бути документально обґрунтоване та підтверджене відповідними документами, оскільки учасники в силу статті 18 Закону № 922-VIII мають право його оскаржити.

Відповідно до пункту 55 Особливостей оскарження відкритих торгів відбувається відповідно до статті 18 Закону з урахуванням цих особливостей.

Відповідно до частини вісімнадцятої статті 18 Закону за результатами розгляду скарги орган оскарження має право прийняти рішення:

1) про встановлення або відсутність порушень процедури закупівлі (у тому числі порушення порядку оприлюднення або неоприлюднення інформації про процедури закупівлі, передбаченої цим Законом);

2) про заходи, що повинні вживатися для їх усунення, зокрема зобов`язати замовника повністю або частково скасувати свої рішення, надати необхідні документи, роз`яснення, усунути будь-які дискримінаційні умови (у тому числі ті, що зазначені в технічній специфікації, яка є складовою частиною тендерної документації), привести тендерну документацію у відповідність із вимогами законодавства або за неможливості виправити допущені порушення відмінити процедуру закупівлі.

Таким чином, суд погоджується з відповідачем щодо відсутності підстав для скасування рішення Комісії Антимонопольного комітету України з розгляду скарг про порушення законодавства у сфері публічних закупівель №19903-о/пк-пз від 11.12.2023.

Разом з цим, згідно з пунктом 41 висновку №11 (2008) Консультативної ради європейських суддів до уваги Комітету Міністрів Ради Європи щодо якості судових рішень, обов`язок суддів наводити підстави для своїх рішень не означає необхідності відповідати на кожен аргумент захисту на підтримку кожної підстави захисту. Обсяг цього обов`язку може змінюватися залежно від характеру рішення.

Суд зазначає, що відповідно до частини 2 статті 2 КАС України у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); безсторонньо (неупереджено); добросовісно; розсудливо; з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; своєчасно, тобто протягом розумного строку.

Згідно з частиною першою статті 72 КАС України доказами в адміністративному судочинстві є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: письмовими, речовими і електронними доказами; висновками експертів; показаннями свідків.

Відповідно до статті 73 КАС України належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Предметом доказування є обставини, які підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення.

За приписами статті 74 КАС України суд не бере до уваги докази, які одержані з порушенням порядку, встановленого законом. Обставини справи, які за законом мають бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися іншими засобами доказування.

Згідно із положеннями статті 75 КАС України достовірними є докази, на підставі яких можна встановити дійсні обставини справи. При цьому, в силу положень ст. 76 КАС України достатніми є докази, які у своїй сукупності дають змогу дійти висновку про наявність або відсутність обставин справи, які входять до предмета доказування. Питання про достатність доказів для встановлення обставин, що мають значення для справи, суд вирішує відповідно до свого внутрішнього переконання.

Згідно з статтею 77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених ст. 78 цього Кодексу.

В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Відповідно до ст. 90 КАС України суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні.

Судом встановлено, що позивач не зазначає конкретні порушення, які на його думку були допущені відповідачем при прийнятті оскаржуваного рішення та не наводить жодних правових обґрунтувань своєї позиції, не надає належних та достатніх доказів.

Усі доводи позивача по суті зводяться лише до незгоди із зазначеним оскаржуваним рішенням.

З огляду на що, суд дійшов висновку про відсутність підстав для задоволення позову.

Решта доводів учасників справи висновків суду по суті справи не змінюють.

З огляду на відмову у задоволенні позову, розподіл судових витрат у відповідності до положень ст. 139 КАС України, за наслідками розгляду даної справи, не здійснюється.

Керуючись статтями 9, 14, 73, 74, 75, 76, 77, 78, 90, 143, 242- 246, 250, 255 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

в и р і ш и в:

У задоволенні адміністративого позову відмовити.

Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті апеляційного провадження чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається до Шостого апеляційного адміністративного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

У разі оголошення судом лише вступної та резолютивної частини рішення, або розгляду справи в порядку письмового провадження, апеляційна скарга подається протягом тридцяти днів з дня складення повного тексту рішення.

Суддя Щавінський В.Р.