Справа № 260/290/24
Суддя: Луцович М.М.
Дата ухвалення: 2025-10-09 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ЗАКАРПАТСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А

про встановлення нового строку подання звіту

09 жовтня 2025 рокум. Ужгород№ 260/290/24

Закарпатський окружний адміністративний суд у складі:

головуючого судді - Луцович М.М.

при секретарі судового засідання Пішта І.І.

та осіб, що беруть участь у справі:

позивач не з`явився,

представник відповідача Шиндра Є.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні питання щодо прийняття звіту про виконання судового рішення в адміністративній справі за позовом ОСОБА_1 до військової частини НОМЕР_1 про визнання дій протиправними і зобов`язання вчинити певні дії, -

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 звернувся до Закарпатського окружного адміністративного суду з адміністративним позовом до військової частини НОМЕР_1 про визнання дій протиправними і зобов`язання вчинити певні дії.

Рішенням Закарпатського окружного адміністративного суду від 24 квітня 2024 року задоволено позов ОСОБА_1 у справі №260/290/24: визнано протиправними дії військової частини НОМЕР_1 щодо нарахування та виплати ОСОБА_1 одноразової грошової допомоги при звільненні з військової служби, з розрахунку 50 відсотків місячного грошового забезпечення за 18 повних календарних років військової служби замість 20 повних календарних років військової служби, без врахування індексації грошового забезпечення; зобов`язано військову частину НОМЕР_1 здійснити ОСОБА_1 перерахунок та виплату одноразової грошової допомоги при звільненні з військової служби у розмірі 50% місячного грошового забезпечення за 20 повних календарних років служби, з врахуванням щомісячного фіксованого розміру індексації та з урахуванням раніше виплачених сум.

Постановою Восьмого апеляційного адміністративного суду від 09.10.2024 апеляційну скаргу Військової частини НОМЕР_1 залишено без задоволення, а рішення Закарпатського окружного адміністративного суду від 24 квітня 2024 року у справі №260/290/24 - без змін.

Ухвалою Закарпатського окружного адміністративного суду від 21 березня 2025 року було встановлено Військовій частині НОМЕР_1 строк для подання звіту про виконання рішення Закарпатського окружного адміністративного суду від 24.04.2024 у справі №260/290/24, та зобов`язано військову частину НОМЕР_1 подати до Закарпатського окружного адміністративного суду звіт про виконання рішення Закарпатського окружного адміністративного суду від 24.04.2024 у справі №260/290/24, протягом двох місяців з дня отримання копії ухвали.

19 вересня 2025 року від Військової частини НОМЕР_1 до суду надійшов звіт про виконання рішення Закарпатського окружного адміністративного суду від 24.04.2024 у справі №260/290/24, з якого вбачається, що військова частина НОМЕР_1 є розпорядником коштів третього рівня та здійснює виконання судових рішень в межах фінансування видатків на виконання рішень судів по КЕКВ 2800 «Інші поточні видатки», наданого Фінансово-економічним управлінням ІНФОРМАЦІЯ_1 . Військовою частиною НОМЕР_1 вживаються вичерпні заходи щодо витребування коштів на погашення заборгованості, а саме надано заявку до ІНФОРМАЦІЯ_2 (військова частина НОМЕР_2 , ЄДРПОУ НОМЕР_3 ) за вихідним №141/53/5790 від 07.11.2024 року. Більше того, заявка надсилається та кошти витребовуються від забезпечувального фінансового органу (відповідального за бюджетну програму) щомісячно. Відповідач вказує, що згідно долученого витягу із основної заявки-розрахунку № 138/53/4071 від 07 серпня 2025 року, що долучений до звіту, станом на серпень 2025 року військова частина НОМЕР_1 на виконання судових рішень має потребу за КЕКВ 2800 та витребовує кошти від фінансового забезпечувального органу в сумі 19864171 грн. Водночас, жодне фінансування по КЕКВ 2800 до військової частини НОМЕР_1 не надходило, виплат не здійснювалось.

Позивач у судове засідання не з`явився, був належним чином повідомлений про дату, час і місце розгляду заяви.

Представник відповідача у судовому засіданні просив суд прийняти звіт військової частини НОМЕР_1 про виконання судового рішення та не накладати штраф на командира військової частини НОМЕР_1 , а також просив не розглядати подане клопотання про витребування доказів.

На виконання вимог ч. 13 ст. 10 та ч. 1 ст. 229 Кодексу адміністративного судочинства України суд під час судового розгляду адміністративної справи здійснює повне фіксування судового засідання за допомогою відео- та (або) звукозаписувального технічного засобу в порядку, визначеному Положенням про Єдину судову інформаційно-телекомунікаційну систему.

Дослідивши поданий відповідачем звіт, суд дійшов наступних висновків.

Статтею 3811 частиною 1 КАС України встановлено, що судовий контроль за виконанням судових рішень в адміністративних справах здійснює суд, який розглянув справу як суд першої інстанції.

За правилами статті 3821 частини 1 КАС України суд розглядає заяву про зобов`язання суб`єкта владних повноважень подати звіт про виконання судового рішення (крім заяви, передбаченої частиною п`ятою статті 382 цього Кодексу) протягом десяти днів з дня її надходження в порядку письмового провадження, а за ініціативою суду чи клопотанням заявника - у судовому засіданні з повідомленням учасників справи. Неприбуття у судове засідання осіб, які були належним чином повідомлені про дату, час і місце розгляду, не перешкоджає судовому розгляду.

Суд розглядає звіт суб`єкта владних повноважень про виконання судового рішення протягом десяти днів з дня його надходження в порядку письмового провадження, а за ініціативою суду чи клопотанням сторін - у судовому засіданні з повідомленням учасників справи. Неприбуття у судове засідання осіб, які були належним чином повідомлені про дату, час і місце розгляду питання, не перешкоджає судовому розгляду (стаття 3822 частина 1 КАС України).

Відповідно до статті 19 частини 2 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Статтею 1291 Конституції України встановлено, що суд ухвалює рішення іменем України. Судове рішення є обов`язковим до виконання.

Відповідно до статті 370 КАС України судове рішення, яке набрало законної сили, є обов`язковим для учасників справи, для їхніх правонаступників, а також для всіх органів, підприємств, установ та організацій, посадових чи службових осіб, інших фізичних осіб і підлягає виконанню на всій території України, а у випадках, встановлених міжнародними договорами, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, або за принципом взаємності, за її межами. Невиконання судового рішення тягне за собою відповідальність, встановлену законом.

У разі неподання звіту у строк, встановлений судом, або у разі подання звіту з порушенням такого строку та за відсутності поважних причин, які унеможливили його вчасне подання, суд встановлює новий строк для подання звіту відповідно до частини третьої статті 382-1 цього Кодексу, а також накладає штраф на керівника такого суб`єкта владних повноважень.

Якщо суд прийняв звіт про виконання судового рішення, але суб`єктом владних повноважень відповідне судове рішення виконано не в повному обсязі, суд одночасно встановлює новий строк для подання звіту відповідно до частини третьої статті 382-1 цього Кодексу.

Отже, з вказаних законодавчих положень встановлено, що судом можуть бути вжиті заходи судового контролю за виконанням судових рішень в адміністративних справах у формі встановлення нового строку для подачі звіту та накладення штрафу на особу, відповідальну за виконання рішення суду.

Поряд з тим, суд зауважує, що такі заходи судового контролю підлягають застосуванню у разі неподання звіту суб`єктом владних повноважень про виконання рішення суду або якщо в поданому звіті причини невиконання чи неповного виконання судового рішення є неповажними.

У постанові Верховного Суду від 23 квітня 2020 року у справі № 560/523/19 зазначено, що переслідуючи мету забезпечення реалізації конституційного принципу обов`язковості судових рішень, адміністративні суди мають зважено підходити до вибору процесуальних засобів такого забезпечення, а саме: встановлювати дійсні причини виникнення затримки у виконанні судового рішення, аналізувати акти законодавства, враховувати здійснені відповідною посадовою особою дії, спрямовані на виконання судового рішення, та їх відповідність вимогам законодавства.

Посилення судового контролю за виконанням судових рішень та наділення суду з цією метою правом накладати штрафні санкції визнається заходом для забезпечення конституційного права громадян на судовий захист. Специфіка застосування штрафної санкції, полягає в тому, що вона накладається на керівника суб`єкта владних повноважень, яким не забезпечено виконання судового рішення та який є відповідальним за діяльність державного органу, який він очолює. Можливість накладення штрафу розглядається не самостійно, а за наслідками розгляду звіту суб`єкта владних повноважень про виконання рішення суду або у разі неподання такого звіту. Накладення на керівника суб`єкта владних повноважень, відповідального за виконання постанови, штрафу є мірою покарання, а тому можливість суду накласти такий штраф може бути реалізована лише за умови встановлення судом обставин, які свідчать про умисне невиконання рішення суду, недобросовісність у діях суб`єкта владних повноважень, які свідчать про ухилення останнього від виконання рішення суду.

Судом встановлено, що на виконання рішення Закарпатського окружного адміністративного суду від 24.04.2024 у справі №260/290/24 Військовою частиною НОМЕР_1 не було виплачено ОСОБА_1 одноразову грошову допомогу при звільненні з військової служби у розмірі 50% місячного грошового забезпечення за 20 повних календарних років служби, з врахуванням щомісячного фіксованого розміру індексації.

Питання визначення коду економічної класифікації видатків, за яким здійснюється виплата коштів на виконання судових рішень, врегульовується положеннями Бюджетного кодексу України, положенням про Міністерство фінансів України, на виконання яких Наказом Міністерства фінансів України від 12.03.2012 № 333 затверджено Інструкцію щодо застосування економічної класифікації видатків бюджету (далі по тексту Інструкція №333).

Пунктом 1.1. Інструкції №333 встановлено, що економічна класифікація видатків бюджету призначена для розмежування видатків бюджетних установ та одержувачів бюджетних коштів за економічними характеристиками операцій, які здійснюються відповідно до функцій держави та місцевого самоврядування. Економічна класифікація видатків бюджету забезпечує єдиний підхід до всіх учасників бюджетного процесу з точки зору виконання бюджету.

Пунктом 2.6 підпунктом 9 Інструкції №333 встановлено, що за Кодом 2800 «Інші поточні видатки» здійснюються видатки, які не пов`язані з придбанням товарів та послуг установами, у тому числі: виконання судових рішень (як у безспірному, так і добровільному порядку незалежно від економічної суті платежу).

Відповідно до вимог наказу Міністерства оборони України від 22 травня 2017 року №280 «Про організацію фінансового забезпечення військових частин, установ та організацій Збройних Сил України та Державної спеціальної служби транспорту» військова частина НОМЕР_1 є розпорядником коштів третього рівня та здійснює виконання судових рішень в межах фінансування видатків на виконання рішень судів по КЕКВ 2800 «Інші поточні видатки», наданого Фінансово-економічним управлінням ІНФОРМАЦІЯ_3 Міністерства оборони України.

Судом встановлено, що на виконання рішення суду в адміністративній справі № 260/290/24, з метою отримання фінансування на виконання рішення Закарпатського окружного адміністративного суду від 24.04.2024 у справі №260/290/24 військовою частиною НОМЕР_1 вживаються заходи щодо витребування коштів на погашення заборгованості, а саме надано заявку до ІНФОРМАЦІЯ_2 (військова частина НОМЕР_2 , ЄДРПОУ НОМЕР_3 ) за вихідним №141/53/5790 від 07.11.2024 року (а.с. 132).

Окрім того, судом встановлено, що Військовою частиною НОМЕР_1 з метою виконання рішення та отримання фінансування подано заявки №141/53/6348 від 07.12.2024 року, №138/53/139 від 07.01.2025 року, №138/53/999 від 07.02.2025 року, №138/53/1531 від 07.03.2025 року, №138/53/1531 від 07.03.2025 року, №138/53/1997 від 04.04.2025 року, №138/53/2434 від 07.05.2025 року, №138/53/3038 від 07.06.2025 року, №138/53/3488 від 07.07.2025 року, №138/53/4071 від 07.08.2025 (а.с. 133-146).

Таким чином, судом не встановлено умислу відповідача спрямованого на невиконання рішення суду, тому підстави для накладення штрафу на керівника суб`єкта владних повноважень відсутні.

Враховуючи вищезазначене, суд вважає, що невиконання судового рішення в частині виплати позивачу заборгованості за відсутності відповідного фінансового забезпечення та фактичної відсутності коштів не може вважатися невиконанням судового рішення без поважних причин.

Зокрема суд враховує, що у постанові від 24 липня 2023 року у справі № 420/6671/18 Верховний Суд зазначив, що фактичне, у повному обсязі виконання судового рішення, можливо лише за наявності відповідного бюджетного призначення за рахунок Державного бюджету України. Водночас стягнення з суб`єкта владних повноважень коштів, які знаходяться на його рахунках але призначені для іншої мети, можуть поставити під загрозу функціонування такого суб`єкта, виконання покладених на нього функцій та, відповідно, нанесення шкоди необмеженій кількості осіб.

Верховний Суд у постанові від 20 лютого 2019 року у справі № 806/2143/15 (адміністративне провадження № К/9901/5159/18) звертав увагу, що статті 382 і 383 Кодексу адміністративного судочинства України мають на меті забезпечення належного виконання судового рішення. Підставами їх застосування є саме невиконання судового рішення, ухваленого на користь особи-позивача та обставини, що свідчать про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень, пов`язаних з невиконанням судового рішення в цій справі.

Постановою Верховного Суду від 30 квітня 2020 року у справі № 804/2076/17 встановлена наступна позиція Верховного Суду: «Сам факт відсутності певного результату не може бути достатнім підтвердженням того, що суб`єкт владних повноважень допустив саме протиправну бездіяльність. Про протиправність може свідчити, зокрема, те, що суб`єкт владних повноважень бездіяв за обставин, коли мав реальну можливість реалізувати свої повноваження, повинен був це зробити, але не зробив (чи зробив з порушенням процедури чи інших вимог), що спричинило порушення прав та інтересів особи».

Відповідно до правового висновку, викладеного у постанові Верховного Суду від 24 січня 2018 року у справі № 405/3663/13-а, невиконання судового рішення в частині виплати грошових коштів за відсутності відповідного фінансового забезпечення та фактичної відсутності коштів не може вважатися невиконанням судового рішення без поважних причин.

Враховуючи те, що відповідач не відмовляються від виплати нарахованої заборгованості і зазначає, що заборгованість буде виплачена після надходження коштів, суд вважає, що відсутні підстави для неприйняття звіту в цілому та визнання невиконання судового рішення відповідачем без поважних причин, оскільки відповідне фінансове забезпечення не залежить від відповідача особисто, у зв`язку з чим, суд вважає можливим прийняти звіт відповідача про виконання рішення Закарпатського окружного адміністративного суду від 24.04.2024 у справі №260/290/24.

Відповідно до статті 3823 частини 1 КАС України, за наслідками розгляду звіту суб`єкта владних повноважень суд постановляє ухвалу про прийняття або відмову у прийнятті звіту, яку може бути оскаржено в апеляційному порядку за правилами частини п`ятої статті 3821 цього Кодексу.

Оскарження ухвали не зупиняє її виконання.

Згідно із статтею 3823 частиною 2 КАС України, суд відмовляє у прийнятті звіту, якщо суб`єктом владних повноважень не наведено обґрунтовані обставини, які ускладнюють виконання судового рішення, або заходи, які вживаються ним для виконання судового рішення, на переконання суду, є недостатніми для своєчасного та повного виконання судового рішення.

За правилами статті 3823 частини 11 КАС України, якщо суд прийняв звіт про виконання судового рішення, але суб`єктом владних повноважень відповідне судове рішення виконано не в повному обсязі, суд одночасно встановлює новий строк для подання звіту відповідно до частини третьої статті 3821 цього Кодексу

А відтак, у відповідності до положень статті 3823 частини 11, оскільки судом встановлено виконання судового рішення суб`єктом владних повноважень не в повному обсязі, суд не припиняє здійснення судового контролю, а встановлює новий строк для подання звіту протягом трьох місяців з дня отримання цієї ухвали відповідно до статті 3821 частини 3 КАС України.

Керуючись статтями 241, 243, 382-3823 КАС України, суд -

У Х В А Л И В:

Прийняти звіт Військової частини НОМЕР_1 про виконання судового рішення по справі № 260/290/24 за позовом ОСОБА_1 до військової частини НОМЕР_1 про визнання дій протиправними і зобов`язання вчинити певні дії.

Встановити Військовій частині НОМЕР_1 новий строк для подання звіту про виконання рішення Закарпатського окружного адміністративного суду від 24 квітня 2024 року по справі № 260/290/24, та зобов`язати Військову частину НОМЕР_1 надати у тримісячний строк, з дня отримання цієї ухвали, звіт про виконання у повному обсязі рішення Закарпатського окружного адміністративного суду від 24 квітня 2024 року по справі № 260/290/24, з відповідними підтверджуючими доказами щодо його виконання.

Попередити Військову частину НОМЕР_1 , що суд згідно положень статті 3823 КАС України:

відмовляє у прийнятті звіту, якщо суб`єктом владних повноважень не наведено обґрунтовані обставини, які ускладнюють виконання судового рішення, або заходи, які вживаються ним для виконання судового рішення, на переконання суду, є недостатніми для своєчасного та повного виконання судового рішення; якщо звіт подано без додержання вимог частин другої та/або третьої статті 3822 цього Кодексу;

у разі постановлення ухвали про відмову у прийнятті звіту суд накладає на керівника суб`єкта владних повноважень штраф у сумі від двадцяти до сорока розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, а також додатково може встановити новий строк подання звіту відповідно до частини третьої статті 3821 цього Кодексу або за власною ініціативою розглянути питання про зміну способу і порядку виконання судового рішення;

у разі неподання звіту у строк, встановлений судом, або у разі подання звіту з порушенням такого строку та за відсутності поважних причин, які унеможливили його вчасне подання, суд встановлює новий строк для подання звіту відповідно до частини третьої статті 3821 цього Кодексу, а також накладає штраф на керівника такого суб`єкта владних повноважень.

Ухвала набирає законної сили негайно після її проголошення, якщо інше не передбачено КАС України. Ухвала, постановлена судом поза межами судового засідання або в судовому засіданні у разі неявки всіх учасників справи, під час розгляду справи в письмовому провадженні, набирає законної сили з моменту її підписання суддею (суддями). Апеляційна скарга на ухвалу суду подається протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини ухвали суду, або у разі розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення. Апеляційна скарга подається безпосередньо до суду апеляційної інстанції.

Суддя М.М. Луцович

Відповідно до ч. 3 ст. 243 КАС України ухвалу суду у повному обсязі складено та підписано 13.10.2025 року.