Справа № 160/32247/24
Суддя: Чередниченко В.Є.
Дата ухвалення: 2025-10-14 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ТРЕТІЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
П О С Т А Н О В А

і м е н е м У к р а ї н и

14 жовтня 2025 року м. Дніпросправа № 160/32247/24
(суддя Царікова О.В., м. Дніпро)

Третій апеляційний адміністративний суд

у складі колегії суддів: головуючого - судді Чередниченка В.Є. (доповідач),

суддів: Шальєвої В.А., Іванова С.М.,

розглянувши в порядку письмового провадження адміністративну справу за апеляційною скаргою Управління Державного архітектурно-будівельного контролю Дніпровської міської ради на рішення Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 29 квітня 2025 року у справі №160/32247/24 за позовом товариства з обмеженою відповідальністю «КСМЛІВ» до Управління Державного архітектурно-будівельного контролю Дніпровської міської ради про визнання протиправним та скасування припису, постанови,-

ВСТАНОВИВ:

Товариство з обмеженою відповідальністю «КСМЛІВ» 05 грудня 2024 року звернулося до суду з позовом до Управління Державного архітектурно-будівельного контролю Дніпровської міської ради, згідно з яким, просить:

- визнати протиправним та скасувати припис Управління державного архітектурно будівельного контролю Дніпровської міської ради від 05.11.2024 про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, яким вимагалось вжити заходи щодо приведення нежитлового приміщення № 2 за адресою: вул. Володимира Вернадського, 19/21 м. Дніпро у попередній стан відповідно матеріалів технічної інвентаризації від 23.01.2006 року;

- визнати протиправною та скасувати постанову Управління державного архітектурно-будівельного контролю Дніпровської міської ради № 5-10/20112024 про накладення штрафу за правопорушення в сфері містобудівної діяльності від 20.11.2024 р, відповідно до якої за результатами перевірки виявлено порушення ТОВ «КСМЛІВ» було визнано винним у вчиненні правопорушення, що передбачене абз. 3 п. 2 ч. 2 ст. 2 Закону України «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності», та накладено штраф у сумі 109008 грн».

Позов обґрунтовано тим, що висновки відповідача, викладені в оскаржуваних приписі та постанові, повністю спростовуються висновком № 93-24 від 29.11.2024 року за результатами проведення будівельно-технічної експертизи та висновком експерта № 0710/24 судової будівельно-технічної експертизи від 28.10.2024 року. Також, позивач зазначає про те, що оскаржувана постанова про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності № 5-10/20112024 про накладення штрафу за правопорушення в сфері містобудівної діяльності від 20.11.2024 р була складена та підписана із порушенням приписів пункту 1 частини 2 статті 3 Закону України «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності» та абзаців 5, 6 пункту 2 Порядку накладення штрафів за правопорушення у сфері містобудівної діяльності, затвердженого Постановою КМ України від 06 квітня 1995 року № 244, а тому вона підлягає визнанню протиправною та скасуванню.

Рішенням Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 29 квітня 2025 року позов задоволено повністю.

Рішення суду мотивовано тим, що посадові особи відповідача зафіксували в акті обставини щодо збільшення віконного прорізу та замість вікна встановлення дверей, що не відповідає дійсності. Збільшення віконного отвору також не підтверджено належними доказами, оскільки матеріали справи не містять як документів, які б підтверджували існуючий раніше розмір віконного отвору, так і проектно-кошторисної документації, яка б містила інформацію про зміну його розміру. Висновки відповідача стосовно виконання робіт з реконструкції нежитлового приміщення без повідомлення про початок їх виконання на об`єкті під час проведення органом державного архітектурно-будівельного контролю не підтверджуються належними, достовірними і допустимими доказами. Також, суд зробив висновок про порушення процедури проведення перевірки відповідачем у зв`язку з проведенням такої перевірки за відсутності суб`єкта містобудування чи його уповноваженого представника, що є достатньої підставою для скасування її результатів.

Не погодившись з рішенням суду першої інстанції відповідач, зазначаючи про порушення судом першої інстанції норм матеріального права, оскаржив його в апеляційному порядку. Просить скасувати рішення суду першої інстанції та ухвалити нове рішення, яким у задоволенні позову відмовити повністю.

Апеляційна скарга фактично обґрунтована тим, що втручання в огороджувальні конструкції, до яких за характеристиками безпосередньо відноситься частина стіни під віконним блоком, за своїми властивостями є видом будівельних робіт з реконструкції, що потребують отримання відповідного дозволу. Розширення віконного отвору до розмірів вхідного передбачає фізичне втручання в зовнішню стіну будівлі, а тому такі роботи змінюють геометричні параметри стіни, впливають на її тепло- та звукоізоляційні властивості, а також можуть порушити архітектурну цілісність будівлі, що не було враховано судом першої інстанції. Крім того, суд першої інстанції не звернув уваги на зміну площі нежитлового приміщення, що відбулася внаслідок будівельних робіт, проведених позивачем, так, з отриманої від КП «Дніпровське міське бюро технічної інвентаризації» технічної документації, доданої до Листа від 21.08.2024 № 9924 вбачається, що згідно з матеріалами технічної документації висота приміщень становила 2,4 м, тоді як під час перевірки встановлено виконання будівельних робіт із заглиблення підлоги приміщення фактична висота приміщення стала 2,9-3,4 м, що також свідчить у втручання в огороджувальні конструкції. Крім того, відповідач зазначає про те, що ним дотримано процедуру проведення перевірки, оскільки перед початком проведення позапланової перевірки за адресою вул. Вернадського Володимира, 19/21 до посадових осіб Управління з приміщення вийшов представник директора ТОВ «КСМЛІВ» Ткаченко З.О. - Разбітнов К.В., який надав ордер та повідомив, що є представником Ткаченко З.О., яка є директором ТОВ «КСМЛІВ». Всі дії під час проведення перевірки Разбітнов К.В. узгоджував з директором ТОВ «КСМЛІВ» Ткаченко З.О. Саме Разбітнов К.В. надав доступ до приміщення об`єкта будівництва, надав документи щодо об`єкта будівництва, які безпосередньо отримав від директора ТОВ «КСМЛІВ» Ткаченко З.О.

Перевіривши законність та обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів апеляційної скарги, обговоривши доводи апеляційної скарги, дослідивши матеріали справи, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню з наступних підстав.

Судом першої інстанції з`ясовано та знайшло підтвердження під час апеляційного розгляду справи, що ТОВ «КСМЛІВ» є власником нежитлового приміщення за адресою: вул. Володимира Вернадського, 19/21 м. Дніпро, на підставі договору купівлі-продажу нерухомого майна від 13.05.2023р., зареєстрованого в реєстрі за № 698, посвідченого приватним нотаріусом Дніпровського міського нотаріального округу Кучми Н.В.

З договору вбачається, що попереднім власником зазначеного об`єкту нерухомого майна було ТОВ «Рубікон».

Управлінням державного архітектурно-будівельного контролю Дніпровської міської ради здійснено позаплановий захід державного архітектурно-будівельного контролю за дотриманням вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм і правил на об`єкті будівництва за адресою: вул. Володимира Вернадського, 19/21, м. Дніпро, що належить товариству з обмеженою відповідальністю «КСМЛІВ».

В період з 23.10.2024 р по 05.11.2024 р. посадовими особами УДАБК ДМР проведена позапланова перевірка на об`єкті за адресою: вул. Володимира Вернадського, 19/21 м. Дніпро. За результатами перевірки Управлінням ДАБК Дніпровської міської ради 05.11.2024 р. складений акт за результатами проведення планового (позапланового) заходу державного нагляду (контролю) щодо дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності №, на підставі якого був складений припис про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил.

Згідно з актом за №08 від 05.11.2024 встановлено, що замовником - товариством з обмеженою відповідальністю «КСМЛІВ» на об`єкті, який знаходиться за адресою: вул. Володимира Вернадського, 19/21 м. Дніпро, виконуються-будівельні роботи з реконструкції нежитлового приміщення без повідомлення про початок їх виконання, що за класом наслідків (відповідальності) належить до об`єктів з незначними наслідками (СС1). На момент проведення перевірки збільшено віконний проріз та замість вікна встановлено двері, збільшено будівельний об`єм приміщення шляхом заглиблення підлоги з висоти 2,4 м. до 2,9-3,4 м, також об`єднано чотири приямки з зайняттям земельної ділянки, яка не перебуває у власності ТОВ «КСМЛІВ» (т.1 а.с.117-136).

На підставі цього акта відповідачем видано припис від 05.11.2024 року про усунення порушень, яким вимагалось вжити заходи щодо приведення нежитлового приміщення №2 за адресою: вул. Володимира Вернадського, 19/21 м. Дніпро у попередній стан відповідно матеріалів технічної інвентаризації від 23.01.2006 року (т.1 а.с.169).

Також відповідачем було винесено постанову № 5-10/20112024 про накладення штрафу за правопорушення в сфері містобудівної діяльності від 20.11.2024 р, відповідно до якої за результатами перевірки виявлено порушення ТОВ «КСМЛІВ» вимог Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» та було визнано винним у вчиненні правопорушення, що передбачене абз. 3 п. 2 ч. 2 ст. 2 Закону України «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності», та накладено штраф у сумі 109008 грн. Законність та обґрунтованість припису та постанови № 5-10/20112024 про накладення штрафу є предметом спору переданого на вирішення суду.

Колегія суддів, проаналізувавши на підставі фактичних обставин справи застосування судом першої інстанції норм матеріального і процесуального права при ухвалені оскарженого рішення, враховуючи положення частини 1 статті 308 КАС України, згідно з якої суд апеляційної інстанції перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги, виходить з наступного.

Відповідно до частини другої статті 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

За змістом ч. 1 ст. 41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» від 17.02.2011 №3038-VI (далі - Закон №3038-VI, в редакції на час виникнення спірних правовідносин) Державний архітектурно-будівельний контроль - це сукупність заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт.

Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється органами державного архітектурно-будівельного контролю відповідно до Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності». Державний архітектурно-будівельний контроль замовників будівництва, які є фізичними особами, здійснюється відповідно до Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» з урахуванням особливостей правового статусу таких осіб.

Порядок здійснення архітектурно-будівельного контролю визначається Кабінетом Міністрів України.

Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється на об`єктах будівництва у порядку проведення планових та позапланових перевірок за територіальним принципом.

Постановою Кабінету Міністрів України від 23.05.2011 № 553 затверджено Порядок здійснення державного архітектурно-будівельного контролю (далі - Порядок №553, в редакції на час виникнення спірних правовідносин).

За змістом п. 7 вказаного вище Порядку позаплановою перевіркою вважається перевірка, що не передбачена планом роботи органу державного архітектурно-будівельного контролю.

Підставами для проведення позапланової перевірки є:

подання суб`єктом містобудування письмової заяви про проведення перевірки об`єкта будівництва або будівельної продукції за його бажанням;

необхідність проведення перевірки достовірності даних, наведених у повідомленні про початок виконання підготовчих робіт, повідомленні про початок виконання будівельних робіт, декларації про готовність об`єкта до експлуатації, протягом трьох місяців з дня подання зазначених документів;

виявлення факту самочинного будівництва об`єкта;

перевірка виконання суб`єктом містобудування вимог приписів органів державного архітектурно-будівельного контролю;

вимога головного інспектора будівельного нагляду ДІАМ про проведення перевірки за наявності підстав, передбачених законом;

звернення фізичних чи юридичних осіб про порушення суб`єктом містобудування вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності;

вимога правоохоронних органів щодо проведення перевірки, складена на підставі ухвали слідчого судді.

Під час проведення позапланової перевірки підлягають контролю виключно питання, які стали підставою для проведення такої перевірки.

Строк проведення позапланової перевірки не може перевищувати десяти робочих днів.

Як вбачається з матеріалів справи, наказом Управління Державного архітектурно-будівельного контролю Дніпровської міської ради №8п від 21.10.2024 року призначено позапланову перевірку на об`єкті будівництва, що розташований за адресою: м. Дніпро, вул. Володимира Верналського, буд. 19/21, приміщення 2 щодо перевірки порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стосовно замовника будівництва - ТОВ «КСМЛІВ» (т. 1 а.с.159).

При цьому, підставою для проведення позапланової перевірки згідно із вищезазначеним наказом зазначено «…звернення Інспекції з питань благоустрою Дніпровської міської ради від 12.08.2024 року №3/4-470…» та, зокрема абз. 8 п. 7 Порядку №553, згідно з яким підставами для проведення позапланової перевірки є звернення фізичних чи юридичних осіб про порушення суб`єктом містобудування вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності.

Викладні обставини свідчать про те, що позапланову перевірку ТОВ «КСМЛІВ» «…щодо перевірки порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності…» призначено за звернення Інспекції з питань благоустрою Дніпровської міської ради від 12.08.2024 року №3/4-470.

Відповідно до п. 9 Порядку №553 державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у присутності суб`єктів містобудування або їх представників, які будують або збудували об`єкт будівництва.

Пунктом 12 Порядку № 553 встановлено, що посадові особи органу державного архітектурно-будівельного контролю під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю зобов`язані:

у повному обсязі, об`єктивно та неупереджено здійснювати державний архітектурно-будівельний контроль у межах повноважень, передбачених законодавством;

дотримуватися ділової етики у взаємовідносинах із суб`єктами господарювання та фізичними особами;

ознайомлювати суб`єкта містобудування чи уповноважену ним особу з результатами державного архітектурно-будівельного контролю, зокрема за допомогою електронного кабінету, у строки, передбачені законодавством;

за письмовим зверненням суб`єкта містобудування надавати консультативну допомогу у здійсненні державного архітектурно-будівельного контролю, зокрема за допомогою електронного кабінету;

надсилати повідомлення про проведення планової перевірки суб`єкту містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, рекомендованим листом та/або за допомогою електронного поштового зв`язку, зокрема електронного кабінету, або вручати особисто під розписку керівнику суб`єкта містобудування чи його уповноваженій особі із зазначенням дати початку та дати закінчення перевірки не пізніше ніж за десять днів до її початку;

розміщувати на офіційному веб-сайті органу державного архітектурно-будівельного контролю інформацію про проведення позапланової перевірки в день її початку.

Згідно з п. 13 Порядку № 553 суб`єкт містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, має право:

вимагати від посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю дотримання вимог законодавства;

перевіряти наявність у посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю службових посвідчень;

бути присутнім під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю;

за результатами перевірки отримувати та ознайомлюватись з актом перевірки, складеним органом державного архітектурно-будівельного контролю;

подавати в письмовій формі, зокрема через електронний кабінет, свої пояснення, зауваження або заперечення до акта перевірки, складеного органом державного архітектурно-будівельного контролю за результатами перевірки.

Пунктом 16 Порядку №553 передбачено, що за результатами державного архітектурно-будівельного контролю посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю складається акт перевірки відповідно до вимог, установлених цим Порядком.

Відповідно до п. 17 Порядку №553 у разі виявлення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, крім акта перевірки, складається протокол разом з приписом усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил або приписом про зупинення підготовчих та будівельних робіт, які виконуються без повідомлення, реєстрації декларації про початок їх виконання або дозволу на виконання будівельних робіт.

У постановах від 19.06.2018 у справі №810/3517/17, від 22.10.2018 у справі №153/876/17, від 10.07.2019 у справі №521/17659/17 Верховний Суд дійшов висновку, що державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у формі планових і позапланових перевірок, за його результатами посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю складається акт перевірки, а у разі виявлення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, крім акта перевірки, складається протокол разом з приписом про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності. Перевірка проводиться у присутності суб`єкта містобудівної діяльності або його представника.

У постанові від 09.02.2021 у справ № 826/10284/16 Верховний Суд також дійшов висновку, що суб`єкт містобудування, щодо якого здійснюється перевірка, має право бути присутнім під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю та за його наслідками отримувати акт перевірки, припис, надавати письмові пояснення, зауваження або заперечення до акта перевірки.

У постанові від 22.06.2022 у справі № 826/3561/17 Верховний Суд дійшов висновку, що Департамент з питань державного архітектурно-будівельного контролю виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) не подавав доказів попереднього повідомлення позивача про проведення заходу контролю. Враховуючи, що позаплановий захід, проведений органом державного архітектурно-будівельного контролю з порушенням норм чинного законодавства, висновки, зроблені в ході такої перевірки, не можуть бути допустимими доказами у цій справі, оскільки вони отримані з порушенням чинного законодавства.

Крім того, у постанові від 13.12.2021 у справі №160/9483/19 Верховний Суд зазначив:

« 21. … системний аналіз положень Порядку № 553 дає підстави для висновку про те, що державний архітектурно-будівельний контроль може здійснюватися без присутності суб`єктів містобудування або їх представників, лише у випадку, якщо останні були належним чином повідомлені про дату і час проведення перевірки, але не прибули на об`єкт будівництва для проведення перевірки.

При цьому, законодавством не передбачено чіткого порядку попереднього повідомлення суб`єкта містобудування про проведення позапланової перевірки як обов`язкової передумови її проведення, однак, для забезпечення присутності уповноваженого представника під час проведення такої, відповідач у межах підготовки до проведення позапланової перевірки повинен вчинити дії щодо повідомлення суб`єкта містобудування про її проведення».

Як вбачається з матеріалів справи, в акті про результати перевірки, протоколі про адміністративне правопорушення та оскарженому приписі відповідач зазначає про проведення перевірки за участю «представника директора Ткаченко З.О адвокат Разбітнов К.В.».

Зважаючи на те, що відповідачем не надано доказів того, що адвокат Разбітнов К.В. в межах державного архітектурно-будівельного контролю, який було здійснено 05.11.2024 року був уповноваженою особою суб`єкта містобудування - ТОВ «КСМЛІВ», при цьому позивач наполягає на тому, що останній не був уповноваженою особою, суд апеляційної інстанції зробив висновок про те, що державний архітектурно-будівельний контроль у спірних відносинах був проведений за відсутності суб`єкта містобудування або його представника.

При цьому, твердження відповідача про те, що Разбітнов К.В. надав ордер адвоканта не свідчить про те, що такий ордер уповноважував його на представництво суб`єкта містобудування - ТОВ «КСМЛІВ» при здійсненні державного архітектурно-будівельного контролю, який було здійснено 05.11.2024 року. Між тим, слід зауважити й на тому, що такого документу відповідачем до суду надано не було.

Твердження відповідача про те, що Разбітнов К.В. узгоджував з директором ТОВ «КСМЛІВ» Ткаченко З.О. питання не може підміняти собою відсутність докумену, що підтверджує повноваження представника.

Зважаючи на те, що державний архітектурно-будівельний контроль у спірних відносинах був проведений за відсутності суб`єкта містобудування або його представника, та в цьому випадку відповідач у відповідності до положень Порядку № 553 був зобов`язаний належним чином повідомити про дату і час проведення перевірки суб`єкта містобудування - ТОВ «КСМЛІВ», проте таких доказів суду не надав.

Зважаючи на те, що відповідачем допущено порушення порядку проведення державного архітектурно-будівельного контролю, а саме те, що відповідачем державний архітектурно-будівельний контроль у спірних відносинах був проведений за відсутності суб`єкта містобудування або його представника при тому, що відповідачем не надано доказів належним чином повідомлення про дату і час проведення перевірки суб`єкта містобудування - ТОВ «КСМЛІВ», суд апеляційної інстанції вважає, що зроблені в ході такої перевірки висновки, не можуть бути допустимими доказами у цій справі, оскільки вони отримані з порушенням чинного законодавства.

Між тим, слід зауважити й на тому, що оскаржуваний припис не містить висновки про виявлені під час проведення перевірки порушення вимог законодавства, та не визначає конкретні дії, обов`язкові до виконання для усунення виявлених порушень, оскільки сама вимога припису «вжити заходи щодо приведення нежитлового приміщення № 2 за адресою: вул. Володимира Вернадського, 19/21 м. Дніпро у попередній стан відповідно матеріалів технічної інвентаризації від 23.01.2006 року» не може вважатися такою, що спрямована на усунення порушень вимог законодавства, оскільки матеріали справи містять відомості про проведення КП «Дніпровське міське бюро технічної інвентаризації» станом на 25.10.2007 року, а право власності на об`єкт нерухомого майна виникло у позивача 13.05.2023 року.

Припис - це обов`язкова для виконання письмова вимога уповноваженого органу щодо усунення порушень вимог законодавства. Заходи в приписі, спрямовані на усунення порушень вимог закону, а тому мають бути чітко сформульовані та конкретизовані.

Відсутність висновків про виявлені під час проведення перевірки порушення вимог законодавства, та не визначення конкретних дій, обов`язкових до виконання для усунення виявлених порушень свідчить про невідповіднсть припису вимогам п.19 ч.1 ст.4 КАС України, згідно з якою індивідуальний акт - це акт (рішення) суб`єкта владних повноважень, виданий (прийняте) на виконання владних управлінських функцій або в порядку надання адміністративних послуг, який стосується прав або інтересів визначеної в акті особи або осіб та дія якого вичерпується його виконанням або має визначений строк, що в свою чергу є окремою підствою вважати, що припис є протиправним.

На підставі зазначеного, суд апеляційної інстанції вважає, що суд першої інстанції під час розгляду цієї справи об`єктивно, повно та всебічно дослідив обставини, які мають суттєве значення для вирішення справи, дав їм правильну юридичну оцінку і ухвалив законне, обґрунтоване рішення без порушень норм матеріального та процесуального права, доводи апеляційної скарги висновків суду не спростовують, тому рішення суду першої інстанції необхідно залишити без змін, а апеляційну скаргу без задоволення.

Керуючись: пунктом 1 частини 1 статті 315, статтями 316, 321, 322, 327, 329 КАС України, Третій апеляційний адміністративний суд, -

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу Управління Державного архітектурно-будівельного контролю Дніпровської міської ради - залишити без задоволення, а рішення Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 29 квітня 2025 року у справі №160/32247/24 без змін.

Постанова суду набирає законної сили з дати її прийняття та може бути оскаржена протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення шляхом подання касаційної скарги безпосередньо до Верховного Суду за наявності підстав, передбачених пунктом 2 частини 5 статті 328 Кодексу адміністративного судочинства України.

Повне судове рішення складено 14 жовтня 2025 року.

Головуючий - суддя В.Є. Чередниченко

суддя В.А. Шальєва

суддя С.М. Іванов